sentences:
]]
'''Laponis''' - nediferencēts vai vāji diferencēts [[augi|augu]] (piem. [[aknu sūnas|aknu sūnu]]) vai [[ķērpji|ķērpju]] ķermenis.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Preses brīvība''' ir konstitucionālas garantijas [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] neatkarīgai darbībai attiecīgajā [[Valsts|valstī]]. Tai ir būtiska nozīme [[Demokrātija|demokrātijas]] veidošanā un pilsoniskās līdzdalības veicināšanā.

sentences:
vārtiem, 1908]]
'''Elizabete Rūta Naomi Belvila''' ({{val|en|Elizabeth Ruth Naomi Belville}}; 1854. gada 5. marts—1943. gada 7. decembris), pazīstama arī kā '''Griničas laika lēdija''', bija uzņēmēja no Londonas. Viņa, viņas māte Marija Elizabete un viņas tēvs Džons Henrijs pārdeva cilvēkiem laiku. Tas tika darīts, katru dienu iestatot Belvilas pulksteni pēc [[Griničas laiks|Griničas laika]], kā rādīja Griničas pulkstenis, un pēc tam "pārdodot" cilvēkiem laiku, ļaujot viņiem apskatīti pulksteni un pieregulēt savējo.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Ernests Hemingvejs
|     vārds_orig    = ''Ernest Hemingway''
|         attēls    =Ernest_Hemingway_1923_passport_photo.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Ernests Hemingvejs 1923. gadā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1899
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 21
|       dz_vieta    = {{vieta|ASV|Oakpārka}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1961
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 2
|        m_vieta    = {{vieta|ASV|Aidaho|Kečama}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    = [[Klarenss Hemingvejs]]
[[Greisa Halla Hemingveja]]
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Elizabete Hedleja Ričardsone]]
[[Paulīne Feifere]]
[[Marta Gelhorna]]
[[Marija Velsa Hemingveja]]
|          bērni    = [[Džeks Hemingvejs]]
[[Patriks Hemigvejs]]
[[Gregorijs Hemingvejs]]
|       paraksts    = Ernest Hemingway Signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = [[rakstnieks]], [[novelists]], [[žurnālists]]
|rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[kara noveles]], [[romantika]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[zudusī paaudze]]
|slavenākie darbi   = "[[Sirmgalvis un jūra]]"
|    ietekmējies    = [[Marks Tvens]]
[[Ivans Turgeņevs]]
[[Fjodors Dostojevskis]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1954)
[[Pulicera balva]] (1953)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Ernests Millers Hemingvejs''' ({{val|en|Ernest Miller Hemingway}}, dzimis {{dat|1899|7|21}} [[Oakpārka|Oakpārkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|1961|7|2}} [[Kečama|Kečamā]], [[Aidaho]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks un žurnālists.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Katrīna Mediči
| vārds_orģ           = ''Catherine de' Medici''
| attēls              = Catherine de Médicis - entourage de François Clouet.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Katrīna Mediči 1560. gada [[Fransuā Kluē]] gleznā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francija]]s karaliene konsorte
| term_sākums         = {{dat|1547|3|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|1559|7|10|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1519|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1589|1|5|1519|4|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Bluā pils}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Anrī II]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Katrīna Marija Romula di Lorenco de Mediči''' ({{val|it|Caterina Maria Romula di Lorenzo de' Medici}}, dzimusi {{dat|1519|4|13}}; mirusi {{dat|1589|1|5}}) bija [[Francija]]s karaliene konsorte laikā no 1547. līdz 1559. gadam kā [[Francijas karalis|karaļa]] [[Anrī II]] sieva un reģente mazgadīgā dēla [[Fransuā II]] valdīšanas laikā pēc Anrī II nāves.

sentences:
[[Kategorija:Spānijas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Spānijā]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Bruno Tauts
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|05|04}}
| location = [[Kēnigsberga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1938|12|24}}
| deathplace =  [[Stambula]], {{TUR}}
| nationality = [[ebrejs]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[ekspresionisms]], [[modernisms]]
| famous works = [[modernisms|modernistiskās]] [[Berlīne]]s dzīvojamās ēkas (1913-1930)
| influenced by = [[Teodors Fišers]], [[Valters Gropiuss]]
| influenced = [[Valters Gropiuss]], [[Lekorbizjē]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences: '''14/88''' (arī '''1488''' vai '''14 88''') ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto [[neonacisms|neonacisti]], ''[[White Power]]'' piekritēji un citi labējie radikāļi.

sentences:
{{eksperts}}
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Paskāla likums''' ir likums, kas apraksta efektu, fizikālu parādību, kad spiediens uz šķidrumiem un gāzēm atšķiras no spiediena uz cietiem ķermeņiem. Kaut gan šķidrumam un gāzei spiediens ir dažāda rakstura, tomēr tiem piemīt efekts, kurš tos atšķir no cietiem ķermeņiem.

sentences:
karikatūra.]]
'''Karikatūra''' ({{val|it|caricatura}}, no ''caricare'' — 'pārspīlēt'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=342}}</ref>) ir [[satīra|satīrisks]] vai [[humors|humoristisks]] zīmējums vai attēls, kurā komiskais efekts tiek panākts ar pārspīlējumu, neparedzētu salīdzinājumu vai pielīdzinājumu. Dažas karikatūras liek tās vērotājam smieties vai arī pārdomāt notiekošo.

sentences: {{Citas nozīmes|bezvadu informācijas parraides tehnoloģiju|radio (nozīmju atdalīšana)|radio}}

sentences:
[[Kategorija:Anglijas cilvēki]]
[[Kategorija:Anglijas vēsture]]
[[Kategorija:Ģermāņi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Ēlerts''' (sieviešu dzimtē [[Ēlerte]]) ir [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences:
[[Kategorija:Atgāzene]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Atgāzene]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Avanscēna
| attēls                   = Center Stage movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Center Stage''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Kerola Heikinena]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Šulla]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Sjūzana Meja Preta]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Dona Mērfija]]
* [[Ītens Stīfels]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|5|12||bez}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/center-stage-2000-0|title=Center Stage|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419182157/http://www.bbfc.co.uk/releases/center-stage-2000-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]29 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=centerstage.htm|title=Center Stage|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]26,4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kamonikas ielejas petroglifi
| native_name    =  ''Incisioni rupestri della Val Camonica''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Antropomorfi_detti_astronauti_(a)_-_R_1_-_Area_di_Zurla_-_Nadro_(ph_Luca_Giarelli).jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Itālija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 45.957056 | latNS  = N
| longd = 10.297333 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Itālija|Lombardija|Brešas province}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[mezolīts]] - [[Senā Roma]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kamonikas ielejas petroglifi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 1979. gads <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/94 94]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 432,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pauls fon Lilienfelds-Toals
| vārds_orig = ''Paul von Lilienfeld-Toal''
| attēls = Pauls fon Lilienfelds (1829-1903).jpg
| att_izmērs = 170px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1829
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Belostoka]], [[Polijas cariste]] (tagad {{POL}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1903
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 11
| m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = politiķis, sociologs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karolīne Šarlote Natālija Elmīra fon Mellīna
| bērni = Anatolijs (1865-1931) Kārlis, Pāvils
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''Spiegošana''' ir [[slepena informācija|slepenas informācijas]] ievākšana, iegūšana, zagšana. Nereti šī informācija pēc tam tiek nodota tālāk citām personām, valstīm, citu valstu [[izlūkošanas dienests|izlūkošanas dienestiem]]. Personas, kuras veic šīs darbības, sauc par '''spiegiem'''. Spiegošana ir daļa no [[izlūkošana]]s. Spiegi ne tikai vāc informāciju, bet veic arī [[sabotāža]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Roka skola
| operators =
| attēls = School of Rock Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Bleks]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Maiks Vaits]]
* [[Sāra Silvermane]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''School of Rock''
| studija = ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|3}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3782182401/|title=School of Rock |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Roka skola"''' ({{Val|en|School of Rock}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Bleks]], [[Džoana Kjūsaka]], [[Maiks Vaits]] un [[Sāra Silvermane]].

sentences: '''10. novembris''' ir gada 314. diena (315. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 51 diena.

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences:
[[Kategorija:Stokholmas lēnē dzimušie]]
[[Kategorija:Stokholma]]
{{catmore|Stokholma}}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-3
|valsts             = {{FRG}}
|tips               = [[Ložmetējs]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = [[Rheinmetall AG]]
|ražošanā           = no [[1968. gads|1968. gada]]
|bruņojumā          = no [[1969. gads|1969. gada]]
|patronu_tips       = [[7,62x51 mm NATO]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 1200 <small>+/-</small> 300 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 820 m/s
|attālums           = 1200 m
|masa              = 11,5 kg
|garums             = 1225 mm
|stobrs             = 565 mm
|pārlādes_sistēma   = patronlenta
|patronas_aptverē   = 50 vai 100 patronas
|tēmēklis           = mehāniskais
|versijas           = MG-1, MG-1A1, MG-1A2, MG-1A3, MG-1A4, MG-1A5, MG-2, MG-3, MG-3E, MG-3A1
|daudzums           =
}}
'''MG-3''' - [[Vācija]]s kompānijas [[Rheinmetall]] universālais [[ložmetējs]], kas ir populārs visā pasaulē. Faktiski, MG-3 ir pārveidota [[MG-42]] versija, kas pielāgota šaut ar 7,62 mm [[NATO]] lodēm, nevis 7,92 mm Mauzera lodēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kasandras sapnis
| attēls                   =  Cassandra's Dream.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cassandra's Dream''
| žanrs                    = trilleris, drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Garets Vailijs]]
* [[Daniels Vūrmans]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Heilija Atvela]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Toms Vilkinsons]]
| mūzika                   = [[Filips Glāss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Optimum Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|6|18|Avilesa|2007|10|31|Francija|2008|1|18|ASV|2008|5|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cassandras-dream-2007|title=Cassandra's Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 2, 2019|archive-date={{dat|2019|11|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191102101951/https://bbfc.co.uk/releases/cassandras-dream-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0795493/?ref_=bo_se_r_1|title=Cassandra's Dream|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kasandras sapnis"''' ({{val|en|Cassandra's Dream}}) ir 2007. gada trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Heilija Atvela]], [[Kolins Ferels]], [[Sallija Hokinsa]], [[Jūens Makgregors]] un [[Toms Vilkinsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|18||bez}} [[Avilesa|Avilesā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karvendeli
|attēls                 = Karwendel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karvendeli
| map = Karwendel_map.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.416667 | latNS  = N
| longd = 11.466667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{GER}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Birkaršpice]]
|augstums               = 2 749
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Infobox building
| name             = Stokholmas pils
| native_name      = Kungliga slottet
| native_name_lang = sv
| status           = Atvērta
| image            = Stockholms slott kollage 2011.jpg
| image_size       = 300px
| caption          = Karaliskā Stokholmas pils.
| map_type         =
| map_caption      =
| building_type    = Pils
| architectural_style = [[Baroka stils]]
| material         = [[brick]], [[sandstone]], [[Dimension stone|stone]]
| owner            = [[Zviedrija]]
| current_tenants  = [[Zviedrijas karaliskā ģimene]]
| landlord         = [[Zviedrijas Nacionālā īpašuma pārvalde]]
| address          = Kungliga Slottet
S-111 30 Stockholm
| coordinates      = {{coord|59|19|37|N|18|04|18|E|display=inline,title}}
| start_date       = 1697
| completion_date  = 1760
| inauguration_date = 1754. gada 7. decembris
| renovation_date  = vairākas reizes,
2011 (pēdējā)<ref name=svd091214>{{tīmekļa atsauce|last1=TT - [[Tidningarnas Telegrambyrå]]|title=Stockholms slott renoveras i 20 år|trans-title=The Stockholm Palace renovated during 20 years|url=http://www.dn.se/sthlm/stockholms-slott-renoveras-i-20-ar/|website=www.dn.se| date=26 May 2011 |publisher=[[Dagens Nyheter]]|access-date=27 November 2014}}</ref>
| other_dimensions = garums {{convert|230|m|ft|abbr=on}}
platums {{convert|125|m|ft|abbr=on}}
| floor_count      = 3
| location_town    = [[Stokholma]]
| location_country = [[Zviedrija]]
| architect        = [[Nikodems Tesīns]]
[[Karls Herlemans]]
| designations     = [[Sarakstā iekļautās ēkas Zviedrijā]]
[http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&byggnadId=21400000339822 No. 21400000339822]
| ren_architect    = Andreas Heimovskis
| cost             =
| rooms            = 1 430 (2008)
| website          = [http://www.royalcourt.se/dekungligaslotten/kungligaslottet.4.7c4768101a4e8883780002658.html The Royal Palace]
}}

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = n
| abovestyle  = background-color:{{#switch:{{lc:{{{type|}}}}}|priesteris|priest=#808080|pope|pāvests=#F7D79C|cardinal|kardināls=#f66|#default=plum}};
| above       = <includeonly>{{#if:{{{honorific-prefix|}}}|{{{honorific-prefix|}}}
}}{{{name|{{{Full name|{{{English name|}}} }}} }}}{{#if:{{{honorific-suffix|}}}|
{{{honorific-suffix|}}}}}</includeonly>
| subheader   = {{#if:{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}|''{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}''}}
| headerstyle = background-color:#DDDDDD;
| subheaderclass = role
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|{{{imagesize|}}}}}}|sizedefault=frameless|upright=1|alt={{{alt|}}}|suppressplaceholder=yes}}
| caption     = {{{caption|}}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Vācijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs fon Bīrons
|     vārds_orig = ''Gustav von Biron''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1695
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Tīreļi (Valgundes pagasts)|Kalnciema muiža]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Tīreļi (Valgundes pagasts)|Tīreļi]], [[Jelgavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1746
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis fon Bīrens, māte - Katrīna Hedviga fon der Rāba-Tīlena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandra, dzimusi Menšikova
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Laubfrosch_cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kokvarde]] (''Hyla arborea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Hyla
 | ģints_lv = Kokvardes
 | binomial = Hyla <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Bukultu viduslaiku pils'''  ({{val-la|Novum Molendinum}}, {{val-de|Schloß Neuermühlen}}) jeb '''Ādažu pils''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums uz Rīgas-Ādažu ceļa pie dzirnavu tilta pāri Bukultu strautam jeb Bērzupītei. Viduslaiku pils vieta tagad atrodas [[Rīga]]s [[Bukulti (Rīga)|Bukultu apkaimē]] uzkalniņā [[Juglas kanāls|Juglas kanāla]] ziemeļu krastā.

sentences:
]]
'''Politika''' ({{val|el|πολιτικά}}, ''politiká'' — ‘valsts darīšanas’) ir sabiedrisks process, kurā dažādas iedzīvotāju [[interešu grupa]]s, nacionālas un starptautiskas [[institūcija]]s, [[uzņēmums|uzņēmumi]] vai atsevišķi [[indivīds|indivīdi]], veic darbības savu oficiālu vai neoficiālu [[vara]]s, ietekmes, ekonomisko vai citu mērķu sasniegšanai. Politika plašākā nozīmē ietver arī aktivitātes, caur kurām cilvēki pieņem, uztur un maina vispārējos noteikumus, kas regulē viņu dzīvi.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Politics|last=Andrew.|first=Heywood,|publisher=Palgrave Macmillan|isbn=0230363385|url=https://www.worldcat.org/oclc/798132841|edition=4th ed|location=Houndmills, Basingstoke, Hampshire|date=2013|oclc=798132841}}</ref> Politika tādēļ ir ļoti saistīta ar [[konflikts|konflikta]] un sadarbības fenomenu.<ref name=":0" />

sentences:
Kategorijas raksts: [[Mikronēzija (reģions)]]
{{Commonscat|Micronesia}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Ruminācija''' ir atkārtotas (3 mēnešu laikā vai ilgāk) periodiskas [[vēdera prese]]s muskulatūras, [[Vēdera diafragma|diafragma]]s un [[mēle]]s saraušanās lēkmes, ko pavada [[Kuņģis|kuņģa]] satura atrīšana mutes dobumā ar atkārtotu košļāšanu un norīšanu. Raksturīgs sākums 3—8 mēnešu vecumā. Barošanas rakstura izmaiņas, barošana caur [[Knupis|knupi]] vai [[Gastrostoma|gastrostomu]] neizmaina stāvokli. Diskomforta sajūtu bērnam nav.<ref name="Avdejeva.etal2009"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Gotlībs Fleišers
|          vārds_orig = ''Johann Gottlieb Fleischer''
|              attēls = Johans Gotlībs Fleišers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums = Litogrāfija pēc [[Eginks|Johana Lēberehta Eginka]] zīmējuma
|             dz_gads = 1797
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = ārsts, botāniķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Gotlībs Fleišers''' ({{val|de|Johann Gottlieb Fleischer}}; 1797-1838) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un botāniķis.  Pētīja [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] [[flora]]s sistematizāciju, grāmatas ''Flora von Esth-, Liv- und Kurland'' autors.

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]
|}
<div style="border:2px solid #A3B1BF;padding:.5em 1em 1em 1em;border-top:none;background-color:#fff;color:#000">

sentences:
{{Literatūra}}
'''Daiļliteratūra''' jeb '''beletristika''' (no {{val|fr|belles lettres}} — 'smalkā rakstniecība') ir [[māksla]]s forma, kur kā izteiksmes līdzeklis tiek lietota [[valoda]]. Būtībā tā ir [[literatūra]], kurā aprakstītās personas un notikumi ir izdomātas. [[Grāmatnīca|Grāmatnīcās]] un [[bibliotēka|bibliotēkās]] parasti daiļliteratūras grāmatas tiek novietotas atsevišķi no citām grāmatām.

sentences: {{Commons category|Streets in Szczecin|Ielas Ščecinā}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Pangasinana
| official_name = ''Pangasinan''
| image_skyline = Pangasinan Provincial Capitol Building.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka [[Lingajena|Lingajenā]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Pangasinan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1580
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 5451.01
| population_total = 3163190
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =15 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 20 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Lingajena]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 47
| p1 = '''3 pilsētas'''
| p2 = [[Alaminosa]]
| p3 = [[Sankarlosa]]
| p4 = [[Urdaneta]]
| p5 = '''44 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[pangasinani]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-PAN
| website                  = {{URL|http://www.pangasinan.gov.ph/}}
}}
'''Pangasinana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Pangasinan}}, {{val|en|Province of Pangasinan}}, {{val|pag|Luyag na Pangasinan}}, {{val|ilo|Probinsia ti Pangasinan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās un 44 municipalitātēs un sīkāk 1333 barangajās. Provinces centrs ir [[Lingajena]]s municipalitāte, bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Sankarlosa]]. [[Dagupana]]s neatkarīgā pilsēta administratīvi un politiski provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo [[pangasinani]] (55 %) un [[iloki]] (44 %).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Baševiss Zingers
|     vārds_orig = Isaac Bashevis Singer
|         attēls = Isaac Bashevis Singer.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Leoncina (''Leoncin'') pie [[Novi Dvora Mazovecka|Novi Dvoras Mazoveckas]],  [[Kongresa Polija]],  [[Krievijas Impērija]], (tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = Sarfsaida (''Surfside''), [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[jidišs]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Knuts Hamsuns]], [[Šoloms Aleihems]], [[Ichoks Leibušs Perecs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1978. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vilknadzis
| attēls = The Wolverine posterUS.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wolverine''
| žanrs =
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Hjū Džekmens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Vils Jans Lī]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2013|7|16|Londonas pirmizrāde|2013|7|26|ASV|2013|7|26|Latvija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wolverine-2013|title= Wolverine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wolverine2.htm |title= The Wolverine (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|414,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]"
| nākamā = "[[Logans (filma)|Logans]]"
| imdb =
}}
'''"Vilknadzis"''' ({{val|en|The Wolverine}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' tēlu. Tas ir turpinājums 2009. gada filmai "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]". 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Logans (filma)|Logans]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Laika zagļi''', '''laika aprijēji'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/245045-3-lielakie-laika-zagli-un-ka-ar-tiem-cinities|title=3 lielākie laika zagļi, un kā ar tiem cīnīties|website=[[jauns.lv]]|access-date=13.04.2021}}</ref> jeb '''hronofāgi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://topraksti.lv/hronofagi-jeb-laika-zagli-ka-iegut-sev-laiku-diena-sakt-dzivot-un-partraukt-eksistet/32493/|title=Hronofāgi jeb laika zagļi: kā iegūt sev laiku dienā, sākt dzīvot un pārtraukt eksistēt|website=topraksti.lv|access-date=13.04.2021}}</ref> (no {{val|el|χρόνος}} — 'laiks' un ''φαγεῖν'' — 'apēst') ir lietas un dzīvas būtnes, kas novērš [[Laiks|laiku]] no svarīgām darīšanām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.linternaute.fr/dictionnaire/fr/definition/chronophage/|title=DICTIONNAIRE FRANÇAIS
Définition Chronophage|website=liternaute.fr|access-date=13.04.2021}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| attēls = File:Nikolaj G. Černyševskij 1888.jpg
| vārds_orig = ''Николай Гаврилович Чернышевский''
| dz_dat_alt = {{dat|1828|07|24}}
| m_dat_alt = {{dat|1889|10|29}}
| dz_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| m_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| nodarbošanās = [[filozofija]], [[literatūra|rakstniecība]], [[publicistika]], [[žurnālists|žurnālistika]], [[literatūras kritika]], [[pedagoģija]]
| lit virzieni = [[reālisms]]
| žanri = [[proza]]
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| paraksts = File:БСЭ1. Автограф. Автографы. 10.svg
| ietekmējis = [[Ļeņins]], [[Goldmane]], [[Georgijs Pļehanovs|Pļehanovs]]
| ietekmējies = [[Īzaks Ņūtons|Ņūtons]], [[Laplass]], [[Žeroms Lalands|Lalands]], [[Hēgelis]], [[Feierbahs]], [[Visarions Beļinskis|Beļinskis]], [[Hercens]]
}}
'''Nikolajs Černiševskis''' (''Николай Гаврилович Чернышевский'', 1828—1889) bija krievu [[Literatūras kritika|literatūrkritiķis]], [[Publicistika|publicists]], [[rakstnieks]], [[filozofs]]. [[Materiālisms|Materiālists]], [[Sociālisms|sociālists]], [[Revolucionārā demokrātija|revolucionārais demokrāts]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Soross
|     vārds_orig = ''George Soros''
|         attēls = George Soros - Festival Economia 2018 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džordžs Soross 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Budapešta]], [[Ungārijas Karaliste (1920—1946)|Ungārijas Karaliste]]<br />(tagad {{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}<ref name=forbes400/>
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Soross''' jeb '''Ģerģs Šorošs''' ({{val|en|George Soros}}, {{val|hu|Soros György}}; dzimis '''Ģerģs Švarcs''' ({{val|hu|Schwartz György}}) {{dat|1930|8|12}} [[Budapešta|Budapeštā]]) ir [[Ungārija]]s [[ebreji|ebreju]] izcelsmes ASV biznesa magnāts,<ref>{{Ziņu atsauce|title=Latin America Efforts Honored|url=http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american|date=June 4, 1998|work=[[South Florida Sun-Sentinel]]|location=Fort Lauderdale|accessdate=October 18, 2011|archive-date=2013-05-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20130527120955/http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|title=Business magnate George Soros: I'm afraid to come to Israel|url=http://www.haaretz.com/news/business-magnate-george-soros-i-m-afraid-to-come-to-israel-1.53852|date=February 4, 2002|first=Guy|last=Rolnik|work=[[Haaretz]]|location=Tel Aviv|accessdate=October 18, 2011}}</ref> investors, filozofs un filantrops.

sentences:
{{Citas nozīmes|ASV galvaspilsētu|Vašingtona (nozīmju atdalīšana)|Vašingtona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vašingtona
 | official_name            = ''Washington, D.C.''
 | settlement_type          = [[Federālais apgabals]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = DCmontage4.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Washington, D.C.svg
 | flag_link                =
 | image_seal               = Seal of Washington, D.C.svg
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | image_map                = Washington, D.C. locator map-lv.svg
 | map_caption              =
 | mapsize                  = <!-- bildes lielums -->
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 54 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  0 | longs = 59 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | named_for                = [[Džordžs Vašingtons]]
 | area_total_km2           = 177
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 159
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 18
 | elevation_max_m          = 125
 | elevation_min_m          = 0
 | population_footnotes     = <ref name=PopEstUS>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2014/tables/NST-EST2014-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Resident Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2010 to July 1, 2014|date=December 26, 2014|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 26, 2014|archiveurl=https://www.webcitation.org/65BI9D3Xm?url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2011/tables/NST-EST2011-01.csv|archivedate={{dat|2012|02|03||bez}}}}</ref>
 | population_total         = 658893
 | population_as_of         = 2014. gada aprēķins
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.dc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Vašingtona''' (''Washington, D.C.''), formāli '''Kolumbijas distrikts''' (''District of Columbia, D.C.''), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[galvaspilsēta]] un [[federālais apgabals]], dibināta {{dat|1790|7|16}}. Kolumbijas distrikts atrodas ASV austrumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Tas robežojas ar diviem štatiem: [[Mērilenda|Mērilendu]] un [[Virdžīnija|Virdžīniju]]. Mūsdienās Kolumbijas distrikta robeža atbilst Vašingtonas pilsētas robežām. Gan Vašingtonas pilsētu, gan Kolumbijas distriktu pārvalda viena pašvaldības iestāde, taču [[ASV Kongress|ASV Kongresam]] ir augstākas lemšanas tiesības. Līdz ar to Vašingtonas iedzīvotāju statuss nedaudz atšķiras no ASV [[ASV štats|štatu]] iedzīvotāju tiesībām — štatos ir lielākas [[pašpārvalde]]s tiesības.

sentences: '''31. oktobris''' ir gada 304. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (305. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 61 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fokuss
| attēls                   = 2015 Focus film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Focus''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Džons Rekva]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         =
* Džons Rekva
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Kramer & Sigman Films]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Zaftig Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|2|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015|title=Focus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601110038/https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=focus2015.htm|title=Focus (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|159,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fokuss"''' ({{val|en|Focus}}) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Rekva]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|27||bez}}.

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIL-164
| image             = ParkPatriot2015part13-375.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1957
| production_end    = 1964
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6700 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 4100 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           = [[ZIL-157]]
| designer          =
}}
'''ZIL-164''' ({{val|ru|ЗИЛ-164}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. To izveidoja uz [[ZIS-150]] bāzes, modernizējot atsevišķus automašīnas mezglus un agregātus. Automašīnu ražoja laika posmā no 1957. gada līdz 1964. gada decembrim (kopš 1961. gada decembra kā ZIL-164A).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pasaulē sliktākais cilvēks
| operators =
| attēls = The Worst Person in the World (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Joahims Trīrs]]
| producents = * Andrea Berentsena Otmara
* Tomass Robsāms
| scenārijs = * [[Eskils Fogts]]
* Joahims Trīrs
| aktieri = * [[Renāte Reinsve]]
* [[Anderss Danielsens Lī]]
* [[Herberts Nordrums]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Verdens verste menneske''
| studija = * ''Oslo Pictures''
* ''MK Productions''
* ''Film i Väst''
* ''Snowglobe''
* ''B-Reel Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''SF Studios''
* ''Memento Distribution''
* ''TriArt Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|8|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = * {{NOR}}
* {{FRA}}
* {{DEN}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
| budžets = {{Eiro|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370710/|title=The Worst Person in the World (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pasaulē sliktākais cilvēks"''' ({{Val|no|Verdens verste menneske}}) ir 2021. gada [[Norvēģija]]s, [[Francija]]s, [[Dānija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Joahims Trīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Renāte Reinsve]], [[Anderss Danielsens Lī]] un [[Herberts Nordrums]]. Šī ir trešā filma Trīra "Oslo triloģijā" pēc "[[Reprīze]]" (''Reprise'', 2006) un "[[Oslo, 31. augusts]]" (''Oslo, 31. august'', 2011).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences: '''Dinamiskais spiediens''' ir kustīga šķidruma spiediena palielināšanās, salīdzinot ar tā statisko vērtību kustības dēļ.<ref name=LJC3.5>Clancy, L.J., ''Aerodynamics'', Section 3.5</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džons Sina
 |          vārds_orig = ''John Cena''
 |              attēls = John_Cena_2012.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džons Fēlikss Entonijs Sina
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|4|23}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Masačūsetsa|Rietumņūburija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 185 [[centimetrs|cm]]<ref name="WWEProfile">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wwe.com/superstars/raw/johncena/bio/|title=John Cena|accessdate=2007-05-05|publisher=WWE}}</ref>
 |               svars = 110 [[kilograms|kg]]<ref name="WWEProfile" />
 |             iesauka = Mr. P<br />The Prototype
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža = Springfīldas koledža<ref name="Cushing">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c|title= 1998 Football Roster|accessdate= 2007-05-05|publisher= Springfield College|archiveurl= https://web.archive.org/web/20140203090754/http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c/|archivedate= 2014-02-03}}</ref>
 |          augstskola =
 |        universitāte =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts =
 |        sporta veids = [[Cīņu sports]]
 |             kar_sāk = 2001<ref name=OWOW>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.onlineworldofwrestling.com/profiles/j/john-cena.html |title=John Cena profile|accessdate=2007-07-03|publisher=Online World of Wrestling}}</ref>
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Džons Fēlikss Entonijs Sina''' ({{val|en|John Felix Anthony Cena, Jr.}}; dzimis {{dat|1977|4|23}} [[Rietumņūburija|Rietumņūburijā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, reperis un profesionāls cīkstonis. Viņš ir sešpadsmitkārtējais pasaules čempions smagajā svarā. Karjeru uzsāka 2000. gadā un 2001. gadā parakstīja līgumu ar [[WWE]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Broņislavs Geremeks
| vārds_orģ           =''Bronisław Geremek''
| attēls              =2004.05.01. Bronislaw Geremek 01.jpg
| apraksts            = Broņislavs Geremeks 2004. gadā
| amats               =Polijas ārlietu ministrs
| term_sākums         ={{Dat|1997|10|31|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2000|06|30|N}}
| prezidents          =[[Aleksandrs Kvasņevskis]]
| premjers            =[[Ježijs Buzeks]]
| priekštecis         =Dariušs Rosati
(''Dariusz Rosati'')
| pēctecis            =[[Vladislavs Bartoševskis]]
| dzim_dati           ={{Dat|1932|3|6}}
| dzim_vieta          =[[Varšava]], {{POL}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2008|6|13|1932|3|6}}
| mir_vieta           =pie [[Novi Tomisla]]s, {{POL}}
| tautība             =
| partija             =Brīvības ūnija
(''Unia Wolności''),
[[Demokrātiskā partija - demokrāti.pl]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[vēsturnieks]]
| alma_mater          =[[Varšavas Universitāte]],
''[[École pratique des hautes études]]''
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''HIP 13044 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HIP 13044]], kas atrodas 5967 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,118 AU un gads uz tās ilgst 16,201 dienas. Mazā attāluma, no centrālās zvaigznes, dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HIP 13044 b, tad uz tās būtu 2082 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences: {{Commonscat|1900 Summer Olympics|1900. gada vasaras olimpiskās spēles}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laiks izklaidēm
| operators = * Žans Badāls
* Andreass Vindings
| attēls =  Playtimeoriginalposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Žaks Tatī]]
| producents = * Bernārs Moriss
* Renē Silvera
| scenārijs = * Žaks Tatī
* Žaks Lagranžs
* Ārts Buhvalds
| aktieri = * Žaks Tatī
| mūzika = Fransiss Lemarks
| oriģinālnos = ''Playtime''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|16|Francija|1968|3|29|Itālija|}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laiks izklaidēm"''' ({{Val|fr|Playtime}}) ir 1967. gada [[Franči|franču]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žaks Tatī]]. Filmā galveno lomu spēlē pats režisors Tatī, kurš atveido Ilo kungu (''Monsieur Hulot''), tēlu, kas jau iepriekš parādījās citās Tatī filmās — "[[Ilo kunga brīvdienas]]" (''Les Vacances de Monsieur Hulot'', 1953) un "[[Mans tēvocis]]" (''Mon Oncle'', 1958). Vēl lomas filmā atveido Barbara Denneka, Rita Maidena, Rita Rumijī, Valērija Kamija, Ērika Denclere un citi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Raubiško''' var būr:

sentences: '''Klimatogramma''' ir grafiks, kurā [[Attēls|attēlo]] kādas noteiktas vietas [[Gaisa temperatūra|gaisa temperatūras]] un [[Nokrišņi|nokrišņu]] sadalījumu noteiktā laika periodā, piemēram, nedēļā, mēnesī, gadā.<ref>Izzini pasauli! Dabaszinības 6. klasei. Zvaigzne ABC, 2007. 160. lpp.</ref> Parasti klimatogramma parāda vidējā gaisa temperatūru un nokrišņu daudzumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valerijs Zalužnijs
|     vārds_orig = ''Валерій Федорович Залужний''
|         attēls = Lieutenant General Valerii Zaluzhnyi.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Valerijs Zalužnijs ģenerālleitnanta formas tērpā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1973
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = Novohrada-Volinska, [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad [[Zvjaheļa]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1993—pašlaik
|          valsts = {{flag|Ukraina}} (1993—pašlaik)
|       struktūra = [[Ukrainas Sauszemes spēki]]
|         vienība =
|       komandēja = [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] virspavēlnieks
Ģenerālštāba priekšnieks
Ukrainas Sauszemes spēki
Operatīvā pavēlniecība ziemeļos
Ukrainas bruņoto spēku apvienotais operatīvais štābs
Rietumu operatīvā pavēlniecība
51. gvardes mehanizētā brigāde
24. mehanizētā brigāde
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Donbasa karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība = Odesas Militārā akadēmija (1997)
Ukrainas Nacionālā aizsardzības universitāte (2007 un 2014)
Ostrohas akadēmija (2020)
|     apbalvojumi = Bohdana Hmeļnicka ordenis (III šķira)
Cīņas nopelnu krusts
|      cits_darbs =
}}
|       piezīmes =
}}
'''Valerijs Zalužnijs''' ({{Val|uk|Валерій Федорович Залужний}}; dzimis {{dat|1973|7|8}}) ir [[Ukraina]]s [[ģenerālis]]. No 2021. gada 27. jūlija līdz 2024. gada 8. februārim viņš bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] virspavēlnieks.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums =
 | oriģinālnos =
 |      attēls =
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors =
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums =
 |      valsts =
 |      valoda =
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
</pre>

sentences: — pirmā dokumentētā cilvēktiesību [[harta]]]]

sentences: '''Pederastija''' ir [[homoseksualitāte|homoseksuālas]] attiecības starp pieaugušu vīrieti un puisi pubertātes vai pusaudžu vecumā. Vārds cēlies no [[grieķu valoda]]s vārda ''paiderastia'', kas nozīmē "mīlestība pret puišiem".<ref>http://www.websters-online-dictionary.org/definition/pederasty {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20061211132000/http://www.websters-online-dictionary.org/definition/pederasty |date={{dat|2006|12|11||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Grieķu alfabēts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[grieķu valoda]]
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — mūsdienas
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |atvasinājumi       = [[latīņu raksts]], [[gotu raksts]], [[glagolica]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[senitāļu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Greek''
 |iso15924           = Grek (200)
 |sample             = Greekalphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
<!-- {{Grieķu alfabēts (sānjosla)}} -->
'''Grieķu alfabēts''' ({{val-el|ελληνικό αλφάβητο}}) ir [[alfabēts]], kas sastāv no 24 [[burts|burtiem]] un tiek lietots [[grieķu valoda]]s pierakstīšanai kopš [[8. gadsimts p.m.ē.|8. gadsimta p.m.ē]].<ref name="Cook"/> Tas radies uz [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] pamata, taču, atšķirībā no feniķiešu alfabēta, grieķu alfabētā ar burtiem tika apzīmēti ne tikai [[līdzskanis|līdzskaņi]], bet arī [[patskanis|patskaņi]]. Grieķu alfabēta burti tika lietoti arī [[skaitlis|skaitļu]] apzīmēšanai. Mūsdienās grieķu alfabēta burti tiek plaši izmantoti dažādu [[fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] apzīmēšanai zinātnē. No grieķu alfabēta izveidojies [[latīņu alfabēts]], [[kirilica]]<ref name="Coulmas"/>, [[koptu alfabēts]] un citi alfabēti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences: '''Aktivitāte''' ķīmijā un fizikā ir jēdziens, kuru lieto, lai neideāliem (reāliem) [[šķidrums|šķidrumiem]] un [[gāze|gāzēm]] varētu lietot aprēķinu formulas, kas ir paredzētas ideāliem šķidrumiem vai gāzēm. Aktivitāti parasti apzīmē ar burtu ''a''. Aktivitāti aprēķina:

sentences: '''Atomelektrostacija''' (saīsinājumā '''AES''') jeb '''kodolspēkstacija''' ir [[elektrostacija]], kurā [[elektroenerģētika|elektroenerģiju]] ražo no [[siltums|siltuma]], kuru iegūst dažu smago elementu (235[[Urāns (elements)|U]], 239[[plutonijs|Pu]]) [[atoma kodols|atomu kodolu]] dalīšanās ķēdes reakcijā.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Spilve]]
[[Kategorija:Spilve]]

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Brantu pagasts}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Celso Sukova da Fonsekas tehnoloģiskās izglītības federālais centrs
| native_name       = ''Centro Federal de Educação Tecnológica Celso Suckow da Fonseca''
| image_name        = Logotipo cefet-rj.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1917. gadā
| closed            =
| type              = valsts universitātes sistēma
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 587
| administrative_staff  =
| students          = 9669
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = {{nobr|{{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|http://portal.cefet-rj.br/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences: '''"Skroderdienas Silmačos"''' ir [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] [[luga]]. Luga ir uzrakstīta 1901. gadā, bet tās pirmizrāde notika 1902. gada 30. janvārī [[Rīgas Latviešu teātris|Rīgas Latviešu teātrī]].<ref name="valkiira"/> Daudzas teātra trupas iestudē šo lugu katru gadu ap [[Jāņi|Jāņu]] laiku un tā ir kļuvusi par neatņemamu svētku sastāvdaļu.

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = Iļja Muromietis<br />''Илья Муромец''
  |tips = [[bumbvedējs]]—[[divspārnis]]
  |ražotājs = [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]s aviācijas nodaļa
  |attēls = Attēls:14082007-Illya-Muromec-1.jpg|150px
  |paraksts =
  |konstruktors = [[Igors Sikorskis]]
  |pirmais lidojums = {{dat|1913|12|23}}
  |nodošana = [[1913]]. gadā
  |pēdējais lidojums = [[1923]]. gadā
  |stāvoklis =
  |lietotājs = [[Krievijas Impērija]]
  |pārējie lietotāji = [[Krievijas PFSR]]
  |izgatavots = [[1913]]—[[1917]]
  |kopskaits = ~80
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena = <!--Viena eksemplāra cena-->
  |bāzes modelis = [[Russkij vitjaz]]
  |varianti = <!--Varianti ar saviem rakstiem -->
}}
'''Iļja Muromietis''' ({{val|ru|Илья Муромец}}) bija kopējs nosaukums vairākām koka [[Divspārnis|divspārņu]]  četrmotoru sēriju [[Lidmašīna|lidmašīnām]], ko izlaida [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]s aviācijas nodaļā [[Krievija|Krievijā]], laika posmā no 1913. līdz 1918. gadam. Ar lidmašīnām tika uzstādīti vairāki rekordi: kravnesībā, pasažieru skaitā un maksimālajā lidojuma augstumā.

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
]]
'''Iekaisums''' ({{val|la|inflammatio}}) ir [[patoloģija|patoloģisks]] process — atbildes reakcija uz [[organisms|organisma]] [[audi|audu]] bojājumu vai patogēna kairinātāja (ķīmiska, bioloģiska vai cita rakstura) iedarbību. Iekaisumā no audiem tiek aizvadīti bojājumā radušies produkti un (iespēju robežās) paši kairinātāji, kā arī notiek audu atjaunošanās bojājuma vietā.

sentences: Šajā uzskaitījumā iekļautas valstis, atkarīgās teritorijas un atsevišķu valstu administratīvās vienības, kur [[franču valoda]] ir [[oficiālā valoda]]. Lielākajā daļā no tām franču valoda nav vienīgā oficiālā valoda, tādējādi to iedzīvotāju skaits nav vienāds ar frančvalodīgo skaitu.

sentences:
, [[kasiterīts]], [[Zelts|zelta]] rūda un [[volframīts]].]]
'''Konflikta resursi''' ir [[dabas resursi]], kas iegūti [[Karš|konflikta zonā]] un pārdoti, lai turpinātu cīņu.<ref>p.8, Conflict and Development: Peacebuilding and Post-conflict Resolution; Sixth Report of Session 2005–06, Great Britain: Parliament: House of Commons: International Development Committee, The Stationery Office, 2006</ref> Pastāv statistikas dati, kas apliecina, ka karojošās puses pieeja pie dārgakmeņu precēm var pagarināt konfliktus ("resursu lāsts").<ref>Philippe Le Billon, "Fuelling War: Natural Resources and Armed Conflicts", Adelphi Paper 373, IISS & Routledge, 2006.</ref><ref>Michael Ross,"How Do Natural Resources Influence Civil War? Evidence from Thirteen Cases", International Organization, 2004.</ref><ref>James Fearon and David Laitin, "Ethnicity, Insurgency, and Civil War" American Political Science Review, 2003.</ref> Visredzamākais mūsdienu piemērs ir [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] (KDR) austrumu provincēs, kur dažādas armijas, nemiernieku grupas un citas valstis ir guvušas labumu no kalnrūpniecības, vienlaikus veicinot šajā reģionā vardarbību un cilvēku izmantošanu kara laikā.

sentences:
[[Kategorija:Indijas kultūra]]
[[Kategorija:Hinduisms]]
[[Kategorija:Garīgums]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences: perioda māla nogulumi [[Arumetsa|Arumetsā]], [[Igaunija|Igaunijā]].]]

sentences:
'''Viduszeme''' ({{val|en|Middle Earth}}) ir autora [[Tolkīns|Dž. R. R. Tolkīna]] izdomāta pasaules daļa, kurā norisinās "[[Gredzenu pavēlnieks|Gredzenu pavēlnieka]]", "[[Hobits (grāmata)|Hobita]]" un citu šī autora grāmatu darbība.
Viduszemes termins ir ekvivalents [[Midgarda]]i [[Skandināvija|skandināvu]] [[mitoloģija]]s aprakstos, kurš raksturo cilvēku apdzīvoto pasauli, tas ir, okeāna aptvertu [[Zeme]]s centrālo [[kontinents|kontinentu]] Tolkīna iedomātajā mitoloģiskajā pagātnē. Tolkīns apgalvoja, ka viņa grāmatu darbība notiek Zemes pagātnē "citā iztēles līmenī".<ref>[http://tolkiengateway.net/wiki/1964_BBC_Interview Tolkīna intervija BBC 1964. gadā] (angliski)</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Patvinsuo nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Patvinsuo_kohosuota.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief          = jā
| latd                = 63.111389
| longd               = 30.704444
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Ziemeļkarēlija}}
| nearest_city        =
| area                = 105 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 12 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/patvinsuonp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Patvinsuo nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q591025"
}
</mapframe>
'''Patvinsuo nacionālais parks''' ({{val|fi|Patvinsuon kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s austrumos, [[Ziemeļkarēlija]]s reģionā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 7744
 | lv  = Septiņtūkstoš septiņsimt četrdesmit četri
}}
'''7744''' ir naturāls skaitlis, kas [[Veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp skaitļiem 7743 un 7745. Tas ir vienīgais kāda [[skaitļa kvadrāts]], kuram savā starpā ir vienādi gan pirmie divi [[cipars|cipari]], gan divi pēdējie cipari. Tā [[kvadrātsakne]] ir skaitlis 88, kuram arī abi cipari ir vienādi.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Eduards Ļimonovs
|         vārds_orig = ''Эдуард Лимонов''
|             attēls = Eduard Limonov 2016.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Eduards Ļimonovs 2016. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 17
|            m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Krievija
|            tautība = [[Krievs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
|            periods =
|              žanri = novele , dzeja, īsais stāsts, autbiogrāfija, politiskā eseja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Harkivas Nacionālā Pedagoģiskā Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Eduards Ļimonovs''' ({{val-ru|Эдуард Лимонов}}, īstajā vārdā '''Eduards Savenko''' ({{val-ru|Эдуард Вениаминович Савенко}}); dzimis {{dat|1943|02|22}} [[Dzeržinska (Krievija)|Dzeržinskā]], miris {{dat|2020|3|17}}) bija [[Krievija]]s [[rakstnieks]] un [[politiķis]], Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s līderis.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Malaika Mihambo
 |      vārds_orig = ''Malaika Mihambo''
 |          attēls = 2019 Malaika Mihambo - by 2eight - DSC6979.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Malaika Mihambo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|2|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācija|Heidelberga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 171 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,30 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Vācija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=Tāllēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|Toruņa 2021|Tāllēkšana}}
}}
'''Malaika Mihambo''' (dzimusi {{dat|1994|2|3}} [[Heidelberga|Heidelbergā]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu [[vieglatlēte]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Pašreizējā olimpiskā ({{oss|V=2020}}), divkārtējā pasaules ([[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]], [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]]) un [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada]] Eiropas čempione tāllēkšanā. Viņas māte ir no [[Vācija]]s, bet tēvs no [[Tanzānija]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Utkins''' ir slāvu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Dmitrijs Utkins]] (''Дмитрий Уткин'', 1970) — krievu virsnieks, [[Vāgnera grupa]]s dibinātājs;
* [[Vladimirs Utkins]] (1932—1994) — Latvijas ārsts.

sentences:
{{cita nozīme|vielām, kas piešķir krāsu|gaismas noteiktiem viļņa garumiem|krāsa}}
s krāsas]]
'''Krāsas''' ir šķidri vai viegli sašķidrināmi  [[ķīmiska viela|vielu]] [[maisījums|maisījumi]], kuras uzklāj uz virsmas vai piesūcina to, lai tā dotu noteiktas [[krāsa]]s gaismu, kā arī aizsargātu virsmu no apkārtējās vides iedarbības. Parasti tas ir [[pigments|pigmentēts]] šķidrums ar attiecīgajām [[krāsvielas|krāsvielām]]. Ir dažāda veida krāsas, piemēram, [[akvareļa krāsas]], [[eļļas krāsas]], [[guaša]] un [[līmes krāsas]].

sentences: '''21. oktobris''' ir gada 294. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (295. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 71 diena.

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par [[datortīkli]]em.
{{Commonscat|Computer networks}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Raimonds Cinovskis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 05
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jēkabs Cinovskis (1906—1984) ''Dr. biol.'' entomologs, citologs, bioloģiskās augu aizsardzības pamatlicējs, Ieva Cinovska (1909—)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tamāra (1926)
|          bērni = Baiba (1960)
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmija]], [[Nacionālais botāniskais dārzs]]
|     akad_amats = [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] vadītājs
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|        skolēni = Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Raimonds Cinovskis''' (1930—1998) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Dendroloģija|dendrologs]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] izveidotājs un vadītājs (1985—1998). ''Dr. biol.''

sentences: '''Maiers''' ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton-lucens-05-08-2009-064.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton lucens|suga=Potamogeton lucens|suga_lv=Spožā glīvene|autors=L.|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton lucens Prague 2012 5.jpg}}'''Spožā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton lucens}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā. Grupas un lielas, masīvas audzes aug stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-lucens-l/|title=spožā glīvene - Potamogeton lucens L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences: '''"Ciānas gudro protokoli"''' ({{val-ru|Протоколы сионских мудрецов}}) ir ar [[antisemītisms|antisemītiskiem]] mērķiem viltots dokuments, kas it kā atspoguļo kādu pasaules [[ebreji|ebreju]] līderu sanāksmi 19. gs. beigās, kurā tie it kā apspriež plānus par varas pārņemšanu pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Antisemitism: a reference handbook |last=Chanes |first=Jerome |authorlink= |coauthors= |year=2004 |publisher=ABC-CLIO |location= |isbn=9781576072097 |page=58 |url=http://books.google.com/books?id=ju7U83nRDt8C&printsec=frontcover&dq=Chanes,+Jerome+A.,+Antisemitism:+a+reference+handbook&hl=en&ei=p9OOTsu7Haik4ATFytixAQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCwQ6AEwAA#v=snippet&q=elders%20of%20zion&f=false |accessdate=2011. gada 7. oktobris|quote=The ''Protocols'' purports to reveal the minutes of a secret meeting held by world Jewish leaders, the "Elders of Zion," who are conspiring to take over the world.}}</ref> Tiek uzskatīts, ka šis dokuments ir [[Moriss Žolī|Morisa Žolī]] (''Maurice Joly'') darba ''Dialogs ellē starp [[Nikolo Makjavelli|Makjavelli]] un [[Šarls Monteskjē|Monteskjē]]'' ({{Val-fr|Dialogue aux Enfers entre Machiavel et Montesquieu}}) [[plaģiāts]],<ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzProtocolsMain.htm "The protocols plagiarized the work of Maurice Joly's "Dialogues in Hell.""]</ref> literārs [[viltojums]]<ref>[http://skepdic.com/protocols.html Protocols of the Elders of Zion]</ref><ref>[http://www.h-net.org/~antis/doc/graves/graves.a.html The Truth about the Protocols: 1 of 6]</ref><ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzLinksBib.htm The Protocols of the Learned Elders of Zion Reviews]</ref><ref>[http://news.nationalgeographic.com/news/2006/09/060911-zion.html Anti-Semitic "Protocols of Zion" Endure, Despite Debunking]</ref><ref>[http://www.ushmm.org/wlc/article.php?lang=en&ModuleId=10007058 Protocols of the Elders of Zion]</ref> vai vienkārši [[joks]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ddickerson.igc.org/protocols.html |title=The Protocols of the Elders of Zion |access-date={{dat|2006|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060424122316/http://ddickerson.igc.org/protocols.html |archivedate={{dat|2006|04|24||bez}} }}</ref><ref>[http://www.straightdope.com/columns/read/1797/whats-the-story-with-the-protocols-of-the-elders-of-zion The Straight Dope: What's the story with the "Protocols of the Elders of Zion"?]</ref><ref>[http://www.publiceye.org/tooclose/protocol.html PublicEye.org - Apocalyptic Dualism & Conspiracism]</ref> Tas pirmo reizi tika publicēts 1903. gadā krievu melnsimtnieka Pavela Kruševana avīzē ''Знамя''. Šie teksti nav izturējuši autentiskuma pārbaudes, kas tika veiktas, lai norādītu uz to kā vēsturisku dokumentu.

sentences: '''Jelgavas pilsētas bibliotēka''' (līdz 2016. gada 27. aprīlim — '''Jelgavas Zinātniskā bibliotēka''') ir [[Kultūra|kultūras]] iestāde, kas pilda savas funkcijas saskaņā ar [[Latvijas Republikas bibliotēku likums|Latvijas Republikas bibliotēku likumu]]<ref name="Bibliotēku likums">{{tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=48567|title=Bibliotēku likums}}</ref> un citiem Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem. Jelgavas pilsētas bibliotēka ir [[Jelgava]]s pilsētas pašvaldības iestāde, reģiona galvenā bibliotēka, [[Zemgale]]s lielākā publiskā bibliotēka. Bibliotēkai ir trīs filiāles — Miezītes bibliotēka, Pārlielupes bibliotēka un bērnu bibliotēka "Zinītis". Bibliotēka ir konsultatīvais un metodiskais centrs 28 [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Pašvaldība|pašvaldības]] bibliotēkām un starpbibliotēku abonementa centrs Zemgales reģionā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nācijas dzimšana
| operators =
| attēls = Birth of a Nation theatrical poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = * Deivids Vorks Grifits
* Harijs Eitkens
| scenārijs = * Deivids Vorks Grifits
* Frenks E. Vudss
| aktieri = * [[Liliana Giša]]
* [[Meja Mārša]]
* [[Henrijs Volthāls]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Džordžs Sigmans]]
* [[Volters Longs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Birth of a Nation''
| studija = ''David W. Griffith Corp.''
| montāža =
| izplatītājs = ''Epoch Producing Co.''
| izdošana = {{Filmas datums|1915|2|8}}
| ilgums = 193 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets = {{ASV dolārs|100 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|50–100 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nācijas dzimšana"''' ({{Val|en|The Birth of a Nation}}), oriģināli saukta '''''The Clansman''''',<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/1946/04/04/archives/thomas-dixon-dies-wrote-clansman-book-was-basis-for-birth-of-a.html|title=THOMAS DIXON DIES; WROTE 'CLANSMAN'; Book Was Basis for 'Birth of a Nation,' Provocative Film-- Supported Ku Klux Klan HE HAD HELD PULPIT HERE Also Was Lawyer, Lecturer --'White Supremacy' Was Subject of His Novels|work=The New York Times|access-date=2023-02-23|date=1946-04-04|last=Times|first=The New York|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref> ir 1915. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] episka drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Diksons jaunākais|Tomasa Diksona jaunākā]] 1905. gada romānu un lugu ''The Clansman''.

sentences: {{cita nozīme|ezeru grupu Ziemeļamerikā|ezeru grupu Āfrikā|Āfrikas Lielie ezeri}}

sentences: Matemātikā '''Dirihlē princips''' norāda, ka ja {{math|''n''}} priekšmetus ievieto {{math|''m''}} kastītēs, kur {{math|''n'' > ''m''}}, tad vismaz vienā kastītē atradīsies vairāk kā viens priekšmets.<ref name=Herstein64>{{harvnb|Herstein|1964|loc= p. 90}}</ref> Šīs teorēmas piemēri ir sastopami arī reālajā dzīvē, piemēram, "no trīs cimdiem, vismaz divi būs labās rokas vai arī kreisās rokas cimdi". Lai arī tas šķiet intuitīvs apgalvojums, to var izmantot, lai parādītu iespējami negaidītus rezultātus, piemēram, ka vismaz diviem cilvēkiem [[Londona|Londonā]] uz galvas ir vienāds skaits matu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Estonian Museum of Natural History - Psammolepis Alata.png
| att_nosaukums = ''Psammolepis alata'' rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis alata
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Psammolepis alata''''' ir [[psammolepju dzimta]]s [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''P. alata'' holotips ir labā [[branhiālā plātne]], kas tika atrasta [[Gauja]]s upes krastā starp [[Sigulda|Siguldu]] un [[Inčukalns|Inčukalnu]], [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis alata'' nozīmē spārnainais (''alatus'') psammolepis.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas cilvēki|Pavāri]]
[[Kategorija:Pavāri]]
[[Kategorija:Latviešu virtuve]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propiolskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H2O2
|molmasa=70,05
|blīvums=1132,5
|kušanas temperatūra=9 °C
|viršanas temperatūra=144 °C (sadalās)
83 °C pie 50 mmHg
}}
'''Propiolskābe''' (2-propīnskābe, propargilskābe, acetilēnmonokarbonskābe, CH≡C-COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti (tā ir vienkāršākā no šādām karbonskābēm). Propiolskābe ir bezkrāsains šķidrums ar [[etiķskābe]]i līdzīgu aromātu. Tā šķīst ūdenī.

sentences:
'''Neņūtona šķidrumi''' ir šķidrumi, kuru [[viskozitāte]] mainās atkarībā no šķidruma stāvokļa un kustības rakstura. Daudzi nesaspiežami šķidrumi, tostarp tādi pārtikas produkti kā [[majonēze]], [[zemesriekstu sviests]], [[kečups]], kā arī daži industriālie materiāli, piemēram, šķidra [[plastmasas|plastmasa]], [[bitumens|asfalts]], [[betons]] ir neņūtoniski šķidrumi. Bioloģiskie šķidrumi, tostarp [[asinis]] un [[gļotas]], ir gandrīz universāli neņūtoniski.<ref>{{grāmatas atsauce |first=Feits A. |last=Morrisons |title=An Introduction to Fluid Mechanics |year=2013 |publisher=Cambridge University Press |location=New York |page=393 |isbn=978-1-107-00353-8 }}</ref> Tie ir šķidrumi, kuri neatbilst Ņūtona šķidruma modelim, tas ir, īstajiem [[šķidrums|šķidrumiem]] <math>\mu</math> (dinamiskā viskozitāte) ir pastāvīgs lielums (fizikāla konstante), un kuru [[elementārdaļiņa (hidrodinamika)|elementārdaļiņu]] lielums mazāks par 1{{E|-8}} m. Neņūtona šķidrumus raksturo [[Bingema vienādojums]], kas ir šāds:
: <math>\tau=\tau_{0}+\mu_{d}\frac{du}{dh}</math>
kur <math>\tau>0</math> — sākuma [[bīdes pretestība]];
<math>\tau</math> — [[tangenciālais spriegums]];
<math>\mu_{d}</math> — mainīgā lieluma [[dinamiskā viskozitāte]], kas atkarīga no [[šķidruma plūsma]]s veida;
<math>\frac{du}{dh}</math> — [[ātruma gradients]].

sentences:
{{cita nozīme|koncepciju haosa teorijā|2004. gada filmu|Tauriņa efekts (filma)}}
'''Tauriņa efekts''' ir koncepcija, kas paredz, ka maziem cēloņiem var būt liela ietekme. Sākotnēji tā tika izmantota, veidojot laika prognozes, taču vēlāk jēdziens kļuva par [[Metafora|metaforu]], plaši izmantotu gan [[zinātne]]s jomā, gan ārpus tās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|title=Butterfly effect - Scholarpedia|url=http://www.scholarpedia.org/article/Butterfly_effect|website=www.scholarpedia.org|accessdate=2016-01-02}}</ref> Tauriņa efekts ir pieminēts stāstos, romānos, populāros TV seriālos un filmās. Arī interneta blogos bieži tiek stāstīts par reālajā dzīvē norisinājušamies notikumiem, kas līdzīgi tauriņa efektam, šādi nosaukta arī populāra [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudas]] filma "[[Tauriņa efekts (filma)|Tauriņa efekts]]" (2005). Dažādi "alternatīvās vēstures" stāsti [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]] un [[animācijas filma|animācijas filmās]] sāka parādīties apmēram no 2002. gada.<ref>[http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ Butterfly effect in science fiction] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170411090312/http://www.davidlouisedelman.com/infoquake/butterfly-effect/ |date={{dat|2017|04|11||bez}} }} an article by David Edelman a science fiction writer. See [[Simpsoni|The Simpsons]] [https://www.youtube.com/watch?v=HLTGcSGVbE8 episode of Homer's time travel] and an example of [https://www.youtube.com/watch?v=8cRQXAAjZnE The Butterfly Effect] parody, Adam Burnier, 2013 (YouTube)</ref>
 modelis]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Korunds
|attēls=
|klase=Oksīds
|ŠtruncaID=4/C.04-10
|ķīm_formula=[[Alumīnija oksīds]], Al2O3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zils, sarkans, brūns, pelēks, dzeltens, zaļš u.c.
|svītra=
|habituss=Bieži — vārpstveida, mucveida kristāli, arī plātņveida, bieži — dvīņu kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Neregulārs, gliemežnīcas, trausls
|cietība=9
|spīdums=Stikla, arī dimanta, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,768—1,772 nε = 1,760—1,763
|pleohroisms=
|blīvums=4,01
}}

sentences: '''5. jūnijs''' ir gada 156. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (157. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 209 dienas.

sentences: '''Alēles''' (no {{val|el|ἄλλος}} (''állos'') — 'cits') ir dažādas viena [[gēns|gēna]] alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju [[fenotips|fenotipisko]] dažādību. Dažādas alēles [[mutaģenēze]]s ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās [[hromosoma|hromosomās]] viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos [[lokuss|lokusos]], un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pegazs
| abbreviation = Peg
| name_latin = Pegasus
| RA = 23
| dec = +20
| areatotal = 1121
| arearank = 7. vieta
| numbermainstars = 9, 17
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ε Peg''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ι Peg''
| stardistance = 38,3
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lapsiņa]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Verners Bergengrīns
|         attēls = WP Werner Bergengruen.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Vernera Bergengrīna portrets (autors: Emīls Štumps, 1929)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 04
|        m_vieta = [[Bādenbādene]], {{GER}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Šarlote Hensela
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s deju folkloras kopas "Dandari" dalībnieki dejo Rikavas kadriļu]]
'''Kadriļa''' ({{val|fr|quadrille}}, kas savukārt no {{val|la|quadrum}} — '[[četrstūris]]') — 18.– 19. gadsimtā Eiropā un tās kolonijās izplatīta modes [[deja]], kurā piedalās pāra skaits dejotāju pāru, kas nostājas viens otram pretī. Parasti tā ir četrpāru deja, kurā dejotāju pāri nostājas cits citam pretī krustā. Sākotnēji kadriļai bija četras daļas ar noslēguma daļu, kas atkārtoja atkal pirmo daļu, lai kadriļu varētu sākt atkal no sākuma. Kadriļām mēdza arī pievienot vēl sesto daļu, kas parasti bija polka vai valsis.  Katrai daļai ir savs nosaukums, kas ataino daļas raksturu vai ir pavadošās dziesmas pirmā rinda. Kadriļas pirmsākumi rodami tā saucamajās [[angļi|angļu]] "lauku dejās" (''country dance''). Saules karaļa Ludiķa XIV laikā kadriļu pārveidoja un pilnveidoja [[Francija]]s karaliskās deju akadēmijas skolotāji. Kadriļa kļuva arvien iecienītāka, pārgāja arī uz [[Vācija|Vāciju]], Autroungāriju, Krieviju, Skotiju, kur izveidojās savas dejas versijas.  Ar laiku kadriļa asimilācijas procesā no modīgas balles dejas kļuva par tautas deju un tagad tā ir izplatīta daudzās [[Eiropa]]s tautās un ārpus tās robežām.

sentences: '''Izlaiduma cepure''' ir četrkantaina melna [[cepure]], ko [[students|studenti]] valkā [[izlaidums|izlaidumos]] kopā ar [[mantija (apģērbs)|mantiju]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ansī
 | native_name              = ''Annecy''
 | settlement_type          = Komūna
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Annecy-1.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag_of_Annecy.gif
 | image_shield             = Blason d'Annecy.svg
 | pushpin_map              = France
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 45 | latm  = 54 | lats  = 58 | latNS  = N
 | longd = 6 | longm = 07 | longs = 59 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Augšsavoja]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Žans Luks Rigo
 | area_total_km2           = 13.75
 | elevation_m              = 448
 | elevation_max_m          = 926
 | elevation_min_m          = 418
 | population_total         = 52890
 | population_as_of         = {{dat|2006|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 74010/ 74000
 | area_code                =
 | website                  = [http://www.ville-annecy.fr/ www.ville-annecy.fr]
 | footnotes                =
}}
'''Ansī''' ({{val|fr|Annecy}}) ir pilsēta [[Francija]]s dienvidaustrumos, [[Rona-Alpi|Rona-Alpu]] reģiona [[Augšsavoja]]s departamentā. Ansī atrodas pie [[Ansī ezers|Ansī ezera]], 35 km attālumā no [[Šveice]]s pilsētas [[Ženēva]]s. Komūna pretendēja uz [[2018. gada ziemas olimpiskās spēles|2018. gada ziemas olimpisko spēļu]] un organizēšanu.

sentences: {{Commons category|Buildings in Portugal|Celtnes un būves Portugālē}}

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{novec|Jaunākā paaudze}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
 ''Amazon Kindle'']]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Tomašs Žebrovskis
|     vārds_orig = ''Tomasz Żebrowski''
|         attēls = Tomasz Żebrowski.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1714
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Navahrudaka]]s apkaime, [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1758
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, astronoms, arhitekts, matemātiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Overņa-Rona-Alpi
''Auvergne-Rhône-Alpes''
''Auvèrnhe Ròse Aups'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Overņas-Ronas-Alpu atrašanās vieta Francijā
|-
| '''Valsts''' || {{FRA}}
|-
| '''Adm. centrs''' || [[Liona]]
|-
| '''Adm. iedalījums''' || {{Collapsible list|title=12 departamenti un 1 metropole
  |[[Ēna (Rona-Alpi)|Ēna]] (01)
  |[[Aljē (departaments)|Aljē]] (03)
  |[[Ardēša]] (07)
  |[[Kantāla]] (15)
  |[[Droma]] (26)
  |[[Izēra]] (38)
  |[[Luāra (departaments)|Luāra]] (42)
  |[[Augšluāra]] (43)
  |[[Pijdedoma]] (63)
  |[[Rona]] (69D)
  |[[Lionas Metropole]] (69M)
  |[[Savoja]] (73)
  |[[Augšsavoja]] (74)
  }}
|-
| '''Platība''' || 69 711 km²
|-
| colspan=2 | '''Iedzīvotāji''' (2013. gada 1. janvārī)
|-
| - '''kopā:''' || 7 757 595
|-
| - '''blīvums:''' || 111 cilv./km²
|-
| '''Laika zona''' || [[Centrāleiropas laiks|CET]] ([[UTC]] +1)
|-
| '''Mājas lapa''' || [http://www.auvergnerhonealpes.eu/ www.auvergnerhonealpes.eu] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161013064618/http://www.auvergnerhonealpes.eu/ |date={{dat|2016|10|13||bez}} }}
|}

sentences:
{{navbox
|name = Guanduna
|title = [[Guanduna]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Cjinjuaņa]]
* [[Čaodžou]]
* [[Dunguaņa]]
* [[Dzjanmeņa]]
* [[Dzjejana]]
* [[Džaņdzjana]]
* [[Džaocjina]]
* [[Džuhai]]
* [[Džunšaņa (pilsēta)|Džunšaņa]]
* [[Fošaņa]]
* '''[[Guandžou]]'''
* [[Hejuaņa]]
* [[Huidžou]]
* [[Jandzjana]]
* [[Juņfu]]
* [[Maomina]]
* [[Meidžou]]
* [[Šaņtou]]
* [[Šaņvei]]
* [[Šaoguaņa]]
* [[Šeņdžeņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Guanduna]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Tambora
| Photo           = Caldera Mt Tambora Sumbawa Indonesia.jpg
| Paraksts        = Tamboras vulkāna kaldera
| karte                = Indonēzija
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums =
| latd=8|latm=15|lats= |latNS=S
| longd=118|longm=0|longs= |longEW=E
| Augstums        = 2850
| Relatīvais_augstums  = 2722
| Atrašanās vieta = {{IDN}}
| Kalnu grēda     =
| Type                 = [[stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        = {{dat|1967}}
| First ascent        =
}}
'''Tambora''' ({{val|id|Gunung Tambora}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Sumbava]]s salā [[Indonēzija|Indonēzijā]].<ref>{{PZT|686}}</ref> Sumbavas sala robežojas gan ziemeļos, gan dienvidos ar [[okeāniskā garoza|okeānisko garozu]]. Līdz ar to Tamboras kalns ir izveidojies tieši virs [[subdukcijas zona]]s. Tamboras augstums no pamatnes ir {{nobr|4300 m}}<ref name="Stothers1984">{{Laikraksta atsauce | last = Stothers | first = Richard B. | journal= Science | title = The Great Tambora Eruption in 1815 and Its Aftermath | volume = 224 | issue = 4654 | date = 1984 | pages = 1191–1198 | doi = 10.1126/science.224.4654.1191 | pmid = 17819476}}</ref> (virs jūras līmeņa tikai 2850 m), kas to padara par vienu no augstākajiem kalniem visā Indonēzijas arhipelāgā. Kalns ir veidojies, [[magma]]i ilgstošā laika periodā izplūstot no kalna iekšienes uz āru. Tas norisinās gadsimtiem ilgi, lai gan [[1815]]. gada aprīlī notika viens no spēcīgākajiem [[vulkāna izvirdums|vulkānu izvirdumiem]], kāds jebkad reģistrēts, rezultātā izplūstot lielam daudzumam [[lava]]s.<ref name="Degens1989">{{Laikraksta atsauce | last = Degens | first = E.T. | coauthors = Buch, B | title = Sedimentological events in Saleh Bay, off Mount Tambora | journal = Netherlands Journal of Sea Research | volume = 24 | issue = 4 | doi = 10.1016/0077-7579(89)90117-8 | pages = 399–404 | date = 1989}}</ref>

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Raganu klintis
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Ape, Raganu klintis pie Vaidavas 1999-06-19 - panoramio.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.539895
| gar_d  = 26.708322
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Ape}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|D]]3, [[Frānas stāvs|Frāna]], [[Amatas svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences: '''Empātija''' jeb '''līdzjūtība''' ir otra [[Cilvēks|cilvēka]] [[Emocionālais stāvoklis|emocionālā stāvokļa]] izpratne līdzpārdzīvojot; spēja paralēli pārdzīvot tās [[emocijas]], kuras izjūt otrs, it kā iekļūstot otra [[subjektīvs|subjektīvajā]] jūtu pasaulē. Tas nozīme, ka cilvēks jūt  otra [[prieks|prieku]] vai [[bēdas]] tā, kā to jūt otrs, un saprot iemeslus šīm jūtām tā, kā to saprot otrs, vienlaicīgi tomēr saglabājot nelielu distanci, skatoties kā no malas, nesaplūstot ar otru cilvēku. Var teikt, ka empātija ietver delikātu klātbūtni cita cilvēka izjūtām, bez [[vērtējums|vērtējuma]], [[kritika]]s vai [[nosodījums|nosodījuma]], un ar gatavību sniegt emocionālu atbalstu.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 96
 | lv  = Deviņdesmit seši
}}
'''96 (deviņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[95 (skaitlis)|95]] un [[97 (skaitlis)|97]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit sestā diena ir [[6. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[5. aprīlis]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya bandaensis|suga_lv=Banda hoija}}
'''Banda hoija''' (''Hoya bandaensis'') ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Tropu josla|tropu mežos]] [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Bandas salas|Bandas salās]], un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1695|title=Banda hoija|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-01-22|archive-date=2022-01-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20220122152427/https://database.smartgardens.eu/plant/1695}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Paracelzs
|     vārds_orig = ''Paracelsus''
|         attēls = Paracelsus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1493]]. gada {{dat||11|11}} vai {{dat||12|17}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Ega pie [[Einzīdelna]]s, [[Švīces kantons]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1541
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Zalcburga]], [[Zalcburgas arhibīskapija]]<br>({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = šveicietis, vācietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Paracelzs''' ({{val-la|Paracelsus}}; dzimis '''Filips Aureols Teofrasts Bombasts fon Hohenheims''' (''Philippus Aureolus Theophrastus Bombastus von Hohenheim'') {{dat|1493|11|11}} vai {{dat||12|17}}, miris {{dat|1541|9|24}}) bija šveiciešu-vācu [[renesanse]]s laika ārsts, botāniķis, alķīmiķis, astrologs un okultists. Viņš ir piešķīris nosaukumu [[cinks|cinkam]], kā arī viņš tiek uzskatīts par pirmo sistemātisko botāniķi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nejaukais es
| attēls                   = Despicable Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Despicable Me''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Pjērs Kofins]]
* [[Kriss Reno]]
| producents               =
* Džons Koens
* Dženeta Hīlija
* Kriss Meledandrijs
| scenārija autors         =
* Kens Daurio
* Sinko Pols
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Vils Ārnets]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Miranda Kosgrova]]
* Dana Gaidžera
* Elsija Fišera
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Heitors Pereira]]
* [[Ferels Viljamss]]
| operators                =
* Gregorijs Perlers
* Pema Čīgenhāgena
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
* ''[[Universal Animation Studios]]''
* ''[[Mac Guff]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|7|9}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=despicableme.htm Despicable Me (2010)]. ''[[Box Office Mojo]]''. Retrieved 2010-07-26.</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|543,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Nejaukais es 2]]"
| imdb                     = 1323594
}}
'''"Nejaukais es"''' ({{val|en|Despicable Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] datoranimācijas [[Trīsdimensiju telpa|3-D]] kinokomēdija, kura veidota studijās ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]'' un ''[[Universal Animation Studios]]'' ASV un ''[[Mac Guff]]'' studijā Parīzē, Francijā.

sentences: '''Federatīva republika''' ir [[Federācija (valsts)|federācija]] ar [[Republika|republikas pārvaldes formu]]. Federatīvā republikā pastāv varas dalīšana starp federatīvajām un vietējām iestādēm, atšķirībā no [[Unitāra republika|unitāras republikas]], kur vara ir centralizēta.

sentences:
{{Suņu šķirnes infokaste
|    attēls          = Pinczer miniatura 546r.jpg
|    attēla_apraksts = Miniatūrais pinčers [[Poznaņa]]s izstādē (2006).
|    nosaukums       =
|    citi_nosaukumi  =
|    iesaukas        =
|    valsts          = [[Vācija]]
|    svars           = 4 - 6
|    svars_m         =
|    svars_f         =
|    augums          = 25 - 30
|    augums_m        =
|    augums_f        =
|    apmatojums      = īss, smalks, pieguļošs
|    krāsa           = ruds, melns ar rudiem lāsumiem
|    metiena_lielums = 2 - 4
|    mūža_ilgums     = 12 — 16
|    piezīmes        =
}}
[[File:Miniature pinscher.jpg|thumb|Melnas krāsas miniatūrais pinčers ar rudiem lāsumiem]]
'''Miniatūrais pinčers''' (''pundurpinčers'') ir [[Vācija|vācu]] izcelsmes suņu šķirne, kas pēc Starptautiskās kinoloģiskās federācijas klasifikācijas (SKF) pieder pie 2. grupas, 1. sekcijas ar numuru 185, bez darba spēju pārbaudes<ref name="fcizwergpinscher">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.fci.be/Nomenclature/Standards/185g02-en.pdf|title=Nomenclature des races de la FCI. Zwergpinscher (185).|publisher=Federation Cynologique Internationale|accessdate={{dat|2014|11|24||bez}}}}</ref>. Tā tikusi selekcionēta, krustojot [[vācu pinčers|vācu pinčerus]] ar [[taksis|takšiem]] un [[levrete|levretēm]]<ref name="usazwerghistory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.akc.org/breeds/miniature_pinscher/history.cfm#|title=Miniature Pinscher. History.|publisher=American Kennel Club mājaslapa, sadaļa: History|accessdate={{dat|2014|11|24||bez}}|archive-date={{dat|2011|08|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110827082315/http://www.akc.org/breeds/miniature_pinscher/history.cfm}}</ref>. Šķirnes piekritēji dēvē miniatūro pinčeri par "rotaļu karali", jeb ''King of the Toys''{{fact}}. Jebkura trīs vai vairāku pinčeru grupa tiek dēvēta par ''bandu''{{fact}}.

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Faundeišena ledus straume
| attēls       =
| paraksts     =
| karte        =
| vietaskarte  = Antarktīda-fiziskā
| label        = Faundeišena
ledus straume
| paraksta_izvietojums = right
| kontinents   = [[Antarktīda]]
| atrodas      =
| sākas        = [[Rietumantarktīda]]
| ieplūst      = [[Ronnes šelfa ledājs]]
| plat_d=83| plat_m=15| plat_s=0| plat_NS=S
| gar_d=60| gar_m=0| gar_s=0| gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 300
| platums      = 30—50
| kritums      =
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Faundeišena ledus straume''' ({{val|en|Foundation Ice Stream}}), [[Argentīna]]s avotos '''Bajabuensuseso glečers''' ({{val|es|Glaciar Bahía Buen Suceso}}), ir ap {{nobr|300 km}} garš un {{nobr|30—50 km}} plats [[šļūdonis]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Sākas no [[Rietumantarktīda]]s ledus vairoga un gar [[Pensakolas kalni|Pensakolas kalnu]] rietumu malu ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā noplūst uz [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāju]]. Glečeri pirmoreiz ieraudzīja [[Argentīna]]s pirmā [[Dienvidpols|Dienvidpola]] pārlidojuma ''Grupo Aeronaval UT 78'' 1962. gada janvārī un nosauca par godu Argentīnas Kara flotes kuģim ''Bahía Buen Suceso''.<ref name=scar>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108891 SCAR Composite Gazetteer of Antarctica. Foundation Ice Stream]</ref> No gaisa nofotografēja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Kara flote 1964. gadā un nosauca par godu galvenajam [[ASV Antarktikas pētniecības programma]]s ''(USARP)'' pārraudzītājam Nacionālajam zinātnes fondam ''(National Science Foundation)''.<ref>{{gnis|type=antarid|5191}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Thiķ Ņat Haņs
 |    vārds_orig = ''Thích Nhất Hạnh''
 |        attēls = Thich Nhat Hanh2.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1926
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 11
 |      dz_vieta = [[Hue]], [[Thua Thien Hue province]], [[Franču Indoķīna]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 22
 |       m_vieta = [[Hue]], [[Thua Thien Hue province]], [[Vjetnama]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[dzenbudisms|dzenbudisma]] [[mūks]], cilvēktiesību aktīvists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ideāla izglābšanās
| oriģinālnos = ''A Perfect Getaway''
| attēls = Perfect getaway.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, trilleris
| režisors = [[Deivids Tūijs]]
| producents = * [[Raiens Kavanahs]]
* [[Marks Kantons]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Robijs Brenners]]
| scenārijs = Deivids Tūijs
| aktieri = * [[Timotijs Olifents]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Kīla Sančeza]]
| mūzika = [[Boriss Elkiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[QED International]]''
| izplatītājs = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2009|8|7||bez}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-getaway-2009|title=A Perfect Getaway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectgetaway.htm|title=A Perfect Getaway (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ideālā izglābšanās"''' ({{val|en|A Perfect Getaway}}) ir 2009. gada piedzīvojumu trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Deivids Tūijs]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Olifents]], [[Milla Jovoviča]], [[Stīvs Zāns]] un [[Kīla Sančeza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|7||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Ezernieku baznīca 2000-07-22.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Bukmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 300
| map_label = Bukmuižas baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 10  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 39  | longs = 28  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Ezernieku pagasts]], [[Ezernieki]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1830]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andris Sprukts
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/bukmuiza.html www.catholic.lv/dagda/bukmuiza]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1830]]
| length                = 24m
| width                 = 12m
| width_nave            =
| height_max            = 10m
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bukmuižas katoļu baznīca ar žogu
|      numurs = 6315
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub471 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Ezernieku pagasts]] [[Ezernieki|Ezernieku]] [[ciems|ciemā]].

sentences:
'''[[Līklīnijas kustība|Līklīnijas]] pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. '''Līklīnijas [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' abi ir sānu virzieni, kuri abi vērsti vienā virzienā. Katrs no ienākošā pamatvirziena sāk atzaroties zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem. Līklīnijas pārmiju pārvedai ir divi matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Ārējam ceļam, kuram rādiuss likumsakarīgi būs vienmēr lielāks, ekspluatācijas parametri būs labāki. Līklīnijas pārmiju pārvedas iebūvē līknē un tā ir alternatīva vienkāršajai pārmiju pārvedai, kad vietējie apstākļi neatļauj iebūvēt taisno virzienu. Līklīnijas pārmiju pārvedām pārvedlīkņu ārējam pavedienam ierīko paaugstinājumu nedzēstā centrbēdzes paātrinājuma dzēšanai. Par paaugstinājuma lieluma noteikšanas orientieri parasti nosaka ienākošo pamatvirzienu ar lielāko rādiusu. Tomēr pārāk liels vai pārāk mazs paaugstinājums atkarībā no izteiktās kravspriedzes plūsmas virziena pārslogos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kaitīgo telpu un krustenis īsā laikā kļūs nederīgs. Līklīnijas pārmiju pārvedām ordinātas parasti atliek no rāmjsliežu salaidnes pa pieskari. Ordinātas no auklas pret ārējo sliežu pavedienu būs pieaugošas.
==Attēlu galerija==
<gallery>
Attēls:Eisenbahnweiche Bogenweiche.jpeg|Līklīnijas pārmiju pārveda ar mazu rādiusu. Labā
Attēls:I19 952 Gütersloh TWE, Weiche 80.jpg|Labā
Attēls:NBS-Ebensfeld-Erfurt-Verbindungskurve-Nord-02.jpg|Kreisā
</gallery>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Makss''' var būt:

sentences: '''Vēderplēve''' ({{val-la|peritoneum}}) ir plāns serozs apvalks ar gludu, spilgtu viendabīgu virsmu, kas aptver [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] un daļēji [[Mazais iegurnis|mazā iegurņa]] orgānu sienas. Vēderplēves virsma ir ap 1,5-2 m2 un gandrīz vienāda ar [[āda]]s platību. Vēderplēvi veido ''lamina propria'', serozs apvalks un to sedzošs plāns [[epitēlijs]] — [[mezotēlijs]].<ref name="AA"/>

sentences:
{{citas nozīmes|sporta veidu|bokss (nozīmju atdalīšana)|bokss}}
{{Sporta infokaste
| nosaukums = Bokss
| attēls = Boxing080905 photoshop.jpg
| att_izm =
| paraksts = Boksa cīņa
| piktogramma = Boxing pictogram.svg
| pikt_izm = 75px
| pikt_par = Olimpiskā boksa [[piktogramma]]
| savienība =
| citi_nos =
| pirmais =
| reģistrētie =
| klubi =
| kontakts = Ir
| komanda =
| ilgums =
| jdzimums =
| kategorijas =
| ekipējums =
| vieta =
| olimpisks = {{oss|V=1904}}—{{oss|V=1908}}<br />{{oss|V=1920}}—pašlaik
| novecojis =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ciparu informācijas nesēji]]
[[Kategorija:Ciparu tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Audiotehnika]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Kaplis''' ir rokas [[darbarīks]], kas [[dārzkopība|dārzkopībā]] un [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] tiek izmantots [[augsne]]s irdināšanai, [[ravēšana]]i un [[nezāles|nezāļu]] iznīcināšanai. Kapli veido asmens, parasti izgatavots no metāla, un garš kāts. Kaplis ir līdzīgs [[cērte]]i.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''ئىلھام توختى''
| attēls = Professor Ilham Tohti.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1969
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Ķīna]]
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta=
| pilsonība =[[Ķīna]]
| tautība = [[Uiguri|Uigurs]]
| darba_vietas = [[Ķīnas_Tautību_universitāte|Ķīnas Tautību universitāte]]
| zinātne = [[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Saharova balva]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
. (iekrāsots ar sarkanu)]]
'''Karapakss''' ({{val|la|carapax}}) ir [[Čaula|bruņas]] daļa, kas klāj [[Posmkāji|posmkāju]] ķermeņa priekšējās daļas (krūšu daļas, [[galvkrūtis|galvkrūšu]]) vai arī [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] ķermeņa virspusi. Tas pilda balsta un aizsardzības funkciju. Karapakss ir daudziem [[Vēžveidīgie|vēžveidīgajiem]] un [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgajiem]].

sentences:
{{cita nozīme|valsti Dienvidamerikā|upi|Urugvaja (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Oriental del Uruguay''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Urugvajas Austrumu Republika
|            valsts_nosaukums = Uruguay
|               karoga_attēls = Flag of Uruguay.svg
|            karoga_nosaukums = Urugvajas Austrumu Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Uruguay.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Urugvajas Austrumu Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = ''Libertad o muerte''{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Brīvība vai nāve"
|                valsts_himna = ''[[Himno Nacional Uruguayo]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
|               kartes_attēls = LocationUruguay.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Montevideo]]
|latd=34 |latm=53 |latNS=S |longd=56 |longm=10 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Montevideo]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Urugvajas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Luiss Lakalje Po]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Urugvajas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Beatrisa Arhimona]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Brazīlija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1825|8|25}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1828|8|28}}
|       neatkarības_notikums3 = Konstitūcija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1830|7|18}}
|                 platība_km2 = 176,215
|               platība_rangs = 90.
|              procenti_ūdens = 1,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008<ref name=one>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uy.html |title=CIA - The World Factbook - Uruguay |access-date={{dat|2008|09|12||bez}} |archive-date={{dat|2007|06|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070612211631/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uy.html }}</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 3 477 778
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 132.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 196.
|                     IKP_PPP = $37,18 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006<ref name=one />
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $11 621
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0.817
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 55.
|                        Gini = 39.7<ref name="gini-index">{{cite web|url=https://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI?locations=UY|title=GINI index|publisher=World Bank|access-date=12 August 2021}}</ref>
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Urugvajas peso]]
|                valūtas_kods = UYU
|                  laika_zona = [[UYT]]
|                  utc_offset = -3
|              laika_zona_DST = [[UYST]]
|              utc_offset_DST = -2
|                      domēns = [[.uy]]
|              tālsarunu_kods = 598
|                iso_kods_num = 858
|              iso_kods_alfa2 = UY
|              iso_kods_alfa3 = URY
}}
'''Urugvaja''' ({{val|es|Uruguay}}), pilnā nosaukumā '''Urugvajas Austrumu Republika''' (''República Oriental del Uruguay'') ir valsts [[Dienvidamerika]]s dienvidaustrumu daļā pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Robežojas ar [[Argentīna|Argentīnu]] rietumos un [[Brazīlija|Brazīliju]] ziemeļos un austrumos. Dienvidos [[Laplata (upe)|Laplata]], kuras pretējā krastā — Argentīna. Urugvajā ir 3,42 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 1,8 miljoni dzīvo galvaspilsētā [[Montevideo]] un tās aglomerācijā. Ar platību 176 000 km2 Urugvaja ir otrā mazākā valsts Dienvidamerikā aiz [[Surinama]]s. Urugvajas krasta līnija ir 660 kilometrus gara. Neatkarību ieguvusi pēc [[Sisplatīnas karš|Sisplatīnas kara]], kas noslēdzās 1828. gadā.

sentences: '''27. janvāris''' ir gada 27. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 338 (339 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences:
[[Kategorija:Bronzas laikmets]]
[[Kategorija:Civilizācijas]]
[[Kategorija:Senā Grieķija]]

sentences:
{{Citas nozīmes|1848.—1912. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Leonīds Arbuzovs
|     vārds_orig = ''Leonid Arbusow, sen.''
|         attēls = Leonīds Arbuzovs vecākais.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Portrets (Teodors Krauss, 1912)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Zasulauks|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Arbuzovs, Natālija Čudovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga, dzimusi Anšica
|          bērni = [[Leonīds Arbuzovs (1882—1951)|Leonīds Arbuzovs jaunākais]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Jonsei Universitāte
|native_name   = 연세대학교
|image_name    = YonseiUniversityEmblem.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Cognoscetis Veritatem et Veritas Liberabit Vos''
|tagline           =
|established       = 1957
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.566398 | latNS  = N
| longd = 126.938803 | longEW = E
| academic_staff    = 1724 (2020)
| administrative_staff  = 970 (2020)
|students          = 30277 (2020)
|postgrad          = 11350 (2020)
|doctoral          = 3239 (2020)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Yonsei_university_logo_en.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis Hildebrands
|         attēls = Hermanis Hildebrands.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Ēķina muiža, [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Liepāja]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis Konstantīns Hildebrands''' (''Hermann Konstantin Hildebrand'', 1871—1928) bija ārsts [[psihiatrija|psihiatrs]], ''dr. med.'' (1899). [[Slimnīca Ģintermuiža|Ģintermuižas Vājprātīgo iestādes]] (1901—1919) un [[Strenču psihiatriskā slimnīca|Strenču psihiatriskās slimnīcas]] (1920—1927) direktors.

sentences:
{{atveidošana}}
{{slikti iztulkots}}
{{kat+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Aksonometriskā projekcija''' ir paveids no paralēlās projekcijas , ko izmanto, lai izveidotu ilustratīvu zīmējuma objektu, kur objekts ir pagriezts pa vienu vai vairākiem tā asīm attiecībā pret plakni projekcijas.<ref name="Bert02">Gary R. Bertoline et al. (2002) ''Technical Graphics Communication''.</ref>

sentences: '''Disidents''' ({{val|la|dissidens}} — 'atkritējs, pretī runājošs') plašākajā nozīmē ir cilvēks, kam ir citādi, pretēji uzskati nekā pastāvošajai varai vai sabiedrības vairākumam.<ref name="sd">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 161. lpp.</ref>

sentences:
{{atveidošana}}
{{ievads+}}
{|class="wikitable"
|-
! Vārds, Uzvārds
! Pilnvaru termiņš
! Piezīmes
|-
| [[Kristofers Okoro Kols]]
| [[1971]]. gads [[19. aprīlis]] — [[21. aprīlis]]
|Formāli ieņem prezidenta amatu divas dienas
|-
| [[Siaka Stīvenss]]
| [[1971]]. gads [[21. aprīlis]] — [[1985]]. gads [[28. novembris]]
| Prezidents
|-
| [[Džozefs Saidu Momo]]
| [[1985]]. gads [[28. novembris]] — [[1992]]. gads [[29. aprīlis]]
| Prezidents
|-
| [[Jahja Kanu]]
| [[1992]]. gads [[30. aprīlis]] — [[1. maijs]]
|Nacionālās pagaidu aizsardzības padomes priekšsēdētājs
|-
| [[Valentīns Strasers]]
| [[1992]]. gads [[1. maijs]] — [[1996]]. gads [[17. janvāris]]
|Nacionālās pagaidu aizsardzības padomes priekšsēdētājs
|-
| [[Julius Maada Bio]]
| [[1996]]. gads [[17. janvāris]] — [[29. marts]]
|Valsts augstākās padomes priekšsēdētājs
|-
| [[Ahmeds Tedžans Kabahs]]
| [[1996]]. gads [[29. marts]] — [[1997]]. gads [[25. maijs]]
| Prezidents
|-
| [[Džonijs Pols Koroma]]
| [[1997]]. gads [[25. maijs]] — [[1998]]. gads [[12. februāris]]
|Bruņoto spēku revolucionārās padomes priekšsēdētājs
|-
| [[Ahmeds Tedžans Kabahs]]
| [[1998]]. gads [[12. februāris]] — [[2007. gads|2007]]. gads [[17. septembris]]
| Prezidents
|-
|[[Ernests Bai Koroma]]
|Kopš 2007. gada 17. septembra — 2018
|Prezidents
|-
|[[Julius Maada Bio|Džuliuss Mada Bio]]
|2018 —
|Prezidents
|}

sentences: '''Fantastiskā simfonija: epizode mākslinieka dzīvē… piecās daļās''' ({{val|fr|Symphonie fantastique: Épisode de la vie d'un artiste … en cinq parties}}) Op. 14, ir franču komponista [[Ektors Berliozs|Ektora Berlioza]] 1830. gadā sarakstītā [[Programmu mūzika|programmātiskā simfonija]]. Tas ir nozīmīgs agrīnā romantisma skaņdarbs. Pirmais šīs simfonijas atskaņojums notika [[Parīzes konservatorija|Parīzes konservatorijā]] 1830. gada 5. decembrī. 1833. gadā [[Ferencs Lists]] veica šīs simfonijas klavieru transkripciju (S. 470).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hyperion-records.co.uk/tw.asp?w=W9848|title=History of Liszt's Transcription of ''Symphonie fantastique''|last=Howard|first=Leslie|authorlink=Leslie Howard (musician)|publisher=|website=Hyperion Records|date=1991}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Haplophrentis.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Haplophrentis}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Hyolitha
| tips_lv =Hiolīti
| iedalījums=
* †{{TaksoSaite|Orthothecimorpha}}
* †{{TaksoSaite|Hyolithomorpha}}
| kategorijas = nē
}}
'''Hiolīti''' (''Hyolitha'') ir izmirušu organismu grupa, kuru dažādās klasifikācijās vai nu tiek uzskatīta par [[gliemji|gliemju]] [[Klase (bioloģija)|klasi]], vai arī par patstāvīgu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tipu]]. Tiek vilkta arī hiolītu radniecība ar [[sipunkuli]]em. Hiolītu pārakmeņojumi ir zināmi nogulumos no [[Kembrijs|kembrija]] līdz [[Perms|permam]]. Kembrija nogulumos hiolīti tiek lietoti kā [[vadfosilija]]s.
s [[vidējais ordoviks|vidējā ordovika]].]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manhatana
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = Manhattan-poster01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Čārlzs Džofe]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmens]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
* [[Maikls Mērfijs]]
* [[Meriela Hemingveja]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Anna Bairna]]
| mūzika = [[Džordžs Gēršvins]]
| oriģinālnos = ''Manhattan''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1979|4|18}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1046709761/weekend/|title=Manhattan |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manhatana"''' ({{Val|en|Manhattan}}) ir 1979. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Vudijs Allens, [[Daiena Kītone]], [[Maikls Mērfijs]], [[Meriela Hemingveja]], [[Merila Strīpa]] un [[Anna Bairina]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Londonas Universitāte
| native_name       = ''University of London''
| image_name        = Senate House, University of London.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           = Londonas Universitātes Senāta ēka
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1836
| closed            =
| type              = Publiska izpētes universitāte
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          = 185 000
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           = {{color box|#002A5C}}{{color box|#FF0000}}{{color box|#002A5C}}
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|www.london.ac.uk}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Londonas Universitāte''' ({{val|en|University of London}}) ir publiska uz pētniecību orientēta koledžu un institūtu apvienība, kas atrodas [[Londona|Londonā]]. Universitātē ietilpst astoņpadsmit koledžas un deviņi zinātniskie institūti.
Londonas Universitāte ir otrā lielākā [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] universitāte pēc pilna laika studentu skaita. Universitātē mācās vairāk nekā 185 000 studentu, no kuriem vairāk nekā 50 000 studē starptautiskajās programmās.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name =Garkalnes meži
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = 2020.08.05 pie Krievupes stacijas.jpg
 |     photo_width = 300px
 |   photo_caption = Mežs netālu no Krievupes stacijas
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 04 |  lats = 15 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 29 | longs = 08 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Ropažu novads}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērvienība|ha=1789}}
 |     established = [[2004. gads|2004. gadā]]
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas reģionālā administrācija<ref name="DAP">[https://www.daba.gov.lv/lv/garkalnes-mezi DAP par objektu]</ref>
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Garkalnes meži''' ir [[dabas liegums]] [[Ropažu novads|Ropažu novadā]], lielākoties [[Garkalnes pagasts|Garkalnes pagasta]] teritorijā ar nelielu [[Vangaži|Vangažu]] pilsētas teritorijā esošu daļu. Starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]]. Aizņem 1789 [[hektārs|ha]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/jaunums/stajusies-speka-dabas-lieguma-garkalnes-mezi-individualie-aizsardzibas-un-izmantosanas-noteikumi|title=Stājušies spēkā dabas lieguma “Garkalnes meži” individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi {{!}} Dabas aizsardzības pārvalde|website=www.daba.gov.lv|access-date=2022-07-09|language=lv}}</ref> Fizioģeogrāfiski liegums atrodas [[Viduslatvijas zemiene]]s [[Ropažu līdzenums|Ropažu līdzenumā]], [[Piejūras ģeobotāniskais rajons|Piejūras ģeobotāniskajā rajonā]]. Liegums iekļauts aizsargājamo teritoriju sarakstā [[Natura 2000]] ar kodu LV0527400.<ref name="natura 2000">{{Tīmekļa atsauce |url=https://natura2000.eea.europa.eu/Natura2000/SDF.aspx?site=LV0527400 |title=Natura 2000 - standard data form, LV0527400 - Garkalnes meži |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210205001304/https://natura2000.eea.europa.eu/Natura2000/SDF.aspx?site=LV0527400 }}</ref><ref>[https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/natura-2000-birds-and-habitat-directives-11/latvia/Natura2000_End2019_Latvia.eps.75dpi.png/download Natura 2000 Latvijas vietu karte]</ref> Liegums sadalīts divās daļās — 1645 hektāru<ref>Lieguma daļu izmēri doti līdz 2022. gadam; 2022. gadā liegumam tika pievienoti vēl 5 hektāri.</ref> lielā mežu masīvā ap [[Krievupe (stacija)|Krievupes staciju]] ar nelielu atzarojumu dienvidos no [[Garkalne]]s un atsevišķa, ar pārējo teritoriju nesavienota iecirkņa 139 hektāru liela ziemeļrietumos no Garkalnes. Lielāko lieguma daļu veido priežu meži ar sūnu un ķērpju zemsedzi, daļa no kuriem ir Eiropā aizsargājamie boreālie meži. Izdegumā centrālajā daļā — [[Sila virsis|sausais virsājs]]. [[Krievupe]]s piekrastē sastopamas arī sausās pļavas ar tām raksturīgajām graudzāļu sugām.<ref name="Garkalne">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.garkalne.lv/liegums/ |title=Garkalne.lv: VALSTS NOZĪMES DABAS LIEGUMS "GARKALNES MEŽI" |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125043154/http://garkalne.lv/liegums/ }}</ref> Lieguma teritorija tiek aktīvi izmantota atpūtai, ogošanai un [[sēņošana]]i.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Kauzalģija''' ir stipras lēkmveidīgas dedzinošas [[sāpes]], kas ir saistītas ar [[Perifērā nervu sistēma|perifēro]] [[Nervs|nervu]] bojājumu.<ref name="Skoromiec.etal2007"/><ref name="Zotkin2014"/> Sāpes pie kauzalģijas pastiprinās pie viegla pieskāriena, vēja pūtiena, negatīvam [[Emocija|emocijām]] un lokalizējas bojāta perifēra nervu zonā. Tai ir raksturīgs "mitras lupatas" simptoms; šis simptoms apstiprinās, ja pieliekot mitru lupatu uz sāpīgu zonu sāpes samazinās.<ref name="Skoromiec.etal2007"/> Visbiežāk kauzalģija parādās pie daļējiem ''[[nervus medianus]]'' un ''[[Nervus tibialis|n. tibialis]]'' [[Nervu stumbrs|stumbra]] bojājumiem.<ref name="Skoromiec.etal2007"/> Mičels S. V. 1864. gadā ievēsis šo terminu.<ref name="Zotkin2014"/>

sentences: Šī kategorija satur rakstus par [[Arhipelāgs|arhipelāgiem]], kas atrodas Fidži teritorijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Eberhards Budbergs
|     vārds_orig = Andreas Eberhard von Budberg
|         attēls = Andrey Yakovlevich von Budberg (Russian portraits, Vol.2, Num.164) - retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

sentences:
'' lidmašīna ''[[Boeing 767|Boeing 767-300ER]]'']]
'''Lidsabiedrība''', arī '''aviokompānija''', ir gaisa transporta pakalpojumu sniedzējs, kas pārvadā pasažierus un kravas. Lidsabiedrības nomā vai izmanto savus [[gaisa kuģis|gaisa kuģus]], lai veiktu šos pakalpojumus, tāpat lidsabiedrības sadarbojas ar citām lidsabiedrībām, lai iegūtu savstarpēju labumu. Lidsabiedrības var būt nelielas un tām var piederēt viens gaisa kuģis, kas vadā pasažierus, [[pasta sūtījums|pasta sūtījumus]] vai [[krava|kravu]] un tās var būt ļoti lielas ar tūkstoš gaisa kuģiem, darbojoties daudzās pasaules valstīs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Tēla infokaste
| name        = ''Hello Kitty''
| color       = Pink
| series      = ''[[Sanrio]]''
| image       = Hello kitty character portrait.png
| image_size  = 200px
| caption     = ''Hello Kitty''
| first       = 1974. gadā
| creator     = [[Juko Simidzu]]
| portrayer   =
| voice       =
| lbl1 = Pilnais vārds
| data1 = Kitija Vaita (''Kitty White'')<ref name="sanriocharacterdetails">{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|publisher=Sanrio|accessdate=22 December 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110624000114/http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|archivedate=24 June 2011}}</ref>
| species     =
| gender      = [[sieviete]]
| family      = ''Mimmy'' (dvīņumāsa)
''George'' (tēvs)
''Mary'' (māte)
''Anthony'' (vectēvs)
''Margaret'' (vecmāte)
''Charmmy Kitty'' (mājdzīvnieks)
''Dear Daniel'' (bērnības draugs)
| children    =
| nationality = [[Apvienotā Karaliste|angliete]]
}}
'''''Hello Kitty''''' ({{val|ja|ハロー・キティ}}, ''Harō Kiti''), zināma arī kā '''Kitija Vaita''' ({{val|en|Kitty White}}, {{val|ja|キティ・ホワイト}}), ir [[Japāna]]s kompānijas ''[[Sanrio]]'' izstrādāts tēls, kuru izveidojusi māksliniece [[Juko Simidzu]] un pilnveidojis [[Juko Jamaguči]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Hello Kitty {{!}} cartoon character |url=https://www.britannica.com/topic/Hello-Kitty |access-date=8 September 2018 |website=[[Encyclopædia Britannica]]}}</ref> ''Sanrio'' attēlo ''Hello Kitty'' kā [[japāņu bobteils|japāņu bobteila]] šķirnes jaunu kaķu sievietes ''gijinka'' ([[antropomorfisms]]) ar sarkanu banti un bez mutes.<ref name="npr">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.npr.org/2010/12/03/131755914/hello-kitty-hooks-generations-on-cute-kitsch |title=Hello Kitty Hooks Generations On Cute, Kitsch |publisher=NPR |date=3 December 2010 |access-date=13 August 2012}}</ref> Pēc tēla leģendas, viņa ir mūžīga 3. klases skolniece, kas dzīvo ārpus [[Londona]]s.<ref name="auto">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/entertainment/arts/miranda/la-et-cam-hello-kitty-in-los-angeles-not-a-cat-20140826-column.html|title=Hello Kitty is not a cat, plus more reveals before her L.A. tour|last=Miranda|first=Carolina A.|website=[[Los Angeles Times]]|date=26 August 2014|access-date=2018-03-06}}</ref> ''Sanrio'' 2018. gadā paziņoja, ka ''Hello Kitty'' un viņas dvīņu māsa ''Mimmy'' (ar dzeltenu banti), svin savas dzimšanas dienas [[1. novembris|1. novembrī]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/|website=Sanrio Puroland|date=16 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028111734/https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Mimmy|url=https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/|website=Sanrio Puroland|date=3 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028105519/https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/}}</ref>

sentences: '''Lāzerdiode''' ir pusvadītāju [[diode]], kas pārveido elektrisko enerģiju koherentā gaismas izstarojumā.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Skice''', arī '''uzmetums''', '''mets''' (no grieķu valodas σχέδιος - ''skedios'', "veikts bez sagatavošanās",<ref>[http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 sketch] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110130051705/http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 |date={{dat|2011|01|30||bez}} }}, on Oxford Dictionaries</ref><ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dsxe%2Fdios σχέδιος], Henry George Liddell, Robert Scott, ''A Greek-English Lexicon'', on Perseus</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?search=sketch&searchmode=none|title=Online Etymology Dictionary - Sketch|author=Douglas Harper}}</ref> angļu: ''sketch'', itāļu: ''schizzo''), šī vārda nozīmes visplašākajā izpratnē, ir strauji izpildīts brīvrokas [[zīmējums]], kas parasti nav paredzēts kā pabeigts darbs. Skice var kalpot vairākiem [[mērķis|mērķiem]]: tā var attēlot kaut ko, ko [[mākslinieks]] redz, tā var piefiksēt kādu [[ideja|ideju]], kā arī veicināt idejas tālāku [[attīstība|attīstību]] vēlāk, arī tikt izmantota kā ātrs veids [[attēls|attēla]], idejas vai [[glezna]]s pamata grafiskai attēlošanai. Skicēšana parasti sastāda noteiktu mākslas [[studijas|studiju]] daļu.

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsaskaņo termini (vismaz ar lapas nosaukumu)}}
{{vikisaites+}}

sentences: Šajā sarakstā ir minētas 520 [[citplanēta]]s. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas [[gāzu planēta]]s, kas smagākas par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]]. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar [[Tranzīta metode|tranzīta metodi]]. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bagātie draugi
| attēls                   = Friends with Money Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Friends With Money''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikola Holofsenere]]
| producents               = [[Entonijs Bregmans]]
| scenārija autors         = Nikola Holofsenere
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Džeisons Īzāks]]
* [[Skots Kāns]]
* [[Saimons MakBurnijs]]
* [[Gregs Džermans]]
| mūzika                   = [[Rikijs Lī Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[This is that]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV|}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/friends-money-2006|title=Friends With Money|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=friendswithmoney.htm|title=Friends With Money (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bagātie draugi"''' ({{val|en|Friends With Money}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Nikola Holofsenere]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Džoana Kjūsaka]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Džeisons Īzāks]], [[Skots Kāns]], [[Saimons MakBurnijs]] un [[Gregs Džermans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Krievijas—Livonijas—Lietuvas karš (1500-1503)
|partof=[[Maskavijas—Lietuvas kari]]em
|image=
|caption=Militārās kampaņas 1500. gadā
|date=1500—1503
|place=[[Eiropa]]
|casus=Vairāku kņazistu pāreja no Lietuvas uz Maskavijas virskundzību.
|territory=Maskavija pakļāva Lietuvas dižkunigaitijas austrumu teritorijas, Livonijas konfederācija nosargāja neatkarību no Krievijas.
|result=Daļēja Maskavijas uzvara
|combatant1= [[Lietuvas dižkunigaitija]]
 [[Livonijas konfederācija]]
|combatant2= [[Maskavas lielkņaziste]]
 [[Krimas haniste]]
|commander1= [[Aleksandrs Jagellons]]
 [[Konstantins Ostrožskis]]
 [[Valters fon Pletenbergs]]
|commander2= [[Ivans III]]
 [[Daniils Šcenija]]
 [[Mengli I Girejs]]
|strength1
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
|Battles won1=
|Battles won2=
|notes=
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Minhene
 | native_name              = ''München''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = München Panorama.JPG
 | image_caption            = Minhenes vecpilsēta
 | image_flag               = Flag of Munich (striped).svg
 | image_shield             = Muenchen Kleines Stadtwappen.svg
 | pushpin_map              = Germany
 | latd  = 48 | latm  = 8 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 34 | longs = 0 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1158}}
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = '''Munich''' ([[angļu valoda|angļu]] un [[franču valoda|franču]])
'''Mnichov''' ([[čehu valoda|čehu]])
'''Monachium''' ([[latīņu valoda|latīņu]] un [[poļu valoda|poļu]])
'''Monaco di Baviera''' ([[itāļu valoda|itāļu]])
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Dieter Reiter
 | area_total_km2           = 310.7
 | elevation_m              = 519
 | population_total         = 1471508
 | population_as_of         = {{dat|2018|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 4736
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 2606021
 | population_metro         = 5203738
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 80331–81929, 85540
 | area_code                = 089
 | website                  = [http://www.muenchen.de/ muenchen.de]
 | footnotes                =
}}
'''Minhene''' ({{val|de|München}}) ir pilsēta [[Vācija]]s dienvidos, pie [[Izāra]]s upes. Pēc iedzīvotāju skaita trešā (aiz [[Berlīne]]s un [[Hamburga]]s) pilsēta Vācijā. [[Bavārija]]s galvaspilsēta. Ekonomikas, kultūras un tūrisma centrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Donavas apledojums''' ir laika posms [[Alpi|Alpu]] ledāju vēsturē. Pašlaik tiek uzskatīts, ka tas sācies [[pleistocēns|pleistocēnā]] aptuveni pirms 1,8 miljoniem gadu [[Kvartārs|kvartāra]] periodā, starptautiskās ģeohronoloģijas [[Kalabrijas stāvs|Kalabrijas stāva]] sākumā, un beidzies apmēram pirms miljons gadiem, tomēr ir arī 21. gadsimtā publicēts pagaidām nepietiekami pierādīts viedoklis, ka tas bijis pirms 1—0,95 miljoniem gadu.<ref name="Habbe" /> Pēc paraugu izpētes Donavas apledojuma laikā ir identificēti aptuveni 20 ledāja cikli.<ref name="STD 2016">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stratigraphie.de/std/Bilder/5_2.pdf |title=German Stratigraphic Commission: Stratigraphische Tabelle von Deutschland 2016 |access-date={{dat|2020|05|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181123154421/http://www.stratigraphie.de/std/Bilder/5_2.pdf |archivedate={{dat|2018|11|23||bez}} }}</ref> Vērtē, ka šai laikā visi Alpi bija klāti ar ledu un atsevišķas ledus mēles izgāja uz to priekškalnēm. Diezgan lielās atšķirības paleontoloģiskajos datējumos liek domāt, ka ledāju [[grants]] [[terase]]s veidojās daudzos etapos ilgstošā laika periodā.<ref name="Habbe" />

sentences:
'''Pitagorisms'''<ref>Svešvārdu vārdnīca, Apgāds "Jumava", 1999</ref> bija [[filozofija]]s virziens (jeb ''skola'') [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]], kas par savu ideju pamatu pieņēma [[Pitagors|Pitagora]] no [[Samosas sala]]s pasaules skatījumu un koncepcijas,
visas dabas parādības un kosmosa esamību reducējot uz kvantitatīvām, skaitliskām attiecībām.
Pitagoriešu skolai, kuras ietekmes uzplaukums bija [[4. gadsimts p.m.ē|4. gadsimtā p.m.ē.]], bija lieli nopelni [[matemātika]]s un [[astronomija]]s attīstībā. Vēlākie šo ideju attīstītāji parasti tiek apzīmēti ar vārdu [[neopitagorisms|neopitagoristi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Osorio''' var būt:

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Uguns un nakts
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1905
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 9984-36-131-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Uguns un nakts"''' ir [[Rainis|Raiņa]] 1905. gadā izdota simboliskā [[luga]]. Tās pamatā ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]] "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" (1888).<ref>{{cite web |url=http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 |title=Reading Europe - The Fire and the Night: an old song in new sounds |language={{en icon}} |publisher=Theeuropeanlibrary.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2011-11-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111119230309/http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Asinspirts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1212712449/weekend/|title=Carnage |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|28}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{POL}}
* {{ESP}}
* {{USA}}
| ilgums = 80 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2011|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2011|11|18|Spānija|2011|11|24|Vācija|2011|12|7|Francija|2012|1|20|Polija}}
| izplatītājs = * ''Wild Bunch''
* ''Constantin Film''
* ''Kino Świat''
* ''Alta Films''
* ''SBS Productions''
| studija = * ''SBS Productions''
* ''Constantin Film Produktion''
* ''SPI Film Studio''
* ''Versátil Cinema''
* ''Zanagar Films''
* ''France 2 Cinéma''
| operators = [[Pāvels Edelmans]]
| oriģinālnos = ''Carnage''
| mūzika = [[Aleksandrs Deplā]]
| aktieri = * [[Džodija Fostere]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Džons Reilijs]]
| scenārijs = * [[Jasmina Reza]]
* Romans Polaņskis
| producents = [[Saīds Ben Saīds]]
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| žanrs = melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Carnage film poster.jpg
| imdb =
}}'''"Asinspirts"''' ({{Val|en|Carnage}}) ir 2011. gada melnās komēdijas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]], bet scenārija autori Polaņskis un franču dramaturģe [[Jasmina Reza]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džodija Fostere]], [[Keita Vinsleta]], [[Kristofs Valcs]] un [[Džons Reilijs]]. Filma ir balstīta uz Rezas [[Tony balva]]s ieguvušās 2006. gada lugas ''Le Dieu du carnage''.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Lavanila
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Aldabrachelys gigantea La Vanille Mauritius.JPG
|image_width         = 250px
|image_caption       = [[Aldabras milzu bruņurupucis|Aldabras milzu bruņurupuči]] atklātā brīvdabas aviārijā
|map_type            = Maurīcija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd=20|latm=29|lats=7|latNS=S
|longd=57|longm=33|longs=3|longEW=E
|coordinates_type    =
|coordinate_region   =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1985
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Maurīcija|Rivjēra de Angija}}
|area                = 3,5 ha
|num_animals         =
|num_species         =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             ={{url|http://www.lavanille-reserve.com}}
}}
'''Lavanilas Maskarēnu rezervāts''' ({{val|fr|La Vanille Réserve des Mascareignes}}) ir [[dabas parks]] [[Maurīcija]]s dienvidos, līdzās [[Rivjēra de Angija|Rivjēras de Angijas]] ciemam. Līdztekus dzīvnieku kolekcijām plaši pārstāvēta gan vietējā, gan citzemju [[tropi|tropiskā]] augu valsts, kā arī aplūkojami vairāki muzeji.

sentences:
]]
'''Kokzāģētava''' ir uzņēmums, kas nodarbojas ar [[meža]] pirmapstrādi kokmateriālos mežizstrādes rūpniecības nozarē. Šajā procesā notiek [[koksne]]s ciršana un transportēšana uz zāģēšanas vietu, tālāk to apstrādājot, lai iegūtu vajadzīgās formas un izmērus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bernhards Triniuss
|     vārds_orig = ''Carl Bernhard von Trinius''
|         attēls = Carl-Bernhard-Trinius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Eislēbene]], [[Brandenburgas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Commonscat|Wrestlers from Hungary}}
[[Kategorija:Ungārijas sportisti|Cīkstoņi]]
[[Kategorija:Cīkstoņi]]

sentences:
{{cita nozīme|spridzeklis|sporta inventāru|bumba}}
'' bumba]]
'''Bumba''' ir nosaukums dažāda veida [[spridzeklis|spridzekļiem]]. Ļoti bieži ar šo terminu apzīmē [[aviācijas bumba]]s, kas tiek mestas no [[lidmašīna|lidmašīnām]] ([[bumbvedējs|bumbvedējiem]]), vai [[dziļumbumba]]s, ko nomet jūrā kuģu vai zemūdeņu gremdēšanai. Viena no postošākajām bumbām ir [[atombumba]], kas kara apstākļos ir izmantota tikai divreiz — 1945. gada 6. un 9. augustā, kad amerikāņi atombumbu [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|uzmeta uz Hirosimu un Nagasaki]]. Šis termins nereti tiek izmantots, lai apzīmētu arī [[teroristi|teroristu]] veidotos un uzspridzinātos spridzekļus.

sentences: '''Paskāla trijstūris''' ir [[trijstūrmatrica]], kas sastāv no [[binomiālkoeficienti]]em. Tajā katrs skaitlis, kas atšķiras no vieninieka, ir abu virs tā esošo [[skaitlis|skaitļu]] [[summa]]. Parasti trijstūra virsotne tiek uzskatīta par nullto rindu, tāpat ''n''-tās rindas locekļi tiek sanumurēti ''0, 1, ..., n'', tādējādi šīs rindas ''k''-tais loceklis ir binomiālkoeficients <math> {n \choose k} = \mathbf{C}_k^n</math>.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Delaila Muhameda
 |      vārds_orig = ''Dalilah Muhammad''
 |          attēls = Dalilah Muhammad, dos Estados Unidos, vence os 400m com barreiras nos Jogos Rio 2016.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Delaila Muhameda 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1990|2|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorkas štats|Ņujorka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 173 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 55 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Dienvidkalifornijas Universitāte]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 51,58
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{USA}}}}
{{MedalCompetition|[[Vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Riodežaneiro 2016]]|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|400 m/b]]}}
{{MedalGold|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|4×400 m stafete]]}}
{{MedalSilver|Tokija 2020|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|400 m/b]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×400 m}}
{{MedalSilver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|400 m/b}}
{{MedalSilver|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalBronze|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|400 m/b}}
}}
'''Delaila Muhameda''' ({{val-en|Dalilah Muhammad}}; dzimusi {{dat|1990|2|7}}) ir [[ASV]] [[vieglatlēte]], startē [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]]. Viņa ir divkārtēja olimpiskā čempione, kā arī vairāku [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāta]] medaļu īpašniece, bijusī pasaules rekordiste 400 metru barjerskrējienā.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[kategorija:Mali mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Mali vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Rùa Đồng Mô.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Testudines
| kārta_lv       = Bruņurupuči
| apakškārta     = Cryptodira
| apakškārta_lv  = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta     = Trionychoidae
| virsdzimta_lv  = Mīkstbruņurupuču virsdzimta
| dzimta         = Trionychidae
| dzimta_lv      = Mīkstbruņurupuču dzimta
| ģints          = Rafetus
| ģints_lv       =
| suga           = Rafetus swinhoei
| suga_lv        = Jandzi milzu mīkstbruņurupucis
| binomial       = Rafetus swinhoei <small> ([[John Edward Gray|Gray]], 1873)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Jandzi milzu mīkstbruņurupucis''', arī '''Sarkanās upes milzu mīkstbruņurupucis''' (''Rafetus swinhoei'') ir ārkārtīgi reta [[mīkstbruņurupuču dzimta]]s [[suga]], kas bija sastopama [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Abi nosaukumi raksturo sugas kādreizējo ģeogrāfisko izplatību.<ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/39621/0 Rafetus swinhoei], [[Sarkanā grāmata]]</ref><ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Rafetus&species=swinhoei&exact%5B0%5D=species The Reptile Database: ''Rafetus swinhoei'' (GRAY, 1873)]</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=551875 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Rafetus swinhoei'' (Gray, 1873)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Rafetus_swinhoei/classification Animal Diversity Web: ''Rafetus swinhoei'' Swinhoes Soft-shelled Turtle]</ref> 2012. gadā bija atlikuši 4 šīs sugas
īpatņi, un to pieskaitīja pie [[Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas|Zemeslodes 100 visapdraudētākajām sugām]].<ref name=zvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |title=Priceless or Worthless? The world's most threatened species by E M Baillie and Elen R Butcher |access-date={{dat|2012|10|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121021004847/http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |archivedate={{dat|2012|10|21||bez}} }}</ref> Vienīgais pāris mitinās [[Sudžou]] [[zoodārzs|zoodārzā]] Ķīnā, taču visi [[ola|olu]] dējumi līdz šim bijuši neauglīgi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences:
{{cita nozīme|lībiešu un latgaļu dižciltīgajiem|alus darbnīcu|Labietis (alus darbnīca)}}
'''Labieši''' ({{val|la|meliorēs}}) ir [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] lietots apzīmējums [[lībieši|lībiešu]] un [[latgaļi|latgaļu]] [[Dižciltīgie|dižciltīgajiem]], kurš pastāvējis līdz 14.—15. gadsimtam. Pēc 13. gadsimta lielākā daļa no labiešiem gāja bojā cīņās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeni]], devās uz [[Lietuvas dižkunigaitija|Lietuvas dižkunigaitiju]] vai [[Krievzeme|Krievzemi]], zaudēja augstākās šķiras stāvokli un kļuva par [[zemnieki]]em, bet neliela daļa kā ordeņa sabiedrotie, ordeņa vai [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] [[vasalis|vasaļi]] [[pārvācošanās|pārvācojās]], pieņemot [[vācu valoda|vācu valodu]] un kļūstot par [[Muižniecība|muižniekiem]], kas vēlāk asimilējās [[baltvāci|baltvācos]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valsts un tiesību vēsture jēdzienos un terminos |author=Pēteris Valters |year=2001 |publisher=SIA „Divergens” |location=Rīga |isbn=9789984929613 |page=12}}</ref>

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Daft Punk
| Attēls = DaftAlive.jpeg
| Att_izm = 220px
| Apraksts = Daft Punk uzstāšanās laikā ''Wireless Festival 2007''. No kreisās: Tomass Bangelters, Gajs Manuels
| Vieta = [[Parīze]], [[Ildefransa]] {{FRA}}
| Žanrs = [[Hausmūzika]], [[Tehno]]
| Gadi = 1993—2021
| Izdevējkompānija = [[Soma Quality Recordings|Soma]]
[[Virgin Records]]
| Darbojies_arī = [[Darlin']], Phoenix
[[Stardust]], Together
Le Knight Club, Crydajam
| Mlapa = [http://www.daftalive.com/ daftalive.com]
[http://daftpunk.com/ daftpunk.com]
| Dalībnieki = [[Gijs Manuels de Omemkristo]]
[[Tomā Bangaltē]]
| Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
'''Oktobris''' ({{val|la|October}}) ir [[gads|gada]] desmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''veļu''', '''zemliku''' vai '''rudens mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''lapkritis'' vai ''spalinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''spalis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Tas ir viens no 7 mēnešiem, kas ir 31 dienu garš, [[Astroloģija|astroloģijā]] sākas ar Sauli Svaru zīmē, beidzas ar Sauli Skorpiona zīmē.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1905
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Jānis Rijnieks''' (dzimis {{dat|1905}}, miršanas datums ''nav zināms'') bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, [[politieslodzītais]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Mahārāštra
 | native_name             = महाराष्ट्र
 | settlement_type         = [[Indijas štati un teritorijas|Indijas štats]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              =
 | image_seal              = Seal of Maharashtra.svg
 | capital                 = [[Mumbaja]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[marathu valoda]]
 | spoken_language         =
 | image_map               = IN-MH.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Mahārāštras atrašanās vieta Indijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{IND}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = {{dat|1960|5|1}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 307713
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 112372972
 | population_as_of        = 2011. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Indijas laiks]]
 | utc_offset              = +5:30
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{URL|http://maharashtra.gov.in/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IN-MH
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Mapuči|
skaits=~900 tūkst.|
vieta=[[Čīle]]:~600 tūkst.(2002. gada dati)<br />
[[Argentīna]]:~300 tūkst - 500 tūkst<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |title=Mapuches en Argentina |access-date={{dat|2007|10|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071025164006/http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |archivedate={{dat|2007|10|25||bez}} }}</ref>|
valoda=[[mapuču valoda|mapudungunu]] un [[spāņi|spāņu]]|
reliģija=[[mapuču tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=[[moluči]], [[pevenči]], [[pikunči]], [[viliči]], [[lafkvenči]]|
}}
'''Mapuči''' ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''Mapuche'' — ‘zemes cilvēki’) ir [[Dienvidamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu [[Čīle|Čīlē]], kā arī dienvidu [[Argentīna|Argentīnā]]. Pazīstami arī kā '''araukāņi''', taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |title=Mapuches |access-date={{dat|2010|01|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090326014014/http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |archivedate={{dat|2009|03|26||bez}} }}</ref> un vairāk ir saistāms ar [[Araukānija]]s provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

sentences: '''Robežkalibrs''' ir bezskalas [[Mērinstruments|kontroles rīks]], ar kuru pārbauda izstrādājuma (biežāk — gludo cilindrisko salāgojumu, bet arī konisku virsmu, vītņu u.c.) [[Ģeometrija|ģeometrisko]] [[Parametrs (tehnika)|parametru]] — [[Izmērs|izmēra]], [[forma]]s, [[Virsma|virsmu]] savstarpējā novietojuma<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgās metroloģijas pamatkurss|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-027-4|last2=Rudzītis|first2=Jānis|last3=Odītis|first3=Ivars}}</ref> — atbilstību izstrādājumam noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Arizonas sapnis
| attēls                   = Arizonadreammovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Arizona Dream''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Emirs Kusturica]]
| producents               =
* [[Klaudija Osarda]]
* [[Īvss Marmions]]
| scenārija autors         = [[Deivids Atkinss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džerijs Lūiss]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Lilija Teilore]]
* [[Vinsents Gallo]]
* [[Polīna Porizkova]]
| mūzika                   = [[Gorans Bregovičs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Constellation]]''
* ''[[U.G.C.]]''
* ''[[Hachette Premiere]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|1|6|Francija|1994|9|9|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/arizona-dream-1995|title=Arizona Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|112,547}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=arizonadream.htm|title=Arizona Dream (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Arizonas sapnis"''' ({{val|en|Arizona Dream}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s drāma, kuras režisors ir [[Emirs Kusturica]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džerijs Lūiss]], [[Feja Danaveja]], [[Lilija Teilore]], [[Vinsents Gallo]] un [[Polīna Porizkova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|1|6||bez}} Francijā.

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagakaulo
|attēls          =
|image_caption   = Tagakaulo sieviete tradicionālā tērpā
|native_name     = ''Tagakaulo''
|skaits          = 152 604 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagakaulo valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Tagakaulo''' (''Tagakaulo'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Mindanao]] salas dienvidus [[Apo]] vulkāna apkārtnē. Kopskaits ap 150 tūkstošiem (0,1 % no valsts iedzīvotāju skaita). Lielākā daļa tagakaulo mīt [[Rietumdavao]] (86 318 cilvēki; 27,2 % no provinces iedzīvotāju kopskaita) un [[Sarangani]] (31 149; 5,6 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[tagakaulo valoda|tagakaulo valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/tagakaulo/ Ethnic Groups of the Philippines. Tagakaulo]</ref> [[Etnonīms]] tulkojumā nozīmē ‘[upju] iztekas iedzīvotāji’. Pēc reliģiskās piederības galvenokārt [[politeisms|politeisti]]; neliela daļa [[kristieši]] un [[musulmaņi]].

sentences: '''Pedvāles mākslas parks''', līdz 2018. gadam '''Pedvāles brīvdabas mākslas muzejs''', ir valsts nozīmes kultūras piemineklis, kas kopā ar [[Firkspedvāle]]s un [[Briņķpedvāle]]s muižu ēkām ietilpst īpaši aizsargājamā kultūrvēsturiskā teritorijā "[[Abavas senleja (dabas parks)|Abavas ieleja]]". 150 hektāru teritorijā iekārtotas pastaigu takas ar garumu no 1 km līdz 5 km.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Air Astana
 |                  logo = AirAstanaNewLogo.png
 |           logo izmērs =
 |                attēls = Airbus A320-232, Air Astana AN1137134.jpg
 |         attēla izmērs =
 |       attēla paraksts = Air Astana Airbus A320-200
 |                  IATA = KC
 |                  ICAO = KZR
 |             izsaukums = ASTANALINE
 |              dibināta = {{dat|2001|8|29}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = {{ubl|[[Almati starptautiskā lidosta]]|[[Nursultana Nazarbajeva starptautiskā lidosta]]}}
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 32
 |             galamērķi = 64
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = {{ubl|''[[Samruk-Kazyna]]'' (51%)|''[[BAE Systems PLC]]'' (49%)}}
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Kazahstāna|Almati}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://airastana.com/}}
}}

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Jēkabpils
| settlement_type           = Valstspilsēta
| image_skyline             = Jēkabpils lynx - panoramio.jpg
| image_caption             = Jēkabpils Vecpilsētas laukums
| image_flag                = Jēkabpils flag.svg
| flag_link                 = Jēkabpils karogs
| flag_size                 = 150px
| image_shield              = Coat of Arms of Jēkabpils.svg
| shield_link               = Jēkabpils ģerbonis
| shield_size               = 75px
| image_blank_emblem        = Logo of Jēkabpils.svg
| blank_emblem_type         = [[Logo]]
| pushpin_map               = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position    =
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flag|Latvija}}
| subdivision_type2         = Novads
| subdivision_name2         = [[Jēkabpils novads]]
| established_title         = Pilsētas tiesības
| established_date          = no [[1670. gads|1670]]. gada
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| seat_type                 = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat                      = {{val|de|Jakobstadt}}
                              {{val|pl|Jakubów}}
| government_type           =
| leader_title             = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] domes priekšsēdētājs
| leader_name              = [[Raivis Ragainis]]
([[Latvijas Zaļā partija|LZP]])
| area_footnotes            = <ref name="Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf|title=Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats|publisher=Jēkabpils pilsētas pašvaldība|accessdate={{dat|2015|7|2||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200919113925/https://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf}}</ref>
| area_total_km2            = 25.53
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jēkabpils}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 10
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset                = +2
| timezone_DST              = EEST
| utc_offset_DST            = +3
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 42 | longEW = E
| elevation_m               = 74 — 110
| postal_code_type          = Pasta indeksi
| postal_code               = LV-52(01-06)
| area_code                 = (+371) 652
| website                   = {{URL|http://www.jekabpils.lv}}
| footnotes                 =
}}
'''Jēkabpils''' ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], ietilpst [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]] un ir tā administratīvais centrs. Pilsēta izvietojusies [[Daugava]]s abos krastos gan [[Sēlija|Sēlijā]], gan [[Latgale|Latgalē]]. Pieder [[Zemgales plānošanas reģions|Zemgales plānošanas reģionam]]. Jēkabpilī dzīvo 21 418 (2022. gada dati) iedzīvotāji. Jēkabpils ir nozīmīgs satiksmes mezgls: autoceļu un dzelzceļu krustpunkts.

sentences: '''Zilo teorija''', dažkārt arī '''kvīru teorija''',<ref>{{Atsauce |publisher= EURIALO |year=2012 |title= Teorētiski un praktiski ieteikumi, lai mazinātu diskrimināciju seksuālās orientācijas un etniskās piederības dēļ |issue=1 |url= http://www.eurialo.eu/public/documenti/CrossingDiversityhandbookAnnex_lt_ita162704201208145210.pdf |format= PDF}}</ref> ({{val-en|queer theory}}) ir sociālo un kultūras studiju, kā arī [[literatūras teorija]]s novirziens, kas pēta [[seksualitāte]]s izpausmes sabiedrībā un kultūrā, kā arī to attiecības ar varu. Galvenā uzmanība tiek pievērsta [[gejs|geju]] un [[lesbiete|lesbiešu]], kā arī [[biseksualitāte|biseksuāļu]] un [[transpersona|transpersonu]] seksualitātei, tomēr zilo teorija noraida striktu dalījumu [[heteroseksualitāte|heteroseksuāļos]] un [[homoseksualitāte|homoseksuāļos]], jo uzskata seksualitāti par plūstošu parādību, kas grūti iekļaujama noteiktā klasifikācijā.

sentences:
[[Kategorija:Mangaļsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mangaļsala]]

sentences:
'''Cukurs''' var būt:
* [[cukurs]] — pārtikā plaši lietots [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Aknīstes pilskalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=56.167696 |latNS=N
| longd=25.738700 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Aknīste}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Susējas (Aknīstes) pilskalns
|      numurs = 882
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences: {{Commonscat|Poets from the United States}}

sentences:
{{Bobslejista infokaste
 |           vārds = Juris Tone
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|5|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |          taut_2 = {{LAT}}
 |          karsak =
 |          karbei =
 |         karbeig =
 |            loma = Stūmējs
 |          garums = {{mērvienība|cm=184}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=90}}
 |       izglītība = [[Rīgas 4. vidusskola]]
 |            stum =
 |             pil = {{ubl|[[Jānis Ķipurs]]|[[Sandis Prūsis]]|[[Zintis Ekmanis]]}}
 |        treneris =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |       pk_debija =
 |       pk_beigas =
 |          pk_sez =
 |      pk_uzvaras =
 |   pk_pjedestāli =
 |       pk_tituli =
 |     pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |       os_dalība = 3 ({{oss|Z=1988}}, {{oss|Z=1992}}, {{oss|Z=1994}})
 |      os_medaļas = 1 bronza
 |     os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |       pč_dalība =
 |      pč_medaļas =
 |     pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |            balv =
 |           slavz =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|PSRS}}}}
{{MedalCompetition|ZOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1988|teksts=Kalgari 1988}}|četrinieki}}
}}
'''Juris Tone''' (dzimis {{dat|1961|5|26}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lok" /> ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]] un [[bobslejists]], tagad [[uzņēmējs]]. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] [[4×100 metru stafete|4x100 m stafetes]] skrējienā, bijis rekordists [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]]. Kā bobslejists — stūmējs [[Jānis Ķipurs|Jāņa Ķipura]], [[Sandis Prūsis|Sanda Prūša]] un [[Zintis Ekmanis|Zinta Ekmaņa]] vadītajās ekipāžās, Olimpisko spēļu medaļas ieguvējs.

== Biogrāfija ==
=== Vieglatlētika ===
Sportista karjeru sācis vieglatlētikā, skrējis sprintu un lēcis tālumā. Karjeras laikā astoņas reizes uzvarēja Latvijas čempionātā, bijis Latvijas rekordists: tāllēkšanā (8,07 m, rekords noturējās 33 gadus no 1983. līdz 2016. gadam, kad to pārspēja [[Elvijs Misāns]]) un [[4×100 metru stafete|4×100 m stafetes]] skrējienā, kas nav pārspēts joprojām (39,31 s).<ref name="LOZSB" /> Divus gadus bija pārtraucis trenēties tāllēkšanā vēdera muskuļa traumas dēļ, pēc atgriešanās vairs neuzrādīja tik labus rezultātus.<ref name="sa" /> Izcīnījis trešo vietu PSRS čempionātā Uzbekijas sastāvā 4×100 m stafetē.<ref name="sa" /> Deviņas reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā vieglatlētikā dažādās disciplīnās (100 m, tāllēkšana, 4×100 m stafete, 100 m telpās).<ref name="sa" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Sentģerģi
|     vārds_orig = ''Szent-Györgyi Albert''
|         attēls = GyorgyiNIH.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Masačūsetsa|Vudshola}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Szent Györgyi kezirasa.jpg
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Šemmelvaisas Universitāte]] (1917)|[[Ficviljama koledža]] ([[Kembridžas Universitāte]], 1927)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = atklājumi saistībā ar [[bioloģiskā oksidācija|bioloģiskās oksidācijas]] procesiem, sevišķi saistībā ar [[C vitamīns|C vitamīnu]] un [[fumārskābe]]s katalīzi
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1937)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mums pieder nakts
| attēls                   =  We Own The Night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Own the Night''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Marks Butans]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Niks Vekslers]]
| scenārija autors         = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* Vakīns Fīnikss
* Marks Volbergs
* [[Eva Mendesa]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika                   = [[Vojcehs Kilars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|5|25|Kannu filmu festivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007|title=We Own the Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902171946/https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weownthenight.htm|title=We Own the Night (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mums pieder nakts"'' ({{val|en|We Own the Night}}) ir 2007. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Marks Volbergs]], [[Eva Mendesa]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|25||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''22. oktobris''' ir gada 295. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (296. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 70 dienas.

sentences: '''Vēžošana''' ir [[vēži|vēžu]] ķeršana vai nu ar rokām, brienot pa [[ūdens|ūdeni]] un cenšoties tos saskatīt un notvert vai arī izmantojot vēžošanas rīkus, kuros vēži tiek ievilināti ar ēsmu. Ar to nodarbojas [[vasara|vasarā]] vai [[rudens]] sākumā un parasti [[krēsla|krēslā]] vai [[tumsa|tumsā]], taču tas nenozīmē to, ka tos nevar noķert arī diennakts gaišajā laikā.

sentences: '''Džemperis''' (no {{val|en|jumper}} — ‘lēcējs’) ir [[Adīšana|adīts]] vai [[trikotāža]]s izstrādājuma [[Apģērbs|apģērba]] gabals ķermeņa augšdaļai bez [[Poga|pogām]] un [[apkakle]]s, kas uzvelkams pāri galvai. Principā džemperis ir tas pats [[svīteris]], tikai bez augstās apkakles, un valodā šie apģērba gabali tiek bieži jaukti.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums = ''Advent of Code''
| izveidotāji = Ēriks Vastls
| valodas = [[angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija = obligāta
| mājas_lapa = {{URL|https://adventofcode.com/|adventofcode.com}}
|valsts={{ASV}}|darbību_uzsāka=2015|komerciāla=nē}}
'''''Advent of Code''''' ir ikgadējs ar [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] tēmu saistīts [[Programmēšana|datorprogrammēšanas]] izaicinājumu kopums [[Adventes kalendārs|Adventes kalendāra]] formā.<ref name="about">{{Tīmekļa atsauce|url=https://adventofcode.com/about|title=About|last=Wastl|first=Eric|website=Advent of Code|access-date=May 11, 2021|date=2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://searchbusinessanalytics.techtarget.com/feature/Brain-teasers-and-other-fun-tips-for-learning-Python|title=Brain teasers and other fun tips for learning Python|last=Joyce|first=Kara E.|publisher=[[TechTarget]]|website=SearchBusinessAnalytics|access-date=May 12, 2021|date=November 11, 2020}}</ref> Tas notiek kopš 2015. gada.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theregister.com/2021/12/01/advent_of_code/|title=On the first day of Christmas, my true love gave to me... a coding puzzle and it's a doozy|last=Speed|first=Richard|website=The Register|access-date=2021-12-05|date=2021-12-01}}</ref> Programmēšanas mīklas aptver dažādas prasmju kopas un līmeņus, un tās var atrisināt, izmantojot jebkuru [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]]. Izaicinājuma autors Ēriks Vastls iepriekš sagatavo katru mīklu un publicē pusnaktī pēc ASV [[Austrumu laika josla|Austrumu standarta laika]] ([[UTC]]−05:00). Mīklas sastāv no divām daļām, kuras jāatrisina secīgi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.i-programmer.info/news/98-languages/14197-advent-of-code-for-programmers.html|title=Advent Of Code For Programmers|last=Gee|first=Sue|website=I Programmer|access-date=May 12, 2021|date=December 6, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://hub.packtpub.com/sql-homework-december-2020-participate-in-the-advent-of-code-from-blog-posts-sqlservercentral/|title=SQL Homework – December 2020 – Participate in the Advent of Code. from Blog Posts – SQLServerCentral|last=Fisher|first=Kenneth|website=Packt Hub|access-date=May 12, 2021|date=December 3, 2020}}</ref> Dalībnieki var sacenties, pamatojoties uz atbildes iesniegšanas ātrumu, savu rezultātu fiksējot gan globālos, gan privātos līderu sarakstos.<ref name="about" />

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Puluvata
|attēls              = Puluwat ESC large ISS002 ISS002-E-9207.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Puluwat''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 21 |lats=  |latNS= N
|longd=149 |longm= 12 |longs=  |longEW=E
|platība             = 3,39
|garums              = 4,4
|platums             = 2,6
|lagūna              = 1,55
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 5
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 745 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 220
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Puluvata''' (''Puluwat'') ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Puluvata ir viena no [[Pativa]]s grupas atoliem. Veido atsevišķu municipalitāti, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[puluvatiešu valoda|puluvatiešu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences: '''Sieks'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vesture.eu/Sieks|title=Sieks - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2020-10-31}}</ref> ir [[Latvija|Latvijā]] lietota [[tilpums|tilpuma]] vai [[svars|svara]] [[mērvienība]] beramam produktam (piemēram, [[labība]]i) 15. un 16. gadsimtā.

sentences:
{{Navbox
| name = Zirnekļcilvēks
|title = [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēks]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Himna
|title         = Es gāju, gāju
|image         =
|caption       =
|country       =
|composer      = [[Žarko Jovanovičs]]
|music_date    = 1949. gads
|author        = [[Žarko Jovanovičs]]
|lyrics_date   = 1949. gads
|adopted       = 1971. gadā
|until         =
|sound         =
|sound_title   =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences:
, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Regīna Ezera
|     vārds_orig =
|         attēls = ReginaEzera.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Tomes pagasts}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Ogres novads]], [[Tomes pagasts]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Regīna Ezera''' (īstajā vārdā '''Regīna Kindzule''', dzimusi '''Regīna Šamreto''' [[1930. gads|1930]]. gada [[20. decembris|20. decembrī]], mirusi [[2002. gads|2002]]. gada [[11. jūnijs|11. jūnijā]]) bija latviešu rakstniece, [[proza]]iķe, eseju, recenziju un interviju autore. Strādājusi kā tulkotāja, atdzejotāja. Viņas darbos ir atrodami sapņu, vīziju, neapzinātā iespaidi. Tiek uzskatīta par vienu no nozīmīgākajiem 20. gadsimta latviešu psiholoģiskās prozas autoriem.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Agresīvie ūdeņi''' ir [[skābe]]s vai [[sāļi|sāļus]] saturoši dabiskie ūdeņi, kas iedarbojas uz [[betons|betonu]] un [[kaļķi]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Wiesenschafstelze.JPG
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Motacilla
 | ģints_lv=Cielavas
 | suga=Motacilla flava
 | suga_lv=Dzeltenā cielava
 |      binomial = Motacilla flava <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Dzeltenā cielava''' (''Motacilla flava'') ir [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputns|dziedātājputnu]] suga, kurai ir 10 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2019]</ref> Tai ir plašs izplatības areāls, sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Kādreizējā pasuga — [[austrumu dzeltenā cielava]] (''Motacilla tschutschensis'') — mūsdienās izdalīta kā atsevišķa suga (turklāt vairākas kādreizējās dzeltenās cielavas pasugas mūsdienās ir austrumu dzeltenās cielavas pasugas).<ref name=world/>

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences: '''Ģeoloģija''' (no {{val|el|γη (gê)}} — ‘zeme’ un ''λόγος (logos)'' — ‘runa’, burtiski — ‘runa par zemi’) ir zinātne par [[Zeme]]s uzbūvi un tās attīstības vēsturi. Ģeoloģija galvenokārt pēta Zemi veidojošo [[cietviela|cietvielu]], tās uzbūvi, struktūru, fiziskās īpašības, vēsturi un procesus, kas veido Zemi. Ģeoloģija ir viena no [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēm]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus kiang holdereri02.jpg
| att_nosaukums =[[Austrumu kiangs]] (''Equus kiang holdereri'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus kiang
| suga_lv =Kiangs
| binomial =Equus kiang ([[Moorcroft]], 1841)
| izplatība=

Kianga izplatības areāls atzīmēts gaiši pelēkā krāsā
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''BarCamp''' ir starptautisku [[konferenču tīkls]], kuras sastāv no pašu dalībnieku veidotām, atvērtām [[prezentācija|prezentācijām]] un darbnīcām. Prezentāciju saturs ir jauni interneta projekti, [[Atvērtais pirmkods|atvērtā koda]] risinājumi, [[sociālie protokoli]] un atvērtie [[datu formāti]].

sentences:
s kungu māja 20. gadsimta sākumā]]
'''Balvu vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Balvi|Balvu]] dibināšanas līdz mūsdienām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Fabian Gottlieb von der Osten-Sacken''
|         attēls = Fabian Wilhelm von Osten-Sacken.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = portrets (1822-1828)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1752
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kijiva]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Vilhelms Ferdinands fon der Ostenzakens, Hedviga Eleonora fon Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = feldmaršals
|  dienesta_laiks = 1766–1835
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1768–1774)]], [[Krievu-turku karš (1787—1792)]], [[Polijas dalīšanas]], [[Napoleona kari]], [[Novembra sacelšanās]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Rauna]]
{{catmore|Rauna}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Gvido Fridrihs Jekals
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Jekals Gvido.PNG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1904|7|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|1969|1|2|1904|7|1}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Kujahogafalsa|2s=Ohaio (štats)}}
 |            taut = {{LAT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1924}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Gvido Fridrihs Jekals''' (dzimis {{dat|1904|7|1}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija — Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 9. apr., 11579. l</ref> (pēc vecā stila — {{dat||6|18}})<ref name="ReferenceA">Rīgas Mārtiņa vācu ev. lut. draudzes kristīto reģistrs. — 1904.g. — Nr.91.</ref>, miris {{dat|1969|1|2}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =EnglishSpotRabbitChocolate1(cropped).jpg
| att_nosaukums =[[Angļu raibais trusis]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Lagomorpha
| kārta_lv =Zaķveidīgie
| dzimta =Leporidae
| dzimta_lv =Zaķu dzimta
| ģints =Oryctolagus
| ģints_lv =Eiropas truši
| suga =Oryctolagus cuniculus
| suga_lv =Trusis
| binomial =Oryctolagus cuniculus
| izcelsmes_vieta = [[Spānija]], [[Portugāle]]
| kategorijas =nē
}}
Visi '''mājas truši''' ir cēlušies, pieradinot savvaļas [[trusis|Eiropas trusi]] (''Oryctolagus cuniculus''), kura dzimtene ir [[Eiropa]]s dienvidrietumi — [[Spānija]] un [[Portugāle]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Sand''''' var būt:
* [[Juns Ūla Sanns]];
* [[Žorža Sanda]].

sentences:
{{līdzīgs|IIHF Slavas zāle}}
{{Slavas zāles infokaste
| krāsa_sports    = hokejs
| title           = Hokeja slavas zāle
| image           = Hockey_Hall_of_Fame_Logo.png
| imagesize       = 170px
| alt             =
| caption         =
| established     = 1943
| dissolved       =
| location        = {{vieta|Kanāda|Toronto}}
| type            =
| inductees       = 299 spēlētāji
115 darbinieki
16 tiesneši
430 kopā
| visitors        =
| founder         = [[James T. Sutherland|Džeimss Saterlands]]
| director        =
| president       = [[Lenijs Makdonalds]]<ref>https://www.tsn.ca/mcdonald-named-chair-of-hhof-1.239927</ref>
| homepage        = {{URL|http://www.hhof.com/}}
}}
'''Hokeja slavas zāle''' ({{val|fr|Temple de la renommée du hockey}}) ir hokeja vēsturei veltīts muzejs un slavas zāle. Tā atrodas [[Toronto]], [[Kanāda|Kanādā]]. Slavas zālē tiek uzņemti izcili, nopelniem bagāti hokejisti, treneri, tiesneši un hokeja funkcionāri. Tā tika dibināta 1943. gadā. Līdz 2022. gadam slavas zālē ir uzņemtas 417 ar hokeju saistītas personas.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Sinsinati "Reds"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1881|kapteinis=|klubs=Cincinnati Reds|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Great American Ball Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=43 500|krāsas=Sarkana, melna, balta<br />{{color box|#C6011F}} {{color box|#000000}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Bobs Kastellīni|prezidents=|menedžeris=Niks Krāls|galvenais_treneris=Deivids Bells|logo=Cincinnati Reds Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=5 (1919, 1940, 1975, 1976, 1990)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=10|divīzijas tituli=10|bg_color=#C6011F|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FFFFFF}}'''Sinsinati "Reds"''' ({{Val|en|Cincinnati Reds}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1881. gadā kā '''Sinsinati "Red Stockings"'''. "Reds" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis piecās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Great American Ball Park'' stadionā.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Baleāru jūra
|attēls= BalearuJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Spānija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm = 0 |lats =  |latNS = N
 |longd = 1 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība = 86 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 2132
|Vid_dziļums = 767
|valstis={{ESP}}
|pilsētas=[[Barselona]]
[[Kasteljo de la Plana]]
[[Palma de Maļorka]]
[[Tarragona]]
[[Valensija (Spānija)|Valensija]]
}}
'''Baleāru jūra''' ([[Spāņu valoda|spāņu]] un {{val|ca|Mar Balear}}) vai '''Ibērijas jūra''' ''(Mar Ibérico)'' ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Baleāru salas|Baleāru salām]] un [[Ibērijas pussala]]s austrumu krastu.<ref>{{cite web|url=http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|title=Limits of Oceans and Seas, 3rd edition|year=1953|publisher=International Hydrographic Organization|accessdate=7 February 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008191433/http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|archivedate={{dat|2011|10|08||bez}}}}</ref> Nereti Baleāru jūrai pieskaita arī teritoriju austrumos no Baleāru salām līdz [[Sardīnija]]i un [[Korsika]]i ([[Sardīnijas jūra|Sardīnijas jūru]]).<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbed097896bb431f68f31f/ The Encyclopedia of Earth. Balearic Sea]</ref>

sentences: '''Devalvācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''de'' - 'nolaišana' + ''valeo'' 'kaut ko mainīt', 'izmaksas') ir oficiāla nacionālās [[nauda]]s vienības kursa pazemināšana attiecībā pret citām valūtām vai [[Zelts|zeltu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Salivana
|     vārds_orig = ''Anne Sullivan''
|         attēls = AnneSullivanMacy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Fīdinhilsa]], [[Masačūsetsa]], [[ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 20
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāne]]
|   nodarbošanās = [[skolotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Anna Salivana''' ({{val|en|Anne Sullivan}}, dzimusi {{dat|1866|4|14}}, mirusi {{dat|1936|10|20}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] skolotāja.

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jumpravas pagasts}}

sentences:
{{Infokaste sporta apbalvojums
|balva                  = Džona Rosa Robertsona kauss
|Attēls                 = J Ross Robertson Cup.png
|Pasniedz kopš          = 1919
|Pašreizējais īpašnieks = [[Pīterboro "Petes"]] (10)
|Pasniedz               = [[Ontārio hokeja līga|OHL]] čempionvienībai
}}
'''Džona Rosa Robertsona kauss''' ir [[hokejs|hokeja]] apbalvojums, kuru pasniedz katras sezonas [[Ontārio hokeja līga]]s čempionvienībai. Kauss pirmo reizi tika pasniegts [[1919]]. gadā. Tas nosaukts par godu [[Džons Ross Robertsons|Džonam Rosam Robertsonam]], kurš no [[1899]]. līdz [[1905]]. gadam bija [[Ontārio hokeja asociācija]]s prezidents.

sentences:
[[Kategorija:Igaunijas upes]]
[[Kategorija:Narvas baseina upes]]
[[Kategorija:Tartu]]

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sekstants
| abbreviation = Sex
| name_latin = Sextans
| RA = 10
| dec = 0
| areatotal = 314
| arearank = 47. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Sex''
| starmagnitude = 4,49
| neareststarname = ''LHS 292''
| stardistance = 14,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences: '''''Smells Like Teen Spirit''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rokmūzika]]s grupas ''[[Nirvana]]'' [[dziesma]] no albuma "''[[Nevermind]]''". Šo dziesmu [[1991]]. gadā uzrakstīja [[Kurts Kobeins]], [[Krists Novoseličs]] un [[Deivs Grols]], bet tās producents bija [[Bučs Vigs]].

sentences:
'''Voltmetrs''' ([[elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]] apzīmē ar riņķa līnijā ievilktu burtu V) ir [[mērierīce]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[spriegums|sprieguma]] mērīšanai. Analogie voltmetri pārvieto rādītāju pa skalu proporcionāli elektriskās ķēdes spriegumam. Digitālie voltmetri rāda skaitlisku sprieguma attēlojumu, izmantojot analogo uz digitālo strāvas pārveidotāju. Sprieguma mērīšanai var izmantot arī digitālo [[multimetrs|multimetru]].
Voltmetri tiek ražoti plašā klāstā un ir daudz dažādi to tipi. Voltmetra spailes vienmēr ir jāpieslēdz tiem diviem elektriskās ķēdes punktiem, starp kuriem spriegums ir jāizmēra.<ref>Edvīns Šilters, Nils Sakss "Fizika 9. klasei"</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{apvienot|spiediens}}
[[File:Air pressure gauge.jpg|thumb|200x200px]]
'''Manometriskais spiediens''' ir [[spiediens]] ko iegūst{{fact}} mērot dotās vides spiedienu ar manometru. Ir daudz un dažādi [[Manometrs|manometru]] veidi, kā arī skalas, kurās tie mēra spiedienu. Visizplatītākie ir [[Bārs (mērvienība)|bāros]] (bar) un mārciņās uz kvadrātcollu ([[psi]]). Tomēr, lai iegūtu precīzus mērījumus, manometriskā spiediena standarta mērvienības SI sistēmā ir [[mmHg]] un [[Ūdens staba metrs|ūdens staba metrs]]. <ref>"Einstein's gravity under pressure". Springerlink.com. Retrieved 2012-03-27.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas zirņi
|         binomial = Pisum sativum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Illustration Pisum sativum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Pisum
|         ģints_lv = Zirņi
|             suga = P. sativum
|          suga_lv = Sējas zirņi
|           suga_r = Sējas zirņi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{TV seriāls
| show_name            = Pokemoni
| show_name_2          = ''Pokémon''
| image                =
| caption              = Logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               = [[Takešī Šudo]]
| director             = [[Kunihiko Jujama]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             =
| num_seasons          = 17
| num_episodes         = 850
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              = aptuveni 22 minūtes
| company              =
| distributor          =
| channel              = ''[[TV Tokyo]]''
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1997|4|1}}
| last_aired           = pašlaik
| status               =
| channel_LV           = [[LNT]]
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
}}
{{mašīntulkojums}}
'''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un [[anime]] franšīze. Lai gan ir atšķirības atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Pokemonus var notvert, apmācīt un izmantot, lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās. Anime Latvijā 2000. gadā tika translēta [[Pirmais Baltijas kanāls|Pirmajā Baltijas kanālā]] krievu valodā, vēlāk arī [[LNT]].

sentences: '''''ISO/IEC 9126''''' ir [[Starptautiskā standartu organizācija]]s un [[Starptautiskā elektrotehniskā komisija]]s standarts, kas nosaka [[programmatūra]]s kvalitātes prasības. 2011. gadā tas ir aizstāts ar ''ISO/IEC 25010:2011'', standartam pievienojot "drošību" un "savienojamību" kā galvenos raksturlielumus.

sentences: '''Rallijs Kurzeme''' ir senākais un tradīcijām bagātākais autorallijs [[Baltija]]s valstīs, kas notiek [[Liepāja|Liepājā]] un tās apkārtnē, pa ātrajiem un līkumotajiem Lejaskurzemes un [[Rietumkursas augstiene]]s ceļiem. Viena no rallija "Kurzeme" ikonām ir leģendārais [[Vecpils (Vecpils pagasts)|Vecpils]] ātrumposms, kas ir slavenākais ātrumposms Baltijas valstīs{{nepieciešama atsauce}} un tiek saukts gan par Baltijas rallija pērli, gan rallija augstskolu.

sentences: '''Teitoburgas mežs''' ({{val|de|Teutoburger Wald}}) ir mežiem apaugušo pauguru grēda [[Vācija]]s [[Lejassaksija]]s un [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajās zemēs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vieglas uzvedības teicamniece
| attēls                   =  Easy a australian.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Easy A''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Vils Glaks]]
| producents               =
* [[Zanne Devaina]]
* Vils Glaks
| scenārija autors         = [[Bērts V. Rojals]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Pens Badžlijs]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Dens Bairds]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Kems Džidžandets]]
* [[Liza Kudrova]]
| mūzika                   = [[Breds Segals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Olive Bridge Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|9|17|ASV|2010|11|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/easy-2010|title=Easy A|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=easya.htm|title=Easy A (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vieglas uzvedības teicamniece"''' ({{val|en|Easy A}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Vils Glaks]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Pens Badžlijs]], [[Amanda Bainsa]], [[Dens Bairds]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Kems Džidžandets]] un [[Liza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lola Montesa
|     vārds_orig = ''Lola Montez''
|         attēls = Joseph Karl Stieler - Lola Montez.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Grendža]], [[Slaigo grāfiste]], [[Lielbritānija]]<br>({{IRL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1861
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dejotāja, aktrise
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|mikroorganismu miera stāvokli|veidojumu audos vai orgānos|cista}}
 ''Entamoeba histolytica'' cista]]
Mikrobioloģijā '''cista''' ir [[Mikroorganismi|mikroorganisma]] ([[Vienšūņi|vienšūņa]], [[baktērijas]]) miera stadija vai anabiotiska forma, kas palīdz [[Organisms|organismam]] izdzīvot nelabvēlīgos apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref> Cistas stadijā vienšūņiem izveidojas apvalks un tie noapaļojas. Šādā stāvoklī tie var atrasties ilgu periodu, jo šūnās nenotiek aktīva vielmaiņa, taču cista var palīdzēt protistiem izplatīties ar [[Vējš|vēju]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] palīdzību. Kad mikrooganisms nonāk tam labvēlīgā vidē, tas cistu pamet.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls fon Mēdems
|     vārds_orig = ''Paul von Medem''
|         attēls = Pavel Ivanovich Medem.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1854
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]], Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|          brāļi = [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zemgaliešu Biruta
|     vārds_orig = Konstance Augustīne Grencione
|         attēls = Zemgaliesu biruta.jpg
|     att_izmērs = 200px
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Stāmeriena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
|        dzimums = S
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods = 1905. — 1906.
|          žanri = [[dzeja]], [[proza]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Pols Verlēns]], [[Šarls Bodlērs]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1,2-heksāndiola struktūrformula
|       citi nosaukumi = heksametilēnglikols
|           CAS numurs = 629-11-8
|      ķīmiskā formula = C6H14O2
|              molmasa = 118,18
|              blīvums = 1120
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C
| šķīdība ūdenī        = 5000 g/l pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''1,6-Heksāndiols''' (HOCH2(CH2)4CH2OH) pieder pie divvērtīgajiem [[spirti]]em jeb [[dioli]]em. 1,6-Heksāndiols ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas kūst 42 °C temperatūrā, vārās pie 250 °C un labi šķīst [[Ūdens|ūdenī]] un [[etanols|spirtā]]. Slikti šķīst karstā [[ēteris|ēterī]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref> Kristalizējas no ūdens kā adatveida kristāli.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles Antarktiska teritorija}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-triptofāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C11H12N2O2
|molmasa=204,23
|blīvums=
|kušanas temperatūra=289 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,89
}}
'''Triptofāns''' ('''''Trp''''', ''l'' -α-amino-β-(3-indolil)-propionskābe, β-(3-indolil)-alanīns, C11H12N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Triptofāns kristalizējas no atšķaidīta etanola kā bezkrāsaini heksagonālu plāksnīšu veida kristāli. Triptofāna molekula satur heterociklisko [[indols|indola]] grupējumu.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Kordovas kalifāts<br>{{val-ar|الخلافة الأموية في الأن}}
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Dienvideiropa
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = [[Teokrātija|teokrātiska]] [[Monarhija]]
|
|gads_sākums         = 929. gads
|gads_beigas         = 1031. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|p1                  = Kordovas emirāts
|flag_p1             =
|p2                  = Idrisīdu dinastija
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|s1                  = Almoravidu dinastija
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|s6                  =
|flag_s6             =
|s7                  =
|flag_s7             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Al-Andalus-de-910.jpg
|image_map_caption   = Kordovas emirāts
|
|galvaspilsēta       = Kordova (Spānija)
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[Berberu valodas]]|[[Ivrits]]}}
|reliģija            = [[Islāms]] (oficiālā), [[Kristietība]], [[Jūdaisms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|title_leader        =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1000<ref> Taagepera, Rein (September 1997). "Expansion and Contraction Patterns of Large Polities: Context for Russia". International Studies Quarterly. 41 (3): 495. doi:10.1111/0020-8833.00053. JSTOR 2600793. Retrieved 7 September 2018.</ref>
|stat_platība1       = 600000
|stat_pop1           = 10000000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Bavo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Sint-Baafskathedraal_(St._Bavo's_Cathedral)_Ghent_Belgium_October.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Bavo katedrāle
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Bavo katedrāle
| position = left
| latd  = 51.053 | latNS  = N
| longd = 3.727  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1274
| year_completed        = 14. - 16. gadsimts
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 89 metri
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Līvānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca
| infobox_width = 300px
| image = Līvānu katoļu baznīca2.jpg
| image_size = 290px
| caption = Līvānu katoļu baznīca
| map_type = Latvia
| map_size = 290
| map_label = Līvānu katoļu baznīca
| position = left
| latd = 56
| latm = 21
| lats = 52
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 09
| longs = 54
| longEW = E
| location = {{Flag|Latvija}}, [[Līvānu novads]], [[Līvāni]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year = [[1861. gads|1861]].
| status = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership = [[prāvests]] Juris Zarāns
| website =
| architecture_style =
| facade_direction = R
| groundbreaking =
| year_completed = 1861. gadā
| length = 42 m
| width = 20 m
| augstums = 10,4 m
| width_nave =
| height_max =
| materials = [[dolomīts|dolomīta]] akmens
}}
'''Līvānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub502 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Līvānu novads|Līvānu novada]] centrā [[Līvāni|Līvānos]], Baznīcas ielā 19. Dievnams ir valsts nozīmes [[arhitektūras piemineklis]].<ref name="LB" />

sentences: '''Frānas stāvs''' ('''D3fr''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Augšdevons|augšdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies frānas laikmetā 385,3 ± 2,6 — 374,5 ± 2,6 miljonu gadu intervālā starp vidusdevona [[Živetas stāvs|živetas]] un augšdevona [[famenas stāvs|famenas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]]. [[Reinas apgabals|Reinas apgabalā]] frānas stāvu sauc par adorfas stāvu.

sentences:
'''Bītijs''' var būt:
* [[Neds Bītijs]] (''Ned Beatty''; 1937—2021) ― amerikāņu aktieris;
* [[Vorens Bītijs]] (''Warren Beatty''; 1937) ― amerikāņu kinoaktieris un režisors.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Alderney
Aurigny
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Alderney
|               karoga_attēls = Flag of Alderney.svg
|            karoga_nosaukums = Oldernijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationGuernsey.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sentanna]]
| latd=49 | latm=43 | latNS=N | longd=2 | longm=12 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Valdības vadītājs
|                valsts_galva = Normens Brouzs
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija
([[Gērnsija]]s beilivikas daļa)
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Atdalījās no [[Normandija]]s
|          neatkarības_datums = [[1204]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gg (Gērnsija)
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Oldernija''' ({{val|en|Alderney}}; {{val|fr|Aurigny}}; [[olderniešu valoda|olderniešu]]: ''Aoeur'gny'') ir [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, daļa no [[Gērnsija]]s [[beilivika]]s. Trešā lielākā no [[Normandijas salas|Normandijas salām]] ir 5 km gara un 2,5 km plata.

sentences: {{Citas nozīmes|dzejoli|krauklis (nozīmju atdalīšana)|krauklis}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus bergi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus bergi <small>(Obruchev, 1943)</small>
}}
'''''Psammosteus bergi''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1943. gadā kā ''Yoglinia bergi''. 1965. gadā Obručevs un [[Elga Mark-Kurika]] sugu ieskaitīja [[Psammosteji|psammosteju]] ģintī kā ''Psammosteus bergi''. Sugas [[holotips]] ir kreisā [[branhiālā plātne]] no Eglinas upes ([[Želča]]s pieteka) atseguma pie Teppo dzirnavām [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] ([[vidusdevons]], [[burtnieku svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus bergi'' nozīmē ''Berga'' [[Psammosteji|psammostejs]] (par godu krievu ihtiologam un evolucionistam [[Ļevs Bergs|Ļevam Bergam]]). Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] ([[Igaunija|Igaunijā]] (pie [[Karksi-Nuija]]s), [[Latvija|Lavijā]] ([[Burtnieks|Burnieku ezera]] dienvidaustrumu krastā) ) un Pleskavas apgabalā burtnieku svītas nogulumos.

sentences: {{commonscat|Category:Saturated fatty acids|Piesātinātās taukskābes}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Vanema
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|Terra de Wanneman sive Vredecuronia}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1253
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Vanema ap 1200.jpg|50px
|image_map_caption      = Vanema ap 1200. gadu (pēc [[Vitrams|Vitrama]])
|
|galvaspilsēta          = Kopējas galvaspilsētas nebija, kā galvenie centri minami [[Tukums]], [[Kandava]], [[Talsi]], [[Dundaga]], [[Rinda (ciems)|Rinda]], [[Puze]], [[Sabile]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 4000
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
s, 1938).]]
'''Vanema''' (arī '''Vanemana''') bija zeme ({{val|la|terra}}) Baltijas jūras piekrastē, kas robežojās ar [[Ventava]]s un [[Bandava]]s zemēm rietumos un [[zemgaļi]]em piederošajām zemēm dienvidos. Vanema bija daļa no 13. gadsimta sākumā pieminētās '''[[Miera Kursa]]s''' ({{val|la|Vredecuronia}}, [[senvācu valoda|senvācu]]: ''dat Vredecuren land''), kuras iedzīvotāji bija [[kurši]] un [[baltijas somi|baltijas somu]] ciltis, iespējams, tagadējo Kurzemes [[līvi|līvu]] priekšteči.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Krustpils
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 30 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 08 | longEW = E
| elevation_m            =
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5202 Jēkabpils
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Leuvardena
 | official_name            = ''Leeuwarden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Waag, Leeuwarden 1620.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =Flag_of_Leeuwarden.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Leeuwarden.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Netherlands
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_name1        =  [[Frīzlande]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 84.10
 | area_land_km2            = 79.74
 | area_water_km2           = 4.36
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 29-12-2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 95317
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 53 | latm = 12 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|literāru darbu|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}
 latviskā tulkojuma 2011. gada atkārtotā izdevuma vāks]]
'''„Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām”''' ({{val|la|De Origine et situ Germanorum}}) jeb vienkārši '''„Ģermānija”''' (''Germania'') ir [[Senā Roma|romiešu]] vēsturnieka [[Gajs Kornēlijs Tacits|Gaja Kornēlija Tacita]] ap 98. gadu sarakstīts [[etnogrāfija|etnogrāfiska]] rakstura darbs par dažādu ārpus [[Romas impērija]]s dzīvojošu seno [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu vēsturi, dzīvi un tradīcijām.{{sfn2|Tacits|2011|p=46}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Keita un Leopolds
| attēls                   = Kate and leopold ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kate & Leopold''
| žanrs                    = romantika, drāma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeimss Mengolds]]
| producents               =
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvens Rodžerss]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās         =
* [[Mega Raiena]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Nataša Laione]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Filips Bosko]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|12|25}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001|title=Kate & Leopold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427150631/http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kateandleopold.htm|title=Kate & Leopold|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Keita un Leopolds''' ({{val|en|Kate & Leopold}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Mega Raiena]], [[Hjū Džekmens]], [[Līvs Šreibers]], [[Brekins Meijers]], [[Nataša Laione]], [[Bredlijs Vitfords]] un [[Filips Bosko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|25||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk 2
| attēls                   = Cbtd2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Adams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Šons Levijs]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         = [[Sems Hārpers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Jūdžins Levijs]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Hilarija Dafa]]
* [[Paipera Perabo]]
* [[Toms Velings]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Elisona Stounera]]
* [[Teilors Lautners]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Kristofers Grīnburijs]]
* Metjū Kassels
| studija                  =
* ''21 Laps Entertainment''
* ''Dozen Canada Productions''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|21}}
| ilgums                   = 105 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,1 miljons}}
| iepriekšējā              = "[[Ducis ir lētāk]]" (2003)
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk 3]]" (2011)
| imdb                     =
}}
'''Ducis ir lētāk 2''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen 2}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ģimenes kinokomēdija. Tas ir tiešs turpinājums 2003. gada filmai "[[Ducis ir lētāk]]". Filmā lomas atveido [[Stīvs Mārtins]], [[Hilarija Dafa]], [[Elisona Stounera]], [[Bonija Hānta]], [[Paipera Perabo]], [[Toms Velings]], [[Karmena Elektra]] un [[Teilors Lautners]].

sentences: '''Lielā komēta 1811. gadā''' (oficiālais apzīmējums '''C/1811 F1''') bija [[komēta]], kura ar neapbruņotu aci bija redzama 290 dienas (ilgāk ir bijusi redzama tikai [[Heila—Bopa komēta]]). Tā tika atklāta {{dat|1811|3|25}}. Tā paša gada oktobrī tās [[redzamais spožums]] bija 0m, kas ir pielīdzināms pašām spožākajām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Decembrī [[komētas aste]] izliecās no [[komētas kodols|kodola]] vairāk par 60 [[grāds|grādiem]].

sentences:
[[File:Dolly face closeup.jpg|thumb|220px|Dollija]]
'''Dollija''' ({{dat|1996|7|5|N}} — {{dat|2003|2|14|N}}) bija [[aita]], pasaulē pirmais [[klonēšana|klonētais]] [[zīdītājs]]. Viņu no pieauguša dzīvnieka [[somatiskās šūnas|somatiskajām]] [[šūna|šūnām]]<ref>{{publikācijas atsauce|author=McLaren A |title=Cloning: pathways to a pluripotent future |journal=Science |volume=288 |issue=5472 |pages=1775–80 |year=2000 |pmid=10877698 |doi=10.1126/science.288.5472.1775}}</ref><ref name=Wilmut>{{publikācijas atsauce|author=Wilmut I, Schnieke AE, McWhir J, Kind AJ, Campbell KH |title=Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells |journal=Nature |volume=385 |issue=6619 |pages=810–3 |year=1997 |pmid=9039911 | doi=10.1038/385810a0 |bibcode=1997Natur.385..810W}}</ref> klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (''The Roslin Institute'') [[Skotija|Skotijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ielu karaļi
 | oriģinālnos = ''Street Kings''
 |      attēls = Street KingsMP08.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Deivids Eijers]]
 |  producents =
* [[Lūkass Fosters]]
* [[Aleksandra Milčana]]
* [[Ervīns Stofs]]
 |   scenārijs =
* [[Džeimss Elrojs]]
* [[Kurts Vimmers]]
* [[Džeimijs Moss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Neomija Herisa]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2008|4|3|Holivuda|2008|4|11|ASV|2008|4|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008|title=Street Kings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 8, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106101857/http://bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=streetkings.htm|title=Street Kings (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 8, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|65,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ielu karaļi"''' ({{val|en|Street Kings}}) ir 2005. gada ASV krimināltrilleris, kura režisors ir [[Deivids Eijers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Kiānu Rīvss]], [[Forests Vaitekers]], [[Hjū Lorijs]] un [[Neomija Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|4|3||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Meskalīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C11H17NO3
|citi nosaukumi       = 2-(3,4,5-trimetoksifenil)etilamīns
3,4,5-trimetoksifenetilamīns
|CAS numurs           = 54-04-6
|molmasa              = 211,26
|blīvums              = 1070
|kušanas temperatūra  = 35—36 °C<ref>[http://www.druglead.com/cds/mescaline.html Mescaline], druglead.com. Atjaunots: {{dat|2011|09|24}}. {{angliski}}</ref>
|viršanas temperatūra = 321,7 °C<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/54-04-6/3,4,5-trimethoxyphenethylamine-%5B54-04-6%5D.html 54-04-6 3,4,5-trimethoxyphenethylamine] {{angliski}}</ref>
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Rumbas pilskalns
| alternate_name = Apaļais kalns
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57 |latm=04 |lats=28 |latNS=N
| longd=22 |longm=28 |longs=58 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Abavas pagasts}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  = brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Rumbas pilskalns
|      numurs = 2189
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
| name_native = Комуністична па́ртія України
| colorcode = red
| party logo = Flag_of_the_Communist_Party_of_Ukraine.svg
| founded = 1917. gada 3.-5. decembris
1993. gada 19. jūnijs
| dissolved = 1991. gada 30. augusts
2022. gada 16. maijs
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savieno [[Rēzekne]]s un [[Daugavpils]] (stacija [[Daugavpils-Šķirotava]]) pilsētas. Šī ir viena no senākajām dzelzceļa līnijām Latvijā. Līnijas garums ir 84 km, tajā ir viens sliežu ceļš (izņemot posmus Rēzekne I—Pūpoli un Krāce—Aglona) un tajā kursē pārsvarā tikai kravas vilcieni. Līnijā nav regulāras pasažieru satiksmes. Piepilsētas pasažieru vilcienu satiksme līnijā pārtraukta [[1999]]. gadā. Reizi gadā uz Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā augusta vidū kopš 1995. gada<ref>Rīgas Balss, 14.08.1995</ref> kursē pasažieru vilciens Rīga—Aglona.

sentences:
Rīgā.]]
'''Gatve''' ({{val-lt|gatvė}} — iela), arī [[aleja]] vai [[avēnija]], ir [[iela]] vai [[bulvāris]], kam abas puses apstādītas ar kokiem vai krūmiem. Agrāk latviski par gatvi dēvēja ganuceļu, parasti bija iežogots no abām pusēm.

sentences: '''Dānija—Norvēģija''' bija [[Dānijas Karaliste]]s un [[Norvēģijas Karaliste]]s [[personālūnija]] no 1380. līdz 1536. gadam un [[reālūnija]] no 1537. līdz 1814. gadam. Tās sastāvā bija arī [[Islande]], [[Grenlande]] un [[Fēru salas]].

sentences: {{Commonscat|Translators by country|Tulkotāji pēc valsts}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sērenes pagasts
| karte             = Sērenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Sērene
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 119,08
| iedzīvotāji       = 857<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 857 / 119.08 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sērenes pagasts''' ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada [[Aizkraukle]]s un [[Jaunjelgava]]s pilsētām, [[Jaunjelgavas pagasts|Jaunjelgavas]], [[Aizkraukles pagasts|Aizkraukles]], [[Daudzeses pagasts|Daudzeses]], [[Kokneses pagasts|Kokneses]], [[Seces pagasts|Seces]] un [[Skrīveru pagasts|Skrīveru]] pagastiem, [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Valles pagasts|Valles pagastu]], kā arī [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Birzgales pagasts|Birzgales pagastu]].

sentences: '''Atgriezeniska hronoloģija''' ir stāstu stāstīšanas metode, kurā sižetu atklāj otrādāk.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Disaster Movie''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Disaster movie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, parodija
 |    režisors = * [[Džeisons Frīdbergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |  producents =
* [[Džeisons Frīdbergs]]
* [[Ārons Selcers]]
* [[Pīters Safrans]]
 |   scenārijs =
* [[Džeisons Frīdbergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |     aktieri =
* [[Mets Lanters]]
* [[Vanesa Minilo]]
* [[Kima Kardašjana]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Nikola Pārkera]]
 |      mūzika = [[Kristofers Lenercs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Grosvenor Park Media]]''
* ''[[3 in the Box]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{dat|2008|8|29||bez}}
 |      ilgums = 87 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=disastermovie.htm|title=Disaster Movie|publisher=boxofficemojo.com|language=angļu|accessdate={{dat|2018|9|17||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Disaster Movie''''' ir 2008. gada ASV komēdija, kuras režisori ir [[Džeisons Frīdbergs]] un [[Ārons Selcers]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Mets Lanters]], [[Vanesa Minilo]], [[Kima Kardašjana]], [[Karmena Elektra]] un [[Nikola Pārkera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|29||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Austrijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Bašārs al Asads
| vārds_orģ           = {{ara|بشار حافظ الأسد}}
| attēls              = Bashar al-Assad (cropped).jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Sīrija]]s [[Sīrijas prezidents|prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2000|7|17|N}}
| term_beigas         =
| viceprezidents      =
* [[Abduls Halims Hadems]]
* [[Zuhairs Mašarka]]
* [[Faruks al Šara]]
* [[Nadžahs Atars]]
| premjers            =
* [[Muhammeds Mustafa Mero]]
* [[Muhammeds Nadži Otari]]
* [[Adels Safars]]
* [[Riāds Farids Hidžabs]]
* [[Omārs Ibrahims Galongs]]
* [[Vaels al Halaki]]
* [[Imads Hamiss]]
* [[Huseins Arnouss]]
| priekštecis         = [[Abduls Halims Kadams]]
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Arābu sociālistiskās atdzimšanas<br />partija]]s līderis
| term_sākums2        = {{Dat|2000|10|6|N}}
| term_beigas2        =
| priekštecis2        = [[Hāfizs al Asads]]
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{Dzimšanas datums un vecums|1965|9|11}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Sīrija|Damaska}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             = sīrietis
| partija             = [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Hāfizs al Asads]]
| māte                = [[Anīsa]]
| dzīvesb             = Asma Akrasa
| bērni               =
| profesija           = [[Oftalmologs]], [[politiķis]]
| alma_mater          = [[Damaskas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Bašārs al Asads''' ({{val-ar|بشار حافظ الأسد}}, ''{{transl|ar|DIN|Baššār Ḥāfiẓ al-ʾAsad}}''; dzimis {{dat|1965|9|11}})<ref>{{Cite book|last=Lesch |first=David W. |title=Syria: The Fall of the House of Assad |publisher=[[Yale University Press]] |year=2011 |isbn=978-0-300-18651-2 |page=4}}</ref> ir [[Sīrijas prezidents|Sīrijas prezidents]]. Par prezidentu kļuva 2000. gadā pēc tēva Hāfiza al Asada nāves, kurš Sīriju pārvaldīja 29 gadus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktašīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.12-30
|ķīm_formula=Cu6Hg3As4S12
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Tumšpelēks, metālisks
|svītra=Melna
|habituss=Graudiņi, labi veidoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=5,5
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''British Empire''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Britu Impērija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag_of_the_United_Kingdom.svg
|            karoga_nosaukums = Britu impērijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Royal Arms of the United Kingdom (Crown & Garter).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Britu impērijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = The British Empire.png
|             kartes_paraksts = Britu kolonijas un atkarīgās teritorijas dažādos laikmetos (17.—20. gadsimts)
|               galvaspilsēta = [[Londona]]
|
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Monarhija
|        valsts_galvas_tituls = karalis
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 = karaliene
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = 1801. gads
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|                 platība_km2 = 10 000 000
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 33 000 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[1867. gads|1867]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Britu Impērija''' ({{val|en|British Empire}}), latviešu vēstures literatūrā dēvēta arī par '''Lielbritānijas Impēriju''' ({{val|en|Great Britain Empire}}),<ref>{{LKV|XII|23983-23992}}</ref> bija [[Koloniālisms|koloniāla]] [[lielvara]], kas ietvēra [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto Karalisti]] un tās domīnijas, kolonijas un atkarīgās teritorijas. Līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam pasaules karam]] tā bija lielākā politiskā vienība pasaulē ar aptuveni 40 miljoniem km2 lielu teritoriju un vairāk kā 500 miljoniem iedzīvotāju. Mēdza teikt, ka "Britu Impērijā nekad nenoriet saule un nebeidzas vasara". Pēc [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinenta]] pilnīgas pakļaušanas 1876. gadā karaliene [[Viktorija (Lielbritānija)|Viktorija I]] ieguva [[Britu Indija|Indijas imperatores]] titulu.
Mūsdienās kā atliekas no britu koloniālās lielvaras saglabājušās vienīgi nelielas [[Britu aizjūras teritorijas]].

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Feldmanis|Feldmanis}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Emīls Feldmanis
|          vārds_orig =
|              attēls = Roberts Feldmanis 1937.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums = 1937. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1910
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Viļņa]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas Republika]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Latvija]]s
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Fokuss''' [[optika|optikā]] ir punkts, kurā krustojas caur optisko sistēmu izgājuša paralēlu staru kūļa stari vai staru pagarinājumi. Fokuss ir raksturīgs [[Lēca|savācējlēcām]] un [[Lēca|izkliedētājlēcām]]. Fokusu aprēķina pēc formulām:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Stefānija Klosa
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009m.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = S. Klosa 2009. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|10|31}}
|        Vieta_dz = [[Baucene]], {{GER}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Silbermond]]
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Stefānija Klosa''' ({{val|de|Stefanie Kloß}}; dzimusi {{dat|1984|10|31}} [[Baucene|Baucenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir [[Vācija|vācu]] mūziķe, grupas [[Silbermond]] vadošā vokāliste. 2010. gadā bija Vācijas atlases Eirovīzijai "Unser Star für Oslo" žūrijas sastāvā. Ir piedalījusies grupu Ich + Ich, H-Blockx videoklipu filmēšanā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jurijs Oganesjans
|     vārds_orig = Юрий Цолакович Оганесян
|         attēls = Yuri Oganessian.jpg
|     att_izmērs = 235px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PFSR|Rostova pie Donas|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{URS}}|{{RUS}}|{{ARM}}}}
|        tautība = [[armēņi|armēnis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Apvienotais kodolpētniecības institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Georgijs Fļorovs]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = vairāku smago ķīmisko elementu līdzatklājējs, viņa vārdā nosaukts [[oganesons]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Stinkuls
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = [[amatnieks]], [[mākslinieks]] un [[rakstnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Inguna Galviņa<ref name="Latvijas Avīze">{{Laikraksta atsauce |title= Hipijs Alfrēds pāraudzis “baltajā tēvā” |date= 2017. gada 13. jūlijs |newspaper= [[Latvijas Avīze]] |url= https://www.la.lv/hipijs-alfreds-paraudzis-baltaja-teva |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|          bērni = Madara (1987)<ref name="Diena">{{Tīmekļa atsauce |title= Mežvidus puķu bērni |date= 2003. gada 2. augusts |newspaper= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/mezvidus-puku-berni-11739798 |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Zemūdens zemestrīce''' ir [[zemestrīce]], kura notiek atklātā [[jūra|jūrā]] dziļi zem [[ūdens]] virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa [[cunami]] viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus [[postījums|postījumus]]. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika {{dat|2004|12|26}} Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par [[2004. gada Indijas okeāna zemestrīce|Sumatras-Andamanu zemestrīci]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fila''
| native_name      =
| logo             = Fila_logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = HK_TST_K11_mall_50_shop_FILA_clothing.JPG
| image_size       =
| image_caption    = Fila veikals
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1911, [[Pjemonta]], {{ITA}}
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Seula]]
| location_country = {{KOR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = sporta apģērbi un apavi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.fila.com
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Griba''' jeb '''gribasspēks''' ir cilvēkam piemītoša [[īpašība]], kas izpaužas viņa spējā pārvaldīt savu [[psihe|psihi]] un [[rīcība|rīcību]]. Gribēšana izpaužas [[šķēršļi|šķēršļu]] pārvarēšanā, kuri ir likti kāda apzināta [[mērķis|mērķa]] sasniegšanas ceļā. '''Vēlme''' kaut ko sasniegt nodrošina sekmīgu [[rezultāts|rezultātu]]. Cilvēka griba ķermenī spēj mobilizēt milzīgus slēptos [[resurss|resursus]] brīžos, kad zūd [[cerība]]s un šķiet, ka garīgās un fiziskās [[ciešanas]] ir nepanesamas. Šī īpašība ir ārkārtīgi svarīga gandrīz visās ekstremālās [[situācija|situācijās]]. Zinātnieki spriež, ka gribasspēks mājo cilvēka smadzeņu [[pieres daiva|pieres daivā]], kuru latīņu valodā dēvē par ''[[anterior cingulate cortex]]''.<ref name="gribas triumfs2">"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref>

sentences: {{jāuzlabo|rakstā esošajā formulā nav saprotams koeficients pie R kvadrāta}}

sentences:
s salā [[Bali]]]]
'''Mangroves''' ir [[augājs|augāja]] veids, kurā ietilpst dažādu [[koks|koku]] un [[krūms|krūmu]] sugas, kas aug [[sālsūdens]] piekrastē [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] joslās galvenokārt starp 25° Z un 25° D [[ģeogrāfiskais platums|paralēlēm]]. Pie mangrovēm pieskaita 55 koku un krūmu sugas.<ref name="IZ"/> Pēc citu ekologu domām, ir pat 72 sugas (tas ir atkarīgs no iedalījuma [[suga|sugās]] un [[pasuga|pasugās]]).<ref name="IZ"/> Tiek lēsts ka 2000. gadā mangrovju mežu kopējā platība pasaulē (118 valstīs un teritorijās) bija {{nobr|137 760}} km².<ref name="dpi"/>

sentences:
''Paul Gauguin'']]
'''Postimpresionisms''' ir termins, ko ieviesa britu mākslinieks un mākslas kritiķis [[Rodžers Frajs]] 1910. gadā, lai apzīmētu [[Francija]]s mākslas attīstību kopš [[Eduārs Manē|Eduāra Manē]] laikiem. Frajs izmantoja šo terminu, rīkojot 1910. gada izstādi ''Manē un Postimpresionisms''.  Postimpresionisti paplašināja [[impresionisms|impresionismu]], atsakoties no daudziem ierobežojumiem: viņi gleznoja, izmantojot biezus krāsu klājienus, savdabīgus otu triepienus un attēlojot īstās dzīves tematiku, kaut arī tie vairāk sliecās akcentēt ģeometriskās formas, deformēt formu, lai sasniegtu ekspresīvu efektu un izmantoja nedabiskas un patvaļīgi izvēlētas krāsas.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|ģints=Eleocharis|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eleocharis mamillata Oulu, Finland 14.06.2013.jpg|klase=Liliopsida|rinda=Poales|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Eleocharis mamillata|autors=H.Lindb.|suga_lv=Iežmaugtais pameldrs|suga=Eleocharis mamillata|ģints_lv=Pameldri|sinonīmi=}}'''Iežmaugtais pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis mamillata}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] retumis gandrīz visā teritorijā, tomēr pārsvarā Austrumlatvijā, pārpurvotās ezeru piekrastēs un seklūdeņos, purvu apmalēs un [[Grāvis|grāvjos]].

sentences:
== Kopsavilkums ==
mans manjaro neofetch
[[Kategorija:Linux distributīvi]]
[[Kategorija:Linux]]
== Licence ==
{{PD-self}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators =
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža =
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Aiviekste (nozīmju atdalīšana)|Aiviekste}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aiviekste
|attēls=Aiviekste pie iztekas no Lubānas ezera 2002-05-04 - panoramio.jpg
|paraksts=Aiviekste pie iztekas no [[Lubāns|Lubāna]]
|garums=114
|kritums=26,9
|baseins=9160
|gada_notece=1,81
|izteka=[[Lubāns]]
|ieteka=[[Daugava]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Pededze]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=48 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=54 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| vietaskarte = Latvija
| reljefs = jā
}}
'''Aiviekste''' ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], pēc baseina lielākā [[Daugava]]s pieteka. Aiviekste ir 14. garākā Latvijas upe. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Aiviekste atdala [[Vidzeme|Vidzemi]] no [[Latgale]]s, kaut arī vēsturiski [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa]]s robeža negāja precīzi pa Aiviekstes upi.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Baranuvka
| oriģinālnosaukums    = ''Baranówka''
| attēls               = Baranowka 2017-06.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{POL}}
| latd=77| latm=04| lats=16| latNS=N
| longd=15| longm=10| longs=42| longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1971
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Vroclavas universitāte|UWr]]
| pers_vasara          = 6
| pers_ziema           =
| augstums             = 18
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = http://polar.geom.uni.wroc.pl/
}}
'''Baranuvka''' ({{val|pl|Baranówka}}) vai '''Stanislava Baranovska polārstacija Špicbergenā''' ({{val|pl|Stacja Polarna im. Stanisława Baranowskiego na Spitsbergenie}}), arī '''Verenhusa''' ({{val|no|Werenhus}}), ir vasaras sezonas [[Polija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://polar.geom.uni.wroc.pl/ |title=Stacja Polarna im. Stanisława Baranowskiego |access-date={{dat|2019|04|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190719044634/http://polar.geom.uni.wroc.pl/ |archivedate={{dat|2019|07|19||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s dienviddaļā [[Vēdela-Jārlsberga Zeme|Vedela-Jārlsberga Zemē]] pie [[Verenšelda glečers|Verenšelda glečera]] dienvidu [[morēna]]s. Stacija pieder [[Vroclavas universitāte]]s Ģeogrāfijas un reģionālās attīstības institūtam.

sentences: '''Kāls''' ir skaita [[mērvienība]] — 30 gabalu. Kālu pamatā lieto [[zivis|zivju]] tirdzniecībā. Izmanto vismaz kopš [[17. gadsimts|17. gadsimta]]. To lietoja [[Rīga|Rīgā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Eliša Grejs
|     vārds_orig = ''Elisha Gray''
|         attēls = Elisha gray.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Barnsvila|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Ņūtonvila}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[sintezators]], pretendē uz [[telefons|telefona]] izgudrošanu, vairāk nekā 70 patentu
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mūkupurvs
|attels             =
|paraksts           = Skats uz Skābeņu ielu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,515 km²
|iedzivotaju_skaits = 212 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|22|32|43}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''NRG Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 352 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Hjūstonas "Texans"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2002—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 72 220
| embedded =
| website = {{URL|https://www.nrgpark.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 29
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Reliantstadium.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
| map_type = Teksasa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 41
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2002|8|24||bez}}
| built = 2000—2002
| broke_ground = {{dat|2000|3|9||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 5
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 39
| longm = 24
| longd = 95
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''NRG Stadium''''' ir [[stadions]] [[Hjūstona|Hjūstonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Hjūstonas "Texans"]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}

sentences: '''Ūdeņraža saite''' ir īpašs [[ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]] veids, kas iespējams [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atoma]] sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav [[elektrons|elektronu]] čaulas starp [[atoma kodols|kodolu]] un [[vērtības elektroni]]em, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri [[elektronegativitāte|elektronegatīvu]] atomu (piemēram, [[skābeklis|skābekli]], [[slāpeklis|slāpekli]] vai [[fluors|fluoru]]), ūdeņraža elektrons iesaistās [[kovalentā saite|kovalentās saites]] kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols ([[protons]]) ar savu pozitīvo [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu [[ķīmiskais elements|elementu]] atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria vesca - metsmaasikas.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Meža zemene (''Fragaria vesca'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria vesca
| suga_lv       = Meža zemene
| binomial      = Fragaria
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''Meža zemene''' (''Fragaria vesca'') ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgs]], sīks vai neliels (garums 5—30 cm) [[rožu dzimta]]s [[lakstaugs]]. Plaši izplatīta gan [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] gan [[Eirāzija|Eirāzijā]] (tai skaitā bieži arī [[Latvija|Latvijā]]).<ref>https://www.latvijasdaba.lv/augi/fragaria-vesca-l/ Meža zemene ''Fragaria vesca''</ref> Lapas ir ar veselu plātni, plūksnains starojums, lapas mala ir zobaina.

sentences: {{Commonscat|Religious faiths, traditions and movements|Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības}}

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
bīskaps [[Kārlis Irbe (1861—1934)|Kārlis Irbe]]]]
'''Bīskaps''' ({{val|la|episcopus}}, {{val|grc|ἐπίσκοπος}} (''epískopos'') — 'uzraugs').<ref>[[Henriks Trūps]].''Katoļu baznīcas vēsture.'' Rīga: Avots, 1992. 333.lpp.</ref> var būt:
* [[Romas pāvests|pāvesta]] iecelta augstākā [[bīskapija]]s [[persona]];
* pirmajos [[kristietība]]s laikos — [[draudze]]s pārvaldītājs.
Bīskaps tiek ordinēts kā katoļu, tā arī pareizticīgo baznīcās.

sentences:
[[Kategorija:Krievijas cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Fotomodeļi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Advokāts
| attēls                   = The Counselor Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Conseulor''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Kormaks Makkārtijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|3|Londona|2013|10|25|ASV|2013|11|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/counsellor-2013|title=The Counselor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=counselor.htm|title=The Counselor (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Advokāts"''' ({{val|en|The Conseulor}}) ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Penelope Krusa]], [[Kemerone Diasa]], [[Havjers Bardems]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|10|3||bez}} Londonā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talantīgais misters Riplijs
| attēls                   = Talented mr ripley.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Talented Mr. Ripley''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Entonijs Mingella]]
| producents               =
* [[Viljams Horbergs]]
* [[Toms Šternbergs]]
| scenārija autors         = Entonijs Mingella
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Džeiks Deivenports]]
| mūzika                   = [[Gabriels Jareds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Timnick Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|12|Losandželosa|1999|12|25|ASV|}}
| ilgums                   = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0|title=The Talented Mr. Ripley|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921030033/https://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]40 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talentedmrripley.htm|title=The Talented Mr. Ripley (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]128,8 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talantīgais misters Riplijs"''' ({{val|en|The Talented Mr. Ripley}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Entonijs Mingella]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Mets Deimons]], [[Džūds Lo]], [[Keita Blanšeta]], [[Filips Sīmors Hofmans]] un [[Džeiks Deivenports]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|12||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
Dāmu '''vakara cimdi''' ir gari [[cimdi]], kurus sievietes valkā kā [[Svinīgs apģērbs|svinīgu apģērbu]], parasti pie oficiāla apģērba, piemēram, [[vakarkleita]]s vai [[kāzu kleita]]s. Starp tiem garākos vakara cimdus sauc par "operas cimdiem". "Elkoņa garuma vai garāka" daļa ir atslēga; cimdus, kas aptver ievērojamu apakšdelma daļu līdz nedaudz zem elkoņa, var saukt par "gariem cimdiem" vai "vakara cimdiem", bet nekad tos nevar saukt par "operas cimdiem". <!-- Šajā gadījumā termins "opera", iespējams, ir vairāk saistīts ar garumu nekā gadījums, kā tas redzams arī "operas garuma cimdos" un "operas garuma pērlēs". --><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://allthetropes.org/wiki/Opera_Gloves|title=Opera Gloves - All The Tropes|website=allthetropes.org|access-date=Oct 18, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://janeausten.co.uk/blogs/womens-regency-fashion-articles/dresssing-for-the-opera|title=Dresssing for the Opera|website=janeausten.co.uk|access-date=Jun 17, 2011}}</ref><!--

sentences: '''Šņaucamā tabaka''' jeb žargonā '''snuffs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Snuffs |work= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/snuffs |accessdate=  2021. gada 12. septembrī}}</ref> (no {{val|en|snuff}} — 'šņauciens, ostīšana') ir pulverveida [[tabaka]], kuru parasti šņauc caur [[deguns|degunu]].

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kohele
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Kochel am See.jpg
 | image_caption            = Skats uz Koheles ciematu
 | image_flag               = <!-- karoga attēls -->
 | image_shield             = Wappen von Kochel am See.png
 | shield_link              = <!-- ģerboņa nosaukums (piem. "Rīgas ģerbonis") -->
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Vācija
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_type3        = Apriņķis
 | subdivision_type4        = Pašvaldība
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | subdivision_name3        = [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelca-Volfratshauzene]]
 | subdivision_name4        = [[Koheles pašvaldība|Kohele]]
 | established_title        = Izveidota
 | established_date         = [[1818]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | area_total_km2           = 80.12
 | area_land_km2            =
 | population_as_of         = [[2008. gads|2008]]
 | population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.statistikdaten.bayern.de/genesis/online/online?sequenz=statistiken&selectionname=12411 |title=Statistika Bavārijā |access-date={{dat|2010|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170201032104/https://www.statistikdaten.bayern.de/genesis/online/online?sequenz=statistiken&selectionname=12411 |archivedate={{dat|2017|02|01||bez}} }}</ref>
 | population_total         = 4129
 | population_density_km2   = 52
 | latd=47 |latm=39 |lats=33.25 |latNS=N
 | longd =11 |longm =22 |longs=5.05 |longEW =E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 605
 | website                  = [http://www.kochel.de www.kochel.de]
 | footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Plantago australis 66348346.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Plantago australis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Plantaginaceae
| dzimta_lv = Ceļteku dzimta
| binomial = Plantago
| sinonīmi = *Arnoglossum Gray
*Asterogeum Gray
*Bougueria Decne.
*Coronopus Rchb.
*Lagopus (Gren. & Godr.) Fourr.
*Plantaginella Fourr.
*Psyllium Mill.
| ģints_lv = Ceļtekas
| ģints = Plantago
}}'''Ceļtekas''' ({{val|la|Plantago}}) ir ģints [[Ceļteku dzimta|ceļteku dzimtā]] ar kosmopolītisku izplatību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001135-2|title=Plantago L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-01|language=en}}</ref> Lielākā daļa ģintī klasificēto sugu ir [[Lakstaugs|lakstaugi]] (lai gan dažas sugas ir apakškrūmi). Augu [[lapas]] ir rozetē vai ar vāji izteiktu kātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Fourth edition|title=New flora of the British Isles|url=https://www.worldcat.org/oclc/1089196503|date=2019|location=Suffolk|isbn=978-1-5272-2630-2|oclc=1089196503|first=Clive A.|last=Stace}}</ref> Tām ir trīs vai piecas paralēlas dzīslas. Atkarībā no sugas, lapu forma ir plata vai šauta.

sentences:
{{novec|Oracle ir nopircis Sun MS un ir būtiskas izmaiņas}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''MySQL''''' ir [[relāciju datubāzu pārvaldības sistēma]], kas ir uzstādīta uz vairāk nekā vienpadsmit miljoniem datoru visā pasaulē.{{nepieciešama atsauce}} ''MySQL'' izstrādā [[Zviedrija]]s uzņēmums ''[[MySQL AB]]'', kuru [[2008. gads|2008]]. gadā pārņēma ''[[Sun Microsystems]]''.

sentences:
tosts, 1972]]
 no ASV piegādātā koncentrāta]]
'''Starptautiskā saspīlējuma atslābums''' ({{val|ru|Разрядка международной напряжённости}}; ASV un Rietumvalstīs parasti saukta franciski: ''détente'') bija lielā mērā [[Ričards Niksons|Niksona]], [[Henrijs Kisindžers|Kisindžera]] un [[Leonīds Brežņevs|Brežņeva]] veidots ārpolitikas modelis, kurš PSRS un ASV [[Aukstais karš|Aukstā kara]] sacensības vietā izvirzīja sadarbību. Galvenie notikumi bija SALT I un SALT II līgumu un [[Helsinku konference]]s gala vienošanās parakstīšana, kā arī ASV-PSRS Vladivostokas vienošanās.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Edvardsa plato
|attēls                 = Terrain of the Edwards Plateau north of Del Rio, TX DDSCN0924.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map         = ASV
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
|lat_dir =N |lat_deg =30|lat_min =30|lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =100|lon_min =30|lon_sec =
|region                = Ziemeļamerika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = Kečema kalns
|augstums               = 832
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Edvardsa plato''' ({{val|en|Edwards Plateau}}) ir dziļi saposmots galdveida [[kaļķakmens]] [[plakankalne|plato]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidos.<ref>{{PZT|191|Edvarda plato}}</ref> Izvietojies [[Teksasa]]s vidienē starp [[Kolorādo (upe)|Kolorādo]] un [[Riogrande]]s upēm, daļa no [[Lielie līdzenumi|Lielajiem līdzenumiem]]. Ziemeļrietumos to norobežo [[Lano Estakado]], rietumos — [[Pekosa]]s upe un [[Stoktona plato]], dienvidos — [[Balkonsas krauja]].<ref>{{gnis|1377203}}</ref> Savanna ar subtropu klimatu, nokrišņi 500—600 mm gadā. Ganību lopkopība.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1987
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DK Hostmaster
|sponsors              = Dansk Internet Forum
|domātais-pielietojums = Ar [[Dānija|Dāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Dānijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=188 Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=128 Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.dk-hostmaster.dk/ DK Hostmaster]
|}}

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Lakonijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Λακωνίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Vathia (4991793754).jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Lakonijas ainava.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Lakonias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3636
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 89138
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sparta (pilsēta)|Sparta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 5
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
'' kultūra [[Petri trauks|Petri traukā]]]]
'''Mikrobioloģija''' ({{val|el|μικρος}} (''mikros'') — 'mazs', {{val|la|bios}} — 'dzīve' un {{val|el|λογία}} (''logia'') — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas apraksta un pēta [[mikroorganisms|mikroorganismus]] un to izmantošanas iespējas. Galvenie mikrobioloģijas pētījumu objekti ir [[baktērijas]], [[raugs|raugi]] un [[pelējuma sēnes]], kā arī [[vīruss|vīrusus]]. Mikroorganismu pētniecībai tiek izmantotas metodes kā mikroorganismu kultivēšana, mikroskopija, kā arī bioķīmijas un molekulārās bioloģijas metodes, piemēram, ģenētiskā materiāla analizēšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/956|title=molekulārā bioloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2020-05-09|language=lv}}</ref> Mikrobioloģijas pētījumos ļoti svarīgi ir [[eksperiments|eksperimenti]], [[sterilitāte]] un [[tīrkultūra]]. Mikrobioloģija cieši savijas ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un [[ekoloģija|ekoloģiju]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristīna Agilera
|Attēls           = Christina Aguilera at the VinFuture Prize 2022, in Vietnam.png
|Att_izm          =
|Apraksts         = Kristīna Agilera 2022. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Kristīna Marija Agilera
|Dzimis           = {{Dzimšanas datums un vecums|1980|12|18}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[popmūzika]]
[[Ritmblūzs|R&B]]
[[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = dziedātāja
dziesmu tekstu autore
dejotāja
[[filantrops|filantrope]]
|Gadi             = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [http://www.christinaaguilera.com/ christinaaguilera.com]
|         Dzimums = S
}}
'''Kristīna Marija Agilera''' (''Christina María Aguilera''; dzimusi {{dat|1980|12|18}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dziedātāja, dziesmu tekstu autore. Pēc parādīšanās vietējā mēroga talantu šovos un Disneja kanāla šovā ''The New Mickey Mouse Club'', viņa animācijas filmai "[[Mulāna]]" ierakstīja dziesmu ''Reflections'' un īsi pēc tam parakstīja sadarbības līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[RCA Records]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rcarecords.com/artists.php |title=The Official Homepage of RCA Records |access-date={{dat|2009|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090201025400/http://www.rcarecords.com/artists.php#Christina+Aguilera |archivedate={{dat|2009|02|01||bez}} }}</ref> Popularitāti Kristīna Agilera ieguva pēc viņas pirmā studijas albuma ''Christina Aguilera'' izdošanas 1999. gadā, no kura visi trīs singli sasniedza ''[[Billboard Hot 100]]'' pirmo vietu.<ref>[http://www.smh.com.au/articles/2003/08/31/1062268467251.html Stripped for all the world to hear - smh.com.au]</ref> 2001. gadā mūziķe izdeva ''Latino Pop'' stilā ieturētu albumu ''Mi Reflejo'' un vēlāk sekoja vairākas veiksmīgas sadarbības ar citiem mūziķiem, kas nodrošināja Agilerai vispasaules slavu. Tomēr viņa nebija apmierināta ar savu mūziku, tādēļ nolēma to kardināli mainīt.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-60
|ķīm_formula=(Y,Ce,Ca)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|Valoda, teikumu uzbūve}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Klauss Fukss
|     vārds_orig = ''Klaus Fuchs''
|         attēls = Klaus Fuchs - police photograph.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Policijas uzņemtā fotogrāfijā (ap 1940)
| dz_gads =1911
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
|       dz_vieta = [[Riselsheima]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Vācija]])
| m_gads =1988
| m_mēnesis=1
| m_diena=28
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] (tagad Vācija)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Losalamosas Nacionālā laboratorija|Losalamosas Nacionālā Laboratorija]]
[[Harvelas Kodolenerģijas izpētes nodibinājums]]
[[Rozendorfa Kodolizpētes institūts]]
|     alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
[[Bristoles Universitāte]]
[[Edinburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[teorētiskā fizika]]
|    pasniedzēji = [[Nevils Motts]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Kārļa Marksa ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Lādiņpārneses ierīce'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/l%C4%81di%C5%86p%C4%81rneses%20ier%C4%ABce |title= Lādiņpārneses ierīce |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2019. gada 6. martā}}</ref> jeb '''lādiņsaites matrica'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/lādiņsaites%20matrica |title= Lādiņsaites matrica |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2023. gada 22. maijā}}</ref> ({{val|en|charge coupled device}}, saīsināti ''CCD'') ir starojuma uztvērējs — fotoelektrisku [[pusvadītājs|pusvadītāju]] matrica ar ļoti augstu jutību. Katrs lādiņsaites matricas elements uzkrāj elektrisko lādiņu proporcionāli uz to krītošā starojuma intensitātei. To lieto arī [[videokamera|videokamerās]] un [[ciparkamera|ciparkamerās]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences: '''Sigma hiperons''' ir [[barioni|barions]], kas sastāv no 3 [[kvarki]]em - 1 vai 2 [[u kvarks|u kvarkiem]], 1 vai 2 [[d kvarks|d kvarkiem]] un [[s kvarks|s kvarka]] jeb dīvainā kvarka. Sigma hiperons pieder pie [[sigma daļiņa|sigma daļiņām]]. Atšķirībā no [[Lambda hiperons|lambda hiperona]], sigma hiperonu [[izotopiskais spins]] vienmēr ir 1.

sentences: '''23. oktobris''' ir 296. gada diena (297. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 69 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Bergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Berg Carlos 1843-1902.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Zentenes pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība =
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rīgas Politehnikums]]
Argentīnas Nacionālā zinātņu akadēmija
[[Buenosairesa]]s Nacionālais muzejs
[[Montevideo]] Nacionālais muzejs
|     alma_mater =
|        zinātne = [[zooloģija]]
|     sasniegumi = aprakstījis simtiem jaunu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku sugu
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]
[[Kategorija:Ārsti]]

sentences:
'''Bio''' var būt:
* bio- (no {{val|el|βίος}} "dzīvība") — prefikss vārdos, kas saistīti ar [[dzīvība|dzīvību]]:
** [[bioētika]];
** [[biogrāfija]];
** [[bioinformātika]];
** [[bioķīmija]];
** [[bioloģija]];
** [[bioma]].

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokijs
| attēls                   = Rocky poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocky''
| žanrs                    = sporta drāma
| režisors                 = [[Džons Evildsens]]
| producents               =
* Roberts Čartofs
* Ērvins Vinklers
| scenārija autors         = [[Silvestrs Stallone]]
| galvenajās lomās         =
* Silvestrs Stallone
* [[Talija Šaira]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Karls Vezers]]
* [[Bērdžess Meredits]]
| mūzika                   = [[Bills Kontī]]
| operators                = [[Džeimss Kreibs]]
| montāža                  =
* [[Ričards Helsi]]
* [[Skots Konrads]]
| studija                  = ''United Artists''
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1976|12|3}}
| ilgums                   = 119 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|225 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rokijs 2]]"
}}
'''"Rokijs"''' ({{val|en|Rocky}}) ir 1976. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Evildsens]]. Galveno lomu atveido [[Silvestrs Stallone]]. Filma saņēmusi [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvu]] kategorijā [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākā filma"]]. Filmas režisors Džons Evildsens saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]]. Filmas montāžas autori [[Ričards Helsi]] un [[Skots Konrads]] saņēma balvu par [[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko montāžu]]. Bez tam filma bija nominēta vēl septiņās kategorijās, tai skaitā Silvestrs Stallone bija nominēts gan kā scenārija autors, gan kā labākais aktieris.

sentences:
s estera — molekulas modelis]]
'''Tauki''' ir [[glicerīns|glicerīna]] un [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ('''triglicerīdi''') — organiskas dabasvielas, kas pieder pie [[lipīdi]]em. Tauki kopā ar [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un [[ogļhidrāti]]em ir dzīvo organismu šūnu sastāva pamatā. Taukus, kam istabas [[temperatūra|temperatūrā]] ir [[šķidrums|šķidra]] konsistence, parasti sauc par [[eļļas|eļļām]]. Tauki pieder pie hidrofobām vielām, kas praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]], slikti šķīst [[etilspirts|spirtā]], bet labi — nepolāros organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Infobox settlement
|name = Batumi
|official_name = ბათუმი
|settlement_type = pilsēta
|image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = 0873 - Kaukasus 2014 - Georgien - Batumi (17349857412).jpg
| photo2a = 1071 - Kaukasus 2014 - Georgien - Batumi (16728246174).jpg
| photo3a = Batumi (3001).jpg
   | size = 250
   | spacing = 2
   | color =
   | border = 0
   | foot_montage =
}}
|imagesize =
| image_flag              = Flag of Batumi.svg
| flag_alt                =
| image_seal              =
| seal_alt                =
| image_shield            = Batumi COA.JPG
| shield_alt              =
|pushpin_map = Gruzija
|pushpin_map_caption = Batumi atrašanās vieta Gruzijā
|coordinates_region = GE
|subdivision_type = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name = {{flag|Gruzija}}
|subdivision_type1 = Autonomija
|subdivision_name1 = [[Adžārija]]
|area_magnitude = 1 E9
|area_total_km2 = 64.9
|area_land_km2 =
|area_water_km2 =
|population_as_of = 2020
|population_footnotes =<ref name="geostat" />
|population_total = 169095
|population_metro =
|population_density_km2 = auto
|timezone = Gruzijas laiks
|utc_offset = +4
|timezone_DST = <!-- No DST in Georgia since 2005 -->
|utc_offset_DST =
|latd=41 |latm=39 |lats=0 |latNS=N
|longd=41 |longm=39 |longs=0 |longEW=E
|elevation_m = 3
|website = {{url|http://www.batumi.ge/}}
|footnotes =
}}
'''Batumi''' ({{val|ka|ბათუმი}}) ir kūrortpilsēta [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krastā un [[Adžārija]]s galvaspilsēta. Tās iedzīvotāju skaits 2020. gada janvārī bija {{sk|169100}}.<ref name="geostat" />

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lubānas evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Lubana.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Lubānas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 54  | lats  = 12  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 43  | longs = 27  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Madonas novads]], [[Lubāna]]
| religious_affiliation = luterānisms
| consecration_year     =
| status                = pabeigta
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[mācītājs]] Reinis Bikše
| website               = http://lubanasdraudze.wordpress.com
| architecture_style    = Neogotika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1869. gads|1869]]
| year_completed        = [[1872. gads|1872]]
| length                = 40 m
| width                 = 19 m
| width_nave            =
| height_max            = 9,8 m līdz griestiem
| materials             = ķieģelis
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Narvas rātsnams
| native_name         = ''Narva raekoda''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Raekoda.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Narvas rātsnams, kreisajā pusē - [[Narvas koledža]]s jaunā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Narva]], [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59  | latm  = 22 | lats  = 45 | latNS  = N
| longd = 28 | longm = 11 | longs = 56 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1668
| completion_date     = 1671
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1960–1963
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Uzvedība''' jeb '''izturēšanās''' ir saistīta ar [[organisms|organisma]] kustību un reakciju uz apkārtējo [[vide|vidi]]. Uzvedība var būt gan apzināta, gan neapzināta, gan atklāta, gan apslēpta. [[Dzīvnieks|Dzīvnieku]] uzvedību kontrolē [[endokrīnā sistēma|endokrīnā]] un [[nervu sistēma]]. Organismu uzvedības sarežģītība ir [[proporcionāls|proporcionāli]] atkarīga no nervu sistēmas sarežģītības. Organismi ar sarežģītākām nervu sistēmām spēj iegūt jaunas [[zināšanas]] un pilnveidot savu uzvedību. Piemēram, [[bērni]] parasti uzvedas atšķirīgi no [[pieaugušie|pieaugušajiem]]. Viņu uzvedība mainās, iegūstot jaunas zināšanas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = TBWA\Latvija
| Logo = TBWA Latvia logo.png
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = akciju sabiedrība
| Dibināšanas_datums = 1999. gada 15. februāris
| Sēdeklis = [[Rīga]], [[Latvija]]
| Birža =
| Indekss =
| Vadība = Kaspars Eglītis, Kristīne Kalniņa
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = Reklāma, stratēģija, komunikācija
| Produkti =
| Mājaslapa = http://www.tbwa.lv
}}
'''TBWA\Latvija''' ir [[Reklāma|reklāmas]] aģentūra [[Latvija|Latvijā]], kas pārstāv starptautisko reklāmas un mārketinga komunikāciju tīklu TBWA\Worldwide. Uzņēmuma lielākie klienti ir ''[[McDonald's]]'', ''[[Tet]]'', [[Starptautiskā lidosta "Rīga"]], [[Latvijas Loto]], ''[[Elektrum Latvija|Elektrum]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Veselovs''' var būt:

sentences: '''Peroksīdi''' ir [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] grupa, kas satur divus virknē savienotus [[skābeklis|skābekļa]] atomus. Neorganiskie [[binārie savienojumi|binārie]] peroksīdi bieži ir jonu kristāli, kas satur peroksīda jonu O22− (piemēram, [[bārija peroksīds]] BaO2). Peroksīdi (izņemot tos, kas satur krāsainus katjonus) nav krāsaini.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 322. lpp.</ref>

sentences: '''Ahtems Seitablajevs''' ([[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]:  ''Ahtem Şevket oğlu Seit-Abla'', [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ахтем Шевкетович Сеітаблаєв'', dzimis [[1972. gads|1972]]. gada [[11. decembris|11. decembrī]] [[Jangijula|Jangijulā]], [[Taškentas apgabals|Taškentas apgabalā]], [[Uzbekijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] izcelsmes [[Ukraina|Ukrainas]] aktieris un režisors.

sentences: '''11. februāris''' ir gada 42. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 323 (324 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laipni lūgti pie Railijiem
| attēls                   =  Welcome to the Rileys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Welcome to the Rileys''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeiks Skots]]
| producents               =
* [[Tonijs Skots]]
* [[Skots Blūms]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Džovanni Agnelli]]
* [[Maikls Kostigens]]
| scenārija autors         = [[Kens Hiksons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Gandolfīni]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Melisa Leo]]
| mūzika                   = [[Marks Štreitenfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Argonaut Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Destination Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|10|29|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/welcome-rileys-2010|title=Welcome to the Rileys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032951/http://bbfc.co.uk/releases/welcome-rileys-2010}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|317,382}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=welcometotherileys.htm|title=Welcome to the Rileys (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laipni lūgti pie Railijiem"''' ({{val|en|Welcome to the Rileys}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors ir [[Džeiks Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Gandolfīni]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Melisa Leo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Dienvidsudāna]]
[[Kategorija:Dienvidsudāna]]

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| image_caption =
| tauta = Andi
| native_name = ''Андал''
| skaits = 40 tūkstoši
| vieta =  [[Dagestāna]]
| valoda = [[andu valoda]]<br />[[krievu valoda]]
| reliģija = [[sunnītu islāms]]
| grupas =
| radi = [[ahvahi]], [[karati]], [[tindi]], [[bagulali]], [[čamali]], [[godoberi]], [[botlihi]]
| image = [[File:Caucasus-ethnic_andi.png|214px]]
}}
'''Andi''' (pašnosaukums — ''Андал, Къӏваннал, Кохерал'') ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām [[Krievija|Krievijā]] (šodien tiek uzskatīti par [[Avāri|avāru]] etnisko grupu).

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{POV}}
]]
'''Bībele''' ({{val|hbo|תנ״ך}}, ''tanakh'', {{val|el|ἡ Βίβλος}}, ''hē biblos'' — ‘grāmata’) ir nosaukums, kuru lieto [[jūdaisms|jūdaistu]], [[kristietība|kristiešu]] un dažu mazāk izplatītu reliģiju (piemēram, [[Samarieši|samariešu]] un [[rastafari]]) [[svētie raksti|svēto tekstu]] apzīmēšanai.

sentences:
{| class="toccolours vcard" border="2" cellspacing="0" cellpadding="4" rules="all" style=" float:right; margin:1em 0 1em 1em; border-style: solid; border-width: 1px; border-collapse:collapse; empty-cells:show;" align="right" width="310"
|-
!style="background-color:#ffdead;" colspan="2" class="fn org"|{{{Nuclear Power Plant|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if: {{{BILD|{{{Picture|}}}}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:smaller;" {{!}} [[Image:{{{BILD|{{{Picture}}}}}}|center|300px|{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des}}}}}}]]
{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des|}}}}}}
{{!-}} [[Category:Nuclear power station articles with no picture]]
}}
! colspan="2" style="background-color:#ffdead; text-align:center;"| Informācija
|- class="vcard"
{{#if: {{{LAND|{{{Country|}}}}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}}Valsts:
{{!}}{{{LAND|{{{Country}}}}}}
{{!-}}
}}
{{#if: {{{Location|}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}} Atrašanās vieta:
{{!}} {{{Location}}}
{{!-}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Silene capensis (from top).jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Caryophyllaceae
|        dzimta_lv = Neļķu dzimta
|      apakšdzimta =
|   apakšdzimta_lv =
|            ģints = Silene
|         ģints_lv = Plaukšķenes
|             suga = S. undulata
|          suga_lv =
|           suga_r = Silene undulata
|         binomial = Silene undulata
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{vielas infokaste|attēls=
 Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C4H6N2O2|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Ukraine}}

sentences:
ir viens no putniem, kuru medīja līdz izmiršanai]]
'''Izmiršana''' [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] notiek tad, kad visi vienas [[suga]]s īpatņi ir miruši, pārtraucot jebkādas sugas vairošanās iespējas. Izmiršana var notikt [[ekosistēma]]s pārmaiņu dēļ, radot nelabvēlīgu [[dabiskā vide|vidi]], vai [[cilvēks|cilvēka]] darbības dēļ. Eksperti lēš, ka līdz 2100. gadam varētu izmirt puse pašreizējo sugu.<ref>[[E.O. Vilsons|Vilsons, E.O.]], ''Dzīvības nākotne'' (2002) ({{ISBN|0-679-76811-4}})</ref> [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] veido un uztur globālu sugu izmiršanas draudu novērtējošu "[[Sarkanā grāmata|Sarkano grāmatu]]".

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = MUOS 1
| Nosaukums_orig =
| Attēls = MUOS.jpg
| Attēla_izmērs = 280px
| Att_virsraksts = ''MUOS'' pavadonis mākslinieka skatījumā
| Programma = [[Mobile User Objective System|MUOS]]
| KA_veids = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = [[A2100]]<!-- M ? -->
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks =
| Operators = [[ASV Jūras kara flote]]
| Lielākie_izgatavotāji = [[Lockheed Martin]], [[Boeing]], [[General Dynamics]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts = {{dat|2012|2|24|SK}} 22:15 [[UTC]]
| Nesējs = [[Atlas V/551]], {{USA}}
| Starta_vieta = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = SLC-41
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 2012-009A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa =
| Sausmasa               = 3812 kg
| Pilna_masa             = 6740 kg
| Enerģija = <!-- [[saules baterija]]s -->
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = –
| KA_nāk = [[MUOS 2]]
}}
'''MUOS 1''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārās mobilo sakaru sistēmas [[Mobile User Objective System]] pirmais pavadonis.
To izgatavojis uzņēmums [[Lockheed Martin]] [[ASV Jūras kara flote]]s uzdevumā.

sentences:
'''Naturālais logaritms''' ir logaritms, kura bāze ir skaitlis <math>\ e</math>, <math>e=2,7182818...\,</math>. Naturālo logaritmu no skaitļa <math>\ x</math> apzīmē ar <math>\ \ln x</math>. Līdz ar to <math> \log_e x = \ln x\,</math>. Vienkārši runājot, <math>\ \ln x</math> ir kāpinātājs, kurā kāpinot skaitli ''e'', iegūtu skaitli ''x''.

Ir pareizas šādas vienādības:

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences:
{{cita nozīme|reliģisko pārliecību|mentālo stāvokli|pārliecība}}
[[File:Triumph of Faith over Idolatry Theodon.jpg|thumbnail|upright=1.0|Ticība uzvar pašdievināšanu]]
'''Ticība''' ir [[pārliecība]] vai uzticēšanās cilvēkam, priekšmetam vai [[jēdziens|jēdzienam]]. Reliģijā ticība ir pārliecība par [[Dievs|dieva]] esamību.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Jēdzienu ‘ticība’ nereti lieto kā [[reliģija]]s sinonīmu, piemēram, [[kristietība|kristīgā ticība]]. Tomēr šo terminu lieto arī citu racionāli nepamatotu cerību vai uzskatu apzīmēšanai, piemēram, [[vēlēšanas|vēlēšanās]] nobalsojot par visvairāk apsolījušo [[politiskā partija|partiju]] vai uzticēšanos kara [[propaganda]]i.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Rhynchospora fusca|autors=(L.) W.T.Aiton|suga_lv=Brūnganais baltmeldrs|suga=Rhynchospora fusca|ģints_lv=Baltmeldri|ģints=Rhynchospora|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Rhynchospora fusca.jpeg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=}}'''Brūnganais baltmeldrs''' ({{val|la|Rhynchospora fusca}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] un [[Skandināvija]]s dienviddaļā. Atsevišķas atradnes ir arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džonijs Kešs
| Attēls = JohnnyCash1969.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dž. Kešs 1969. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1932|2|26}}
| Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Ārkanzasa|Kingslena}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2003|9|12|1932|9|26}}
| Vieta_mr = {{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}
| Vieta =
| Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[rokenrols]], [[folkmūzika|folks]], [[gospelis]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, aktieris
| Instrumenti = Vokāls, ģitāra
| Gadi = 1955—2003
|Izdevējkompānija = [[Sun Records|Sun]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Mercury Records|Mercury]], [[American Recordings|American]], House of Cash, [[Legacy Recordings]]
| Darbojies_arī = [[The Tennessee Three]], [[The Highwaymen]], [[June Carter Cash]], [[The Statler Brothers]], [[The Carter Family]], [[The Oak Ridge Boys]], [[Area Code 615]]
| Mlapa = [http://www.johnnycash.com/ JohnnyCash.com]
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Džons R. "Džonijs" Kešs'''<ref name="Store" /> ({{val|en|John R. "Johnny" Cash}}; dzimis {{dat|1932|2|26}} [[Kingslena|Kingslenā]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|2003|9|12}} [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī|Tenesī štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="tvnetlv" /> bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis<ref name="lastfm" /> un aktieris.<ref name = "lastfm"/> Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem 20. gadsimta mūziķiem.<ref name="Register-Guard" /> Lai arī viņš pārsvarā bija [[kantrimūzika|kantri mūziķis]], vairākas viņa dziesmas ir roka balādes. Savas karjeras otrajā pusē viņš iedziedāja vairāku mākslinieku, tai skaitā [[industriālais roks|industriālā roka]] grupas [[Nine Inch Nails]]<ref name="D'Angelo" /><ref name="Dowling" /> un [[sintpops|sintpopa]] grupas [[Depeche Mode]],<ref name="Jackowiak" /><ref name="Burger" /> dziesmu kaverversijas. Viņa pazīstamākās dziesmas ir "[[I Walk the Line]]", "[[Folsom Prison Blues]]", "[[Ring of Fire]]", "[[Get Rhythm]]" un "[[Man in Black]]". Ir izdevis 55 studijas albumus un 154 singlus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = ''Forbes''
| image_file     = Forbes building in NYC.jpg
| image_size     = 100px
| image_caption  = ''Forbes'' ēka 5. avēnijā, [[Ņujorka|Ņujorkā]]
| editor         = [[Stīvs Forbss]]
| staff_writer   =
| frequency      =
| category       =
| company        =
| firstdate      = 1917
| country        = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| language       = [[Angļu valoda|angļu]]
| website        = [http://www.forbes.com forbes.com]
| issn           =
}}
'''''Forbes''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] žurnāls par [[finanses|finansēm]] un [[ekonomika|ekonomiku]]; viens no vispazīstamākajiem un autoritatīvajiem preses izdevumiem par ekonomiku pasaulē. Žurnālu [[1917]]. gadā dibināja [[Bertijs Čārlzs Forbss]]. Mūsdienās tiek izdots vairākās pasaules valstīs, arī [[Latvija|Latvijā]] ("Forbes Latvija").

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Lutriņu pagasts]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Jaunlutriņu pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ella Muižarāja
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Batanesa
| official_name = ''Batanes''
| image_skyline = Batanes Island of Winds.jpg
| imagesize =
| image_caption = Batanas salas piekraste
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Batanes in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1783
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 203.22
| population_total = 18831
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 20 | latm = 35 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 54 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Basko]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 29
| p1 = '''6 municipalitātes'''
| p2 = [[Basko]]
| p3 = Itbajata
| p4 = Ivana
| p5 = Mahatao
| p6 = Sabtanga
| p7 = Ujugana
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[ivatani]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BTN
| website                  =
}}
'''Batanesa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Batanes}}, {{val|en|Province of Batanes}}, {{val|ivv|Provinsiya nu Batanes}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 6 municipalitātēs un sīkāk 29 barangajās. Batanesa in mazākā Filipīnu province gan pēc platības, gan pēc iedzīvotāju skaita. Provinces centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Basko]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir salu pamatiedzīvotāji [[ivatani]] un neliela [[iloki|iloku]] minoritāte.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Tehnika]]

sentences: '''Nitroceluloze''' ir viegli uzliesmojošs ķīmisks savienojums, [[sprāgstviela]], ko iegūst [[nitrēšana|nitrējot]] [[celuloze|celulozi]], piemēram, vati. Celuloze ir [[ogļhidrāts]] (satur hidroksilgrupas), kuras var iesaistīties [[esterifikācija]]s reakcijās. Nitroceluloze ir celulozes slāpekļskābes esteris. Vienā celulozes molekulas posmā (glikozes atlikumā) ir iespējams ievadīt līdz 3 nitrogrupām. Celulozei iespējami arī citi esteri ([[acetilceluloze]]). Palielinoties nitrēšanas pakāpei, palielinās nitrocelulozes šķīdība organiskajos šķīdinātājos, un it īpaši - palielinās degamība. Piemaisījumi celulozē ievērojami pasliktina iegūtās nitrocelulozes stabilitāti. Nitroceluloze šķīst [[dietilēteris|dietilēterī]] un [[acetons|acetonā]].

sentences: '''22. jūnijs''' ir gada 173. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (174. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 192 dienas.

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Marti Ahtisāri
| vārds_orģ = ''Martti Ahtisaari''
| attēls = Martti Ahtisaari.jpg
| mazs_att =
| apraksts = M. Ahtisāri 2007. gada 4. jūlijā
| amats = 10. [[Somijas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1994|3|1|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2000|3|1|N|bez}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Mauno Koivisto]]
| pēctecis = [[Tarja Halonena]]
| dzim_dati = {{dat|1937|6|23|2023|10|16}}
| dzim_vieta = [[Vīpuri]], {{FIN}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{mdv|2023|10|16|1937|6|23}}
| mir_vieta = {{Vieta|Somija|Helsinki}}
| apglabāts =
| tautība = [[soms]]
| partija = [[Somijas Sociāldemokrātiskā partija|SSP]]
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb = Ēva Hivarinena
| bērni =
| profesija = Skolotājs<br />Diplomāts
| alma_mater = [[Oulu Universitāte]]
| reliģija = Luterānis
| paraksts = AhtisaariMarttiSignature.png
| piezīmes =
}}
'''Marti Oiva Kalevi Ahtisāri''' ({{val|fi|Martti Oiva Kalevi Ahtisaari}}, izrunā: {{Unicode|[[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|[ˈmɑrtːi ˈoivɑ ˈkɑleʋi ˈɑhtisɑːri]]]}}; dzimis {{dat|1937|6|23}} [[Vīpuri]], miris {{dat|2023|10|16}} [[Helsinki|Helsinkos]]) bija somu [[politika|politiķis]], bijušais [[Somijas prezidents]] (1994—2000), [[Nobela miera prēmija]]s laureāts, [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] diplomāts, viņš tika atzīmēts par savu ieguldījumu miera veicināšanā pasaulē.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Luzula luzuloides|autors=(Lam.) Dandy et Wilmott|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|suga=Luzula luzuloides|suga_lv=Birztalas zemzālīte|attēls=Luzula luzuloides kz09.jpg|sinonīmi=- Luzula albida <i>(Hoffm.) DC.</i>;

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pušmucovas pagasts
| karte             = Pušmucovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Pušmucovas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Pušmucovas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Pušmucova
| platība           = 72,5
| iedzīvotāji       = 527<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 527/ 72.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Un tavu māti arī
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|33,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3816457729/weekend/|title=Y tu mamá también |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|13}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = {{MEX}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2001|6|8}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Producciones Anhelo''
| operators = [[Emanuels Lubeskis]]
| oriģinālnos = ''Y tu mamá también''
| mūzika =
| aktieri = * [[Maribela Verdū]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Djego Luna]]
| scenārijs = * [[Karloss Kuarons]]
* Alfonso Kuarons
| producents = * Alfonso Kuarons
* [[Horhe Vergara]]
| režisors = [[Alfonso Kuarons]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Y tu mamá también poster.png
| imdb =
}}'''"Un tavu māti arī"''' ({{Val|es|Y tu mamá también}}) ir 2001. gada [[Meksika]]s [[drāmas filma]], kuras režisors ir [[Alfonso Kuarons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maribela Verdū]], [[Gaels Garsija Bernals]] un [[Djego Luna]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-histidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H9N3O2
|molmasa=155,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=287 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=7,59
}}
'''Histidīns''' ('''''His''''', α-amino-β-5-imidazolilpropionskābe, C6H9N3O2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tas pieder pie heterocikliskajām aminoskābēm, jo satur [[imidazols|imidazola]] grupējumu. Histidīns ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences: {{Commonscat|Schools in Riga|Skolas Rīgā}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Holy Roman Empire|Svētā Romas impērija}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Isnaudas pagasts
| karte             = Isnaudas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Isnaudas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Isnaudas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Martiši
| platība           = 115,46
| iedzīvotāji       = 1148<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1148 / 115.46 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[File:VIII. Internationales Finale in Warschau 2014.JPG|thumb|VIII. rahvusvaheline finaal Varssavis (Poola), 17.10.2014]]
{{atveidošana}}
"'''Pasaules jaunatne debatē''' (''Jugend debattiert international'') - konkurss Centrālās un Austrumeiropas valstīs” ir skolēnu konkurss vācu valodā, kas norisinās [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]], [[Krievija|Krievijā]] ([[Maskava|Maskavā]] un [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]) [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Ungārija|Ungārijā]]. No 2016. gada projektā piedalīsies arī [[Slovākija]] un [[Slovēnija]]. Konkurss ir [[Gētes institūts|Gētes institūta]], fonda "[[Erinnerung, Verantwortung und Zukunft]]”, sabiedriskā labuma organizācijas „[[Hertie-Stiftung]]” un Vācijas skolu sistēmas ārvalstīs pārvaldes projekts. Konkursa dalībvalstīs ir arī vietējie atbalstītāji: Polijā tas ir Vācu-poļu sadarbības fonds, Čehijā – Vācu-čehu nākotnes fonds, Ukrainā – Kličko fonds, Lietuvā – Lietuvas Skolēnu informācijas un tehnikas centrs, Ungārijā – Hannsa Zeidela fonds, E.ON Hungaria, Audi akadēmija, Ungārijas Vāciešu pašpārvalde un Konrāda Adenauera fonds.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      binomial = Ixodoidea
 |        attēls = Ixodus ricinus 5x.jpg
 | att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ixodus ricinus}}
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Arthropoda
 |       tips_lv = Posmkāji
 |         klase = Arachnida
 |      klase_lv = Zirnekļveidīgie
 |    apakšklase = Acari
 | apakšklase_lv = Ērces
 |     virskārta = Parasitiformes
 |  virskārta_lv =
 |         kārta = Ixodida
 |      kārta_lv = Ganību ērces
 |    virsdzimta = Ixodoidea
 | virsdzimta_lv = Ganību ērču virsdzimta
 |  virsdzimta_r = Ganību ērces
 |      sinonīmi =
 |    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ixodidae}}
* {{TaksoSaite|Argasidae}}
* {{TaksoSaite|Nuttalliellidae}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Divi attēli|right|Ripe_tomatoes.JPG|150|Soy_sauce_with_wasabi.jpg|150|Tomāti|Sojas mērce|Tomāti|Sojas mērce}}
'''''Umami''''' (no {{val|ja|うま味}} — 'patīkama garša') ir viena no piecām cilvēka [[garša|pamatgaršām]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] nav precīza vārda, kas šo garšu raksturotu, taču nereti izmanto vārdus '''gards''' vai '''sāts'''.

sentences: '''Zemes rakšanas mašīna''' pieder pie transporta tehnoloģisko [[Mašīna|mašīnu]] grupas. To [[Tehnoloģija|tehnoloģisk]]<nowiki/>ā ietekme ietver [[grunts]] atdalīšanu no monolīta vai masīva, kas parasti saistīts ar grunts īpašību izmainīšanu; [[Transports|transporta]] — izņemtās grunts pārvietošanu [[Atbērtne|atbērtnē]] vai uz citiem transporta līdzekļiem.<ref name="Jeleznodorojnoe stroıtelstvo">S.P.Pershın, N.A.Zenzinov i.dr. Jeleznodorojnoe stroitelstvo. Tehnologija i mehanizatsija, Transport — 1982.g.</ref> Pārvietošana — saistīta ar rakšanas procesu. Rok [[Grāvis|grāvjus]], [[bedre]]s, [[akas]], [[Šurfs|šurfus]], vienmēr izņemot (pārvietojot) zināmu grunts daļu. Tomēr zemes rakšanas mašīnās transportēšana notiek dažādos veidos. Tā var notikt arī pašas mašīnas ietvaros, kura pie kopējā pārvietojuma nepilda transporta operācijas, bet darba procesā atrodas uz vietas. Pēc šāda principa strādā ekskavatori un grunts sūkņu ierīces. Pēdējās izmanto cauruļvadus grunts pārvietošanai pa tiem zem spiediena ievērojamā attālumā — pat vairākus kilometrus.

sentences: '''Arukilas svīta (D2ar)''' ir [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Eifela stāvs|eifela stāva]] arukilas horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība, kas ir izplatīta gandrīz visā valsts teritorijā, izņemot [[Kurzeme]]s ziemeļu malu. Svītas slāņu biezums svārstās no 24 līdz 103 metriem.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|70}}</ref> Lielākie biezumi (virs 100 m) atrodas [[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]] un [[Latvijas sedliene|Latvijas sedlienē]] (virs 80 m).  Nosaukums veidots no Arukilas ciema [[Tartu]] ziemeļu nomalē, kur baltajos [[Smilšakmeņi|smilšakmeņos]] (svītas stratotipa atsegumā) [[Emajegi]] kreisajā krastā atrodas mākslīgas alas. Šajās alās H. Asmuss 19. gadsimta vidū ievāca lielu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Fosilijas|fosiliju]] kolekciju. Svīta atsedzas vairākās upēs [[Igaunija]]s teritorijā, kā arī [[Latvija|Latvijā]], [[Kurzeme]]s ziemeļos: [[Kaļķupe]]s krastā (Gaviļu kalns, [[Puiškalns]] u.c.)  un [[Dāvida ala|Dāvida alā]] pie [[Šlītere]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritušie eņģeļi
| operators = [[Kristofers Doils]]
| attēls = Fallen-Angels-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, ''neo-noir''
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Džefrijs Lau
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Leons Lai]]
* [[Mišela Raisa]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Čārlija Jana]]
* [[Kārena Moka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''墮落天使''
| studija = ''Jet Tone Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kino International''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|9|6}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = * [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritušie eņģeļi"''' ({{Val|zh|墮落天使}}, {{Zh-p|Duòluò Tiānshǐ}}) ir 1995. gada [[Honkonga]]s ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leons Lai]], [[Mišela Raisa]], [[Takeši Kaneširo]], [[Čārlija Jana]] un [[Kārena Moka]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Belzavas pagasts}}
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gulbenes apriņķis]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Beļavas pagasts}}

sentences:
{|{{WPMILHIST Infobox style|main_box}}
|-
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}"| {{#if:{{{name|}}}|{{{name|}}}|[[Military of {{{country}}}]]}}
{{#if:{{{native_name|}}}|''{{{native_name}}}''}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{#if:{{{founded|}}}{{{current_form|}}}{{{disbanded|}}}{{{branches|}}}{{{headquarters|}}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box_plain}}}} {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}

|-
{{#if:{{{founded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dibināšanas gads
{{!}} {{{founded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{current_form|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašreizējā struktūra no
{{!}} {{{current_form|}}}
}}
|-
{{#if:{{{disbanded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Likvidēti
{{!}} {{{disbanded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{branches|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Struktūra
{{!}} {{{branches|}}}
}}
|-
{{#if:{{{headquarters|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Štābs
{{!}} {{{headquarters|}}}
}}
|-
{{#if:{{{flying_hours|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lidojuma stundas gaisa spēkiem
{{!}} {{{flying_hours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}{{{minister|}}}{{{commander|}}}{{{chief_of_staff|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Vadība
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander-in-chief_title|}}}|{{{commander-in-chief_title|}}}|Virspavēlnieks}}
{{!}} {{{commander-in-chief|}}}
}}
|-
{{#if:{{{minister|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{minister_title|}}}|{{{minister_title|}}}|Aizsardzības ministrs}}
{{!}} {{{minister|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander_title|}}}|{{{commander_title|}}}|Bruņoto spēku komandieris}}
{{!}} {{{commander|}}}
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}{{{conscription|}}}{{{available|}}}{{{fit|}}}{{{reaching|}}}{{{active|}}}{{{reserve|}}}{{{deployed|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Personālsastāvs
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausības vecums
{{!}} {{{age|}}}
}}
|-
{{#if:{{{conscription|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausība
{{!}} {{{conscription|}}}
}}
|-
{{#if:{{{available|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pieejami
militārajam dienestam
{{!}} {{{available|}}}{{#if:{{{available_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{available_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{fit|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Derīgi
militārajam dienestam
{{!}} {{{fit|}}}{{#if:{{{fit_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{fit_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{reaching|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Sasnieguši
karaklausības vecumu
{{!}} {{{reaching|}}} {{#if:{{{reaching_f|}}}
|vīrieši{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{reaching_f|}}} sievietes {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|{{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{active|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Aktīvais sastāvs
{{!}} {{{active|}}}
}}
|-
{{#if:{{{reserve|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Rezerves sastāvs
{{!}} {{{reserve|}}}
}}
|-
{{#if:{{{deployed|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izvietotais sastāvs ārvalstīs
{{!}} {{{deployed|}}}
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}{{{percent_GDP|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Izdevumi
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Budžets
{{!}} {{{amount|}}}
}}
|-
{{#if:{{{percent_GDP|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Procenti no NKP
{{!}} {{{percent_GDP|}}}
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}{{{foreign_suppliers|}}}{{{imports|}}}{{{exports|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Industrija
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašmāju piegādātāji
{{!}} {{{domestic_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{foreign_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ārvalstu piegādātāji
{{!}} {{{foreign_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{imports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču imports
{{!}} {{{imports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{exports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču eksports
{{!}} {{{exports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}{{{ranks|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Saistītie raksti
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Vēsture
{{!}} {{{history|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ranks|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dienesta pakāpes
{{!}} {{{ranks|}}}
}}
|-
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Edgars Alans Po
|         vārds_orig = ''Edgar Allan Poe''
|             attēls = Edgar Allan Poe 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Edgars Alans Po 1848. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1809
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 19
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Amerikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Virdžīnija Elīza Klemma Po]]
|              bērni =
|           paraksts = Edgar Allan Poe Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[rakstnieks]], [[redaktors]], [[literatūras kritiķis]]
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = [[Šausmu literatūra]]
[[kriminālliteratūra]]
[[detektīvu literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Virdžīnijas universitāte]]
[[ASV Militārā akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Edgars Alans Po''' ({{val|en|Edgar Allan Poe}}, dzimis {{dat|1809|1|19}} [[Bostona|Bostonā]], miris {{dat|1849|10|7}} [[Baltimora|Baltimorā]]) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, [[dzejnieks]] un [[proza]]iķis, viens no ievērojamākajiem [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Po uzskata par vienu no [[kriminālliteratūra]]s, [[šausmu literatūra]]s un [[fantastika]]s literatūras aizsācējiem. Po atstājis arī ļoti lielu ietekmi uz [[simbolisms|simbolisma]] literatūras attīstību (no Po stipri ietekmējies, piemēram, [[Šarls Bodlērs]]).
Pateicoties savai mistikas un šausmu romānu meistara slavai, Po kļuva par vienu no zināmākajiem tēliem 20. gadsimta literatūrā.<ref>[http://eapoe.org/papers/misc1921/quinnc19.htm / Quinn, A.H. (1998) Edgar Allan Poe: A Critical Biography] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131206180458/http://www.eapoe.org/papers/misc1921/quinnc19.htm |date={{dat|2013|12|06||bez}} }} Baltimore. Johns Hopkins University Press</ref>

sentences: '''Svīta''' ({{val|fr|suite}} — 'virkne', rinda, secība) ir [[Baroks|baroka]] [[instrumentālā mūzika|instrumentālās]] [[mūzika]]s forma,<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ilustrētā angļu valodas vārdnīca |last= |first= |authorlink= |coauthors= |year= |publisher=[[Oxford University Press]] |location= |isbn=9984-17-446-8 |page=832 |pages= |url= |accessdate=}}</ref> kas sastāv no četriem vai vairākiem patstāvīgiem [[Skaņdarbs|skaņdarbiem]].<ref name="mūzika">I. Grauzdiņa, I. Vasmanis "Mūzika 7. klasei", 92.lpp</ref> Parasti svītā tiek iekļautas vairākas [[deja]]s — [[allemande]], [[kuranta]], [[sarabanda]], [[žīga]],  un citas, bet svītā arī varēja būt cita veida skaņdarbi, piemēram, [[prelūdija]]s, [[uvertīra]]s ,[[ārija]]s,menueti, gavotes, burē, paspjē,rondo, fūgas . Baroka laikā svītas tika rakstītas gan [[Orķestris|orķestrim]], gan [[Mūzikas instruments|soloinstrumentiem]].<ref name="mūzika"/> [[Terminoloģija|Termins]] "svīta" radās tika [[17. gadsimts|17. gadsimta]] vidū, lai gan šāda tipa skaņdarbi tika sacerēti jau agrāk, bet gadsimtu vēlāk — [[18. gadsimts|18. gadsimta]] [[1750. gadi|50. gados]] svītu popularitāte kritās, bet 19. gadsimtā svītas atkal kļuva populāras, piemēram, [[Pēteris Čaikovskis]] šajā laikā uzrakstīja svītu no [[Balets|baleta]] "[[Riekstkodis]]".

sentences:
'' rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
'''Rūpnīca''' jeb '''fabrika''' ({{val|la|fabrica}} — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu [[ražošana]], izmantojot dažādus [[mehānisms|mehānismus]], [[tehnika|tehniku]] un [[konveijers|konveijerus]]. Salīdzinot ar [[amatniecība|amatniecību]], kas dominēja līdz [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpnieciskajai revolūcijai]] (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu [[rūpniecība]]s nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.<ref>Kjells Gunnars Hofs. Biznesa Ekonomika. — R., SIA Jāņa Rozes apgāds, 2002. gads</ref>

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Žuze Alvalades stadions
|attēls            = Jose-Alvalade-Stadion in Lissabon.jpg
|valsts            = {{vieta|Portugāle|Lisabona}}
|pilsēta           = Lisabona
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 2003
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 105
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 50 095
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Lisabonas "Sporting"]]'' ([[Portugāles futbola Premjerlīga|Portugāles Premjerlīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''Žuze Alvalades stadions''' ir [[stadions]] [[Lisabona|Lisabonā]], [[Portugāle|Portugālē]]. Stadionā ir 50 095 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Lisabonas "Sporting"]]''.

sentences: '''Cepure''' ir daļa no [[apģērbs|apģērba]], kuru izmanto [[galva]]s nosegšanai. Cepures valkā, lai pasargātu galvu no [[nokrišņi]]em, [[ceremonija|ceremoniālu]] un [[reliģija|reliģisku]] iemeslu dēļ, [[drošība]]s pēc un arī kā [[mode]]s aksesuāru. Vēsturiski cepure norādīja arī sociālo stāvokli sabiedrībā. Mūsdienās cepure un tās valkāšanas veids visbiežāk norāda uz piederību zināmai sociālai grupai.

sentences: '''Apakštīkls''' (no angļu val: ''subnetwork'', ''subnet)'' ir [[TCP/IP|IP tīkla]] apakšnodalījums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tools.ietf.org/html/rfc950.html|title=Internet Standard Subnetting Procedure|last=Postel|first=J.|last2=Mogul|first2=J. C.|website=tools.ietf.org|access-date=2020-05-21|language=en}}</ref> Tīkla sadalīšanu divos vai vairākos tīklos sauc par '''apakštīklošanu'''.

sentences: '''Agregātstāvoklis''' ir [[viela]]s pastāvēšanas veids. Viela var atrasties četros dažādos agregātstāvokļos — [[cieta viela|cietā]] (ledus), [[šķidrums|šķidrā]] (ūdens), [[gāze|gāzveida]] (tvaiks), [[plazma]]s stāvoklī (uz Zemes dabā ļoti reti novērojams). Ūdens ir viela, kuru dabā var redzēt visos trijos agregātstāvokļos (cietā, šķidrā un gāzveida). Pārējās vielas parasti varam redzēt tikai vienā vai divos agregātstāvokļos.

sentences: atoma modelis, kur redzams protons (sarkans), elektrons (zils) un elektronu mākonis (tumšā krāsā).]]

sentences:
{{Citas nozīmes|jūras zīdītāju|Delfīns|Delfīns}}
 (''Delphinus'')]]
Par '''delfīniem''' sauc lielāko daļu [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti'') dzīvnieku. Tie ir tuvi radinieki [[vaļi]]em un [[cūkdelfīni]]em. Ir gandrīz 40 delfīnu [[suga]]s, kas iedalītas 17 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. To lielumi ir ļoti dažādi. Mazākais ir [[Jaunzēlandes baltgalvas delfīns]] (''Cephalorhynchus hectori maui''), kas ir 1,2 [[metrs|metrus]] garš un sver 40 [[Kilograms|kg]], bet lielākais ir [[zobenvalis]] jeb plēsoņdelfīns, kas ir 9,5 metrus garš un sver 10 [[tonna]]s. Delfīni ir plaši izplatīti visā pasaulē, bet visbiežāk sastopami seklākajās [[jūra]]s. Tie visi ir plēsīgi un pamatā barojas ar [[zivis|zivīm]] un [[kalmāri]]em. Delfīni ir vieni no inteliģentākajiem [[dzīvnieki]]em [[pasaule|pasaulē]]. To draudzīgā un interaktīvā attieksme pret [[cilvēki]]em tos padarījusi ļoti populārus cilvēku vidū.

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Tkibuli
| official_name            = ტყიბული
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = ტყიბული.jpg
| image_caption            = Tkibuli centrs
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Tkibuli municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1259
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1939
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 9770
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (98,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 21|lats= 01|latNS=N
| longd= 42|longm= 59|longs= 54|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4300
| area_code                = +995 497
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 590
| website                  = {{url|http://www.tkibuli.org/}}
| footnotes                =
}}
'''Tkibuli''' ({{val|ka|ტყიბული}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Tkibuli municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Račas grēda]]s dienvidu nogāzē Tkibulas upes krastos {{nobr|234 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. Nozīmīgs kalnrūpniecības centrs.<ref>{{PZT|705}}</ref>

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Tepenīca
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
| subdivision_name2        = [[Susāju pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēts
| established_date         = [[18. gadsimts|18. gs.]]
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,43
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1480&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 43
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 13 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 37 | longs = 36 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 121
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4583 Viļaka
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences: '''Tartu semiotikas skola''', arī '''Tartu—Maskavas semiotikas skola''' ({{val|ru|Tартуско-московская семиотическая школа, Московско-тартуская семиотическая школа}}) ir apzīmējums kultūras [[semiotika]]s pētniecības tradīcijai [[20. gadsimts|20. gadsimta]] otrajā pusē, ko nodibināja [[Tartu Universitāte]]s profesors [[Jurijs Lotmans]]. Tā apvienoja gan [[Tartu]], gan [[Maskava]]s, gan arī [[Rīga]]s, [[Viļņa]]s, [[Erevāna]]s un citu bijušās [[Padomju Savienība]]s akadēmiskās pētniecības centru zinātniekus. Skolas pārstāvji [[lingvistika|lingvistiskajā]] analīzē centās izmantot [[informātika]]s metodes, valodas un kultūras zīmju sistēmas interpretēja kā universālu kodu, kas sastāv no binārajiem pretstatiem. Tartu semiotikas skolas pētniecībā piedalījušies tādi atzīti semiotikas pārstāvji kā [[Strukturālisms|Romans Jākobsons]], Tomass Sebeoks, Alberts Kress un [[Umberto Eko]].

sentences: '''Amilāze''' ir [[ferments]], kas [[katalīze|katalizē]] cietes [[hidrolīze|hidrolīzi]] ar [[cukurs|cukura]] veidošanos. Amilāze atrodas [[cilvēks|cilvēku]] un dažu citu [[zīdītājs|zīdītāju]] [[siekalas|siekalās]], kur tā uzsāk [[uzturvielas|uzturvielu]] [[Šķelšana|šķelšanu]]. Barība, kuras sastāvā ir daudz [[ciete]]s un maz cukura, piemēram [[rīsi]] un [[kartupeļi]], var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. [[Aizkuņģa dziedzeris]] un [[siekalu dziedzeri]] izdala tādu amilāzi ([[alfa amilāzi]]), kas hidrolizē barības cieti [[Disaharīdi|disaharīdos]] un [[trisaharīdi|trisaharīdos]], kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem [[glikoze|glikozē]], lai apgādātu ķermeni ar [[enerģija|enerģiju]]. Daži [[augi]] un [[baktērijas]] amilāzi var arī izstrādāt. [[Diastāze|Diastātiski]] amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.<ref name="Hill1970"/><ref name="Silverman2002"/><ref name="Stenesh1998"/><ref name="Meyers1995"/>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bengeta
| official_name = ''Benguet''
| image_skyline = Atok, Benguet 9-8-2013.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Atokas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Benguet in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1900/1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2769.08
| population_total = 460683
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Latrinidada]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''13 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[igoroti]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BEN
| website                  = {{URL|http://benguet.gov.ph/}}
}}
'''Bengeta''' ({{val|fil|Lalawigan ng Benguet}}, {{val|en|Province of Benguet}}, {{val|kne|Probinsyan di Benguet}}, {{val|ibl|Probinsya ne Benguet}}, {{val|ilo|Probinsia ti Benguet}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 13 municipalitātēs un sīkāk 140 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Latrinidada]]. [[Bagio]] pilsēta ir [[anklāvs]] provinces teritorijā, tai administratīvi un politiski nepieder, bet dažkārt tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kankanaji]] (43 %), [[ibaloji]] (29 %), [[kalanguji]] (4 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie [[iloki]] (13 %).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lēberehts Eginks
|     vārds_orig =
|         attēls = Eginks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Pašportrets (1844)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīva (ciems)|Pievikas muiža]], [[Alsungas draudzes novads]], [[Kurzemes hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Dītrihs Knige, Lovisa Brīviņa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[Bīdermeiera stils]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
'''Ketlers''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ceremonija
| operators =
| attēls = Laceremonieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klods Šabrols]]
| producents = [[Marins Karmics]]
| scenārijs = * Klods Šabrols
* [[Karolīna Eliašefa]]
| aktieri = * [[Izabella Ipēra]]
* [[Sandrīna Bonēra]]
* [[Žaklīna Bisita]]
* [[Žans Pjērs Kasels]]
* [[Viržīnija Leduaēna]]
* [[Valentīns Merlē]]
* [[Seržs Ruso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Cérémonie''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1995|8|30|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4006|title=LA CÉRÉMONIE |publisher=JP Box-Office |accessdate= {{dat|2023|2|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ceremonija"''' ({{Val|fr|La Cérémonie}}) ir 1995. gada [[Francija]]s un [[Vācija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Klods Šabrols]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Izabella Ipēra]], [[Sandrīna Bonēra]], [[Žaklīna Bisita]], [[Žans Pjērs Kasels]], [[Viržīnija Leduaēna]], [[Valentīns Merlē]] un [[Seržs Ruso]]. Filma balstīta uz 1977. gada Rutas Rendelas romānu ''A Judgement in Stone''.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Andromeda|Andromeda}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Andromeda
| abbreviation = And
| name_latin = Andromeda
| RA = 1
| dec = +40
| areatotal = 722
| arearank = 19. vieta
| numbermainstars = 4, 18
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Sirrahs
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = ''Ross 248''
| stardistance = 10.32
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers = [[Andromedīdas]]
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi''' savienoja [[Rīga|Rīgu]] ar [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļiem]]. Līnija gāja cauri [[Rīga]]i, [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastam]], [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastam]], [[Salaspils novads|Salaspils novadam]], [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Mālpils pagasts|Mālpils pagastam]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Suntažu pagasts|Suntažu pagastam]], [[Ķeipenes pagasts|Ķeipenes pagastam]], [[Taurupes pagasts|Taurupes pagastam]] un [[Mazozolu pagasts|Mazozolu pagastam]] un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ērgļu pagasts|Ērgļu pagastam]]. Līnijas garums bija 98 km, sliežu platums 1524 mm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences: [[File:Ceva's theorem 1.svg|thumb|upright=1.1|Čevas teorēmas 1. gadījums — punkts ''O'' atrodas trijstūra ''ABC'' iekšpusē]]

sentences: {{Commonscat|World Wide Web|Vispasaules tīmeklis}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Bērenss
|     vārds_orig = ''Carl Berens''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1725
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 15
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Reinholds Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Urzula Švarca (†1770), Doroteja Elizabete Švarca (†1775)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kārlis Bērenss''' ({{val|de|Carl Berens}}, 1725—1789) bija [[Rīga]]s tirgotājs un [[Filantropija|filantrops]], [[Melngalvji|Melngalvju brālības]] loceklis (1751), [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais (1767). Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Bērensu aprindas".

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Bethers
|     vārds_orig = ''Arthur Böttcher''
|         attēls = Arthur Boettcher.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tartu]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = patologs, anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Latvijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences: (zilā krāsā) un [[somugri|somugru]] (zaļā krāsā) arheoloģisko kultūru izplatība 3.—4. gadsimtā]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hovards Kārters
|     vārds_orig = ''Howard Carter''
|         attēls = Howard carter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = Brits
|   nodarbošanās = Arheologs, eģiptologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Howard Carter signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hovards Kārters''' ({{val|en|Howard Carter}}; dzimis {{dat|1874|5|9}}, miris {{dat|1939|3|2}}) bija britu [[arheologs]] un [[eģiptologs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences: '''Kodolu dalīšanās''' ir [[kodolreakcija|kodolreakciju]] veids, kurā notiek [[atoma kodols|atomu kodolu]] sadalīšanās mazākos kodolos. Šāda kodolu dalīšanās ir enerģētiski izdevīga kodoliem ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] virs 90, taču praktiski [[kodolenerģija|kodolenerģiju]] var iegūt tikai no sevišķi lieliem kodoliem ([[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] kodoliem). Tas izskaidrojams ar enerģētisko barjeru, kas traucē kodolu dalīšanos. Kodolu dalīšanos ierosina, apstarojot tos ar [[neitrons|neitroniem]] (šo procesu sauc par '''kodolu skaldīšanu'''). Daži [[izotops|izotopi]], piemēram, urāns-235, var dalīties arī patvaļīgi — tā ir '''kodolu spontānā dalīšanās'''. Sadaloties atoma kodolam, izdalās liels daudzums [[enerģija]]s (ap 1 [[elektronvolts|MeV]] uz [[nuklons|nuklonu]]), kā arī viens vai vairāki brīvi neitroni. Papildu neitroni rodas tādēļ, ka smagajos kodolos neitronu ir proporcionāli vairāk, nekā vieglajos, tādēļ kodolu skaldīšanā daži neitroni "paliek pāri". Radušies brīvie neitroni savukārt var ierosināt citu kodolu dalīšanos — to sauc par ķēdes kodolreakciju. Lai ķēdes reakcija neapsīktu, nepieciešams, lai katrā tās posmā brīvo neitronu skaits nesamazinātos. Nākamās ķēdes reakcijas "paaudzes" neitronu skaita attiecību pret iepriekšējās paaudzes neitronu skaitu sauc par [[neitronu pavairošanās koeficients|neitronu pavairošanās koeficientu]]. Ja tas ir mazāks par 1, ķēdes kodolreakcija nenotiek, ja lielāks par 1 — pieaug lavīnveidā un notiek [[kodolsprādziens]]. Lai kodolreakcija būtu vadāma, neitronu pavairošanās koeficientam jābūt ļoti tuvam 1 (bet lielākam par 1). Pavairošanās koeficients ir lielāks par 1 tad, ja skaldāmā materiāla [[masa]] ir lielāka par [[kritiskā masa|kritisko masu]].

sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salaspils pagasts
| karte             = Salaspils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Salaspils novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| platība           = 114,1
| iedzīvotāji       = 5 060<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 5060 / 114.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.salaspils.lv
}}
'''Salaspils pagasts''' ir viena no divām [[Salaspils novads|Salaspils novada]] administratīvajām teritorijām, kas no visām pusēm ieskauj [[Salaspils]] pilsētu. Atrodas [[Daugava]]s labajā krastā [[Rīga]]s dienvidaustrumu pievārtē un iekļauj [[Doles sala|Doles salu]]. Robežojas ar [[Rīga|Rīgu]], [[Ropažu novads|Ropažu novada]], [[Stopiņu pagasts|Stopiņu]] un [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastiem]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Tīnūžu pagasts|Tīnūžu pagastu]] un pa Daugavu un [[Sausā Daugava|Sauso Daugavu]] ar [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] [[Daugmales pagasts|Daugmales]] un [[Ķekavas pagasts|Ķekavas]] pagastiem.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 15
|lv = Piecpadsmit
}}
'''15''' ('''piecpadsmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitļiem [[14 (skaitlis)|14]] un [[16 (skaitlis)|16]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Golden Snub-nosed Monkeys, Qinling Mountains - China.jpg
| att_nosaukums  = Zeltainais Strupdegunpērtiķis
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| kārta          = Primates
| kārta_lv       = Primāti
| apakškārta     = Haplorrhini
| apakškārta_lv  = Sausdeguna pērtiķi
| virsdzimta     = Cercopithecoidea
| virsdzimta_lv  = Zemākie šaurdeguna pērtiķi
| dzimta         = Cercopithecidae
| dzimta_lv      = Mērkaķu dzimta
| apakšdzimta    =
| apakšdzimta_lv =
| ģints          = Rhinopithecus
| ģints_lv       = Strupdegunpērtiķi
| binomial   = Rhinopithecus <small>([[Henri Milne-Edwards|Milne-Edwards]]. 1872)</small>
| sinonīmi   =
| izplatība  =
| iedalījums =
* ''[[Rhinopithecus avunculus]]''
* ''[[Rhinopithecus bieti]]''
* ''[[Rhinopithecus brelichi]]''
* ''[[Rhinopithecus roxellana]]''
* ''[[Rhinopithecus strykeri]]''
|kategorijas = nē
}}
'''Strupdegunpērtiķi''' (''Rhinopithecus'') ir [[Mērkaķu dzimta]]s ģints un ir reta un nav pilnībā izpētīta. Daži taksonomisti grupē strupdegunpērtiķus kopā ar ''[[Pygathrix]]'' ģinti. Strupdegunpērtiķu ģinti veido 5 sugas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Alfrēda Vēgenera institūts
| Logo                = [[File:AWI Logo 2017.svg|110px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1980|7|15}}
| Sēdeklis            = [[Brēmerhāfene]], {{DEU}}
| Vadība              = Antje Bētiusa
| Darbinieku_skaits   = >900
| Apgrozījums         = 140 000 000
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]], [[okeanogrāfija]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.awi.de/ awi.de]
}}
[[File:Alfred-Wegener-Institut.jpg|thumb|250px|AWI ēka [[Brēmerhāfene]]s Vecajā ostā]]
'''Alfrēda Vēgenera institūts''' ({{val|de|Alfred-Wegener-Institut}}, ''AWI'') ir [[Vācija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts {{dat|1980|7|15}} un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam [[Alfrēds Vēgeners|Alfrēdam Vēgeneram]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.awi.de/de/institut/ |title=Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215012058/http://www.awi.de/de/institut |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Asaru kauls |
  Latin        = Os lacrimale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray163.png |
  Caption      = Asaru kauls un [[deguna apakšējā gliemežnīca]] |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Singla infokaste
|Nosaukums        = Glorious
|Attēls           = Glorious.png
|Izpildītājs      = [[Cascada]]
|Albums           = The Best Of Cascada
|Izdots           = [[2013. gads|2013]]. gada 8. februārī
|Formāts          = Digitālā lejupielāde, CD singls
|Ierakstīts       = [[2012. gads|2012]]
|Žanrs            = Eurodance
|Garums           = 3:28
|Izdevējs         = Zooland
|Autors           = Andres Ballinas, Tony Cornelissen
|Producents       = Dj Manian, Dj Yanou
|Audio piemērs?   = nē
|Sertifikāts      =
|Iepriekšējais singls            =
'''[[The Rhythm Of The Night]]'''
[[2012. gads|2012]]
|Šis singls       =
[[Glorious]]
[[2013. gads|2013]]
}}
'''''Glorious''''' ir vācu deju projekta ''[[Cascada]]'' trešais singls no grupas piektā studijas albuma - ''[[The Best Of Cascada]]''. Ar šo dziesmu Cascada pārstāvēs Vāciju Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas notiks Zviedrijas pilsētā Malmē 2013. gada 18. maijā. Šis ir pirmais singls, kas spējis iekļūt Vācijas Top 100 pirmajā desmitniekā pēc 2009. gada hita Evacuate The Dancefloor.

sentences: '''Krievijas Nacionālā gvarde''', arī '''Rosgvarde''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Росгвардия'') ir [[Krievija|Krievijas Federācijas]] militārais formējums. Tā ir tieši pakļauta šīs valsts [[Krievijas Federācijas prezidents|prezidentam]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences: '''Geštalts''' ({{val-de|Gestalt}} — 'forma', 'veids', 'struktūra') ir [[psiholoģija]]s [[teorija]] un [[psihoterapija]]s metode, uztveramo priekšmetu telpiski uzskatāma forma, ja šo priekšmetu būtiskākās īpašības nevar uztvert kā to daļu īpašību summu <ref name="ReferenceA">„Psiholoģija Mums” 2005.gada decembra numurs, 55.lpp.</ref>.

sentences: '''15. jūnijs''' ir gada 166. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (167. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 199 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Notiesāšana
| attēls                   = Conviction 2010 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Conviction''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Tonijs Goldvins]]
| producents               =
* [[Endrjū Sadžermans]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* Tonijs Goldvins
| scenārija autors         = [[Pamela Greja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010|title=Conviction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512155722/https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bettyannwaters.htm|title=Conviction|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|9,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Notiesāšana''' ({{val|en|Conviction}}) ir 2010. gada biogrāfiska filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Goldvins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sems Rokvels]], [[Minnija Draivere]], [[Hilarija Svonka]], [[Melisa Leo]], [[Pīters Galahers]] un [[Džuljeta Lūisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Kurts Šviterss
| name_orig = Kurt Schwitters
| image = Kurt Schwitters.JPG
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1887|6|20}}
| location = [[Hannovere]], [[Vācijas impērija]]<br />([[Lejassaksija]], {{GER}})
| deathdate = {{dat|1948|1|8}}
| deathplace =  [[Kendala]], [[Kambrija]], [[Anglija]], {{GBR}}
| nationality =
| field = deja, kolāža, instalācija, dzeja, tēlniecība, perfomance
| training =
| movement = [[dadaisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
| paraksts = Kurt Schwitters Signature.jpg
|dzimums = V
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Viļņa
  | valsts            = Lietuva
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Vilnia
  | citnosaukums      =
  | attēls            = Wilnia in Naujoji Vilnia 1.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Viļņa Naujoji Viļņā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | vietaskarte       = Lietuva
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | ieteka            = [[Nere]]
  | sāk_plat_d=54 | sāk_plat_m=33 | sāk_plat_s=27 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=54 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=20 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=25 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=33 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{BLR}}
{{LTU}}
  | tek_caur          = {{BLR}}
{{LTU}}
  | garums            = 79,6
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | kritums_km        =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | slūžu_skaits      =
  | baseins           = 624
  | pietekas          =
}}
'''Viļņa''' ({{val|lt|Vilnia, Vilnelė}}, {{val|be|Вільня}}, {{val|pl|Wilejka, Wilenka}}) ir upe [[Lietuva|Lietuvā]]. Tās izteka atrodas pie Vindžūnu ciemata {{nobr|5 km}} uz dienvidiem no [[Šumska (Lietuva)|Šumskas]] pie [[Lietuvas—Baltkrievijas robeža]]s. Upe ir {{nobr|79,6 km}} gara,<ref name=impact>{{Tīmekļa atsauce|title=IMPACT OF SMALL HYDRO-POWER PLANTS ON SALMONID FISHES SPAWNING MIGRATIONS|url=http://www.mla.vgtu.lt/upload/jmk_zurn/mla_vol1_no4_80-85_stakenas.pdf|publisher=[[Viļņas Universitāte]] Institute of Ecology|accessdate=2010-02-24|archive-date=2020-04-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20200412173941/http://www.mla.vgtu.lt/upload/jmk_zurn/mla_vol1_no4_80-85_stakenas.pdf}}</ref> un tās baseins aizņem {{nobr|624 km2}}. {{nobr|13 km}} garumā tā plūst pa Lietuvas—Baltkrievijas robežu, bet pārējie {{nobr|69 km}} atrodas Lietuvas teritorijā līdz ietekai [[Nere|Nerē]] [[Viļņa]]s pilsētas teritorijā. Pēcāk tās ūdeņi no Neres nonāk [[Nemuna|Nemunā]] un pēc tam — [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Tiek uzskatīts, ka pilsētas nosaukums cēlies no upes.<ref>{{grāmatas atsauce|title=History of the literary cultures of East-Central Europe: junctures and disjunctures in the 19th and 20th centuries|url=http://books.google.com/?id=5pAwqsSyTlsC&pg=PA15&dq=Vilnia+name+vilnius&cd=7#v=onepage&q=Vilnia%20name%20vilnius|publisher=''[[John Benjamins Publishing]]''|year=2004|author=Marcel Cornis-Pope, John Neubauer|isbn=978-90-272-3453-7|page=15}}</ref>

sentences: '''16. maijs''' ir gada 136. diena (137. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 229 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mainava
|attēls              = Mainau,_Luftbild_2010.jpg
|attēla paraksts     = Mainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = Vācija#Eiropa
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Bodenezers]]
|arhipelāgs          =
|latd=47.705556|latNS=N
|longd=9.194444|longEW=E
|platība             = 0,447584
|garums              = 1,1
|platums             = 0,6
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Šloshīgels
|augstums            = 425
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips  = federālā zeme
|valsts adm vienība        = [[Bādene-Virtemberga]]
|iedzīvotāji         = 185
|iedzīvotāju gads    = 2008
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Mainava''' ({{val|de|Mainau}}) ir privātīpašumā esoša [[Bodenezers|Bodenezera]] sala, kas ar tiltu savienota ar cietzemi. Slavena ar iekoptiem parkiem, dārziem un tropisko siltumnīcu. Uz salas atrodas bijusī [[Teitoņu ordenis|Teitoņu ordeņa]] pils, kas mūsdienās pieder [[Zviedrija]]s karaliskajai [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Bernadotu]] ģimenei. Pilī katru gadu notiek [[Lindavas Nobela prēmijas laureātu tikšanās]] noslēguma pasākumi. 2015. gadā šeit tika pieņemta [[Mainavas 2015. gada deklarācija|Mainavas deklarācija]] par pasākumiem pret [[globālā sasilšana|globālo sasilšanu]].

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Būt par Džonu Malkoviču
| attēls                   = Being John Malkovich poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Being John Malkovich''
| žanrs                    = komēdija, drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Spaiks Džonzs]]
| producents               =
* [[Maikls Staips]]
* [[Sendijs Sterns]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Vinsents Lendijs]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Orsons Bīns]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[Propaganda Films]]''
* ''[[Single Cell Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|9|2|Venēcijas filmu festivāls|1999|10|29|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999|title=Being John Malkovich|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2020|03|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200309013611/https://bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beingjohnmalkovich.htm|title=Being John Malkovich (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1}} miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Būt par Džonu Malkoviču"''' ({{val|en|Being John Malkovich}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Spaiks Džonzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Kemerone Diasa]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Orsons Bīns]], [[Mērija Keja Pleisa]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Lidojumu informācijas rajons'''<ref>[http://likumi.lv/ta/id/57659-par-aviaciju Likumi.lv Par aviāciju]</ref> ({{val|en|Flight information region}}, FIR) [[aviācija|aviācijā]] ir noteikta [[gaisa telpa]]s daļa, kurā tiek sniegts lidojumu informācijas un avārijas brīdinājumu pakalpojums. Šādu lidojumu informācijas rajonu sistēma aptver visu [[Zeme]]s gaisa telpu un izveidota līdz ar [[ICAO]] dibināšanu 1947. gadā. Lidojumu informācijas un avārijas brīdinājumu pakalpojumus sniedz valsts civilās administrācijas noteikta autorizēta institūcija (Latvijā — valsts akciju sabiedrība «Latvijas gaisa satiksme»).

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopti '''valstu nacionālie dzīvnieki'''.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   =
 | text_color         =
 | name               = Ukrainas Augstākā Rada
 | native_name        = ''Верхо́вна Ра́да Украї́ни''
 | native_name_lang   =
 | transcription_name =
 | legislature        =
 | coa_pic            = Verkhovna Rada (UK logo, 2023).png
 | coa_res            = 250px
 | coa_alt            =
 | foundation         =
 | house_type         = vienpalātas
 | body               =
 | houses             =
 | leader1_type       = Priekšsēdētājs
 | leader1            = [[Ruslans Stefančuks]]
 | party1             = [[Tautas kalps (partija)|Tautas kalps]]
 | election1          = {{dat|2021|10|8|Ģ|bez}}
 | leader2_type       =
 | leader2            =
 | party2             =
 | election2          =
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party3             =
 | election3          =
 | members            = 450
 | house1             =
 | house2             =
 | structure1         = Verkhovna Rada 2019.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure1_alt     =
 | structure2         =
 | structure2_res     =
 | structure2_alt     =
 | political_groups1  =
 | political_groups2  =
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = [[2019. gada Ukrainas parlamenta vēlēšanas]]
 | last_election2     =
 | previous_election1 =
 | previous_election2 =
 | session_room       =
 | session_res        =
 | session_alt        =
 | meeting_place      = {{vieta|Ukraina|Kijiva|Augstākās radas ēka}}
 | website            = {{URL|http://rada.gov.ua}}
 | footnotes          =
 | motto              =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Mežciems|Mežciems}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Mežciems
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Mežciema stacija pēc atvēršanas 1938.jpg
| attēla_apraksts     = Mežciema stacija pēc atvēršanas 1938. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]]
| atvērta             = 1938
| slēgta              = 2011
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 55 | latm  = 54 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 29 | longs = 05 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Daugavpils Pasažieru parks|Daugavpils]] (6 km)
 [[Daugavpils Šķirošanas parks|Šķirošanas parks]] (6 km)
 [[Līksna (stacija)|Līksna]] (9 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[383. kilometrs (ceļa postenis)|383. km]] (2 km)
 [[387. kilometrs (ceļa postenis)|387. km]] (3 km)
 [[525. kilometrs (pieturas punkts)|525. km]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 212
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Mežciems''' ir neizmantots [[pieturas punkts]] [[Daugavpils|Daugavpilī]], [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|līnijā Krustpils—Daugavpils]]. Stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja, tajā nav biļešu kases.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-04}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Kuģa Ķīļa Ēta
|               attēls =
Kuģa Ķīļa Ēta Homunkula miglāja iekšienē
 (attēls iegūts [[1995]]. gadā ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]])
|       citi nosaukumi = η Carinae
|           zvaigznājs = [[Kuģa Ķīlis]]
|          deklinācija = −59° 41′ 04,26″
|        rektascensija = 10h 45m 03.591s
|    redzamais spožums = 6,21
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 100 - 150
}}
'''Kuģa Ķīļa Ēta''' (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais [[pārmilzis]] [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz [[Saule]]s masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās [[starjauda]] ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša [[miglājs|miglāja]] - '''Homunkula miglāja''' - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - [[Ķīļa miglājs]] jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas [[Atslēgas cauruma miglājs]]. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no Saules sistēmas.

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Mindanao]]
[[Kategorija:Bangsamoro]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=788
|kušanas temperatūra=−123,5 °C
|viršanas temperatūra=20,2 °C
}}
'''Acetaldehīds''' (etanāls, CH3CHO vai MeCHO) ir gaistošs, toksisks šķidrums ar asu, reibinošu smaku. Labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Kultūraugsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Tās izveidojušās, iekultivējot dažādu tipu [[minerālaugsne]]s un [[kūdra]]s augsnes. [[Trūdvielas|Trūdvielu]] akumulācijas horizonts ir biezāks par 25 cm, un tam nav krasas robežas ar sekojošiem horizontiem. Augsnes reakcija tuva neitrālai vai neitrāla. Nereti notiek sekundāra [[karbonātu augsne]]s uzkrāšanās augsnes virsējā horizontā. Šīm augsnēm ir laba struktūra, līdz ar to labs [[ūdens]] un [[gaiss|gaisa]] režīms. Strauja [[mineralizācija]]s procesa rezultātā samazinājies kūdras slāņa biezums un mainījies tā raksturs. Kultūraugsnes sastopamas nelielās platībās sen apdzīvotu vietu tuvumā, piemājas dārzos, augļu un sakņu dārzos.

sentences: '''Kapetingu dinastija''' ({{val|fr|Capétiens}}) bija franku [[Monarhs|karaļu]] dinastija, kas valdīja mūsdienu [[Francija]]s teritorijā laikā no 987. līdz 1328. gadam. Plašākā nozīmē Kapetingu dinastija turpinājās Francijā arī pēc 1328. gada, jo sekojošās [[Valuā dinastija|Valuā]], [[Burboni|Burbonu]] un [[Orleānu dinastija|Orleānu]] dinastijas bija Kapetingu atzari. Mūsdienās dinastijas pēcnācēji ir [[Spānija]]s karalis [[Huans Karloss I]] un [[Luksemburga]]s lielhercogs [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ozarki
|attēls                 = Buffalo national river steel creek overlook.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ozarki pie Bufalo nacionālās upes
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.166667
|longd                  = -92.5
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 = [[Springfīldas plato]], [[Bostonas kalni]], [[Senfrensisa kalni]], [[Salemas plato]]
|garums                 = 400
|platums                = 350
|kalns                  = [[Bafalolukauts]] (''Buffalo Lookout'')
|augstums               = 781
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Saharozes trīsdimensiju struktūrformula

Saharozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biešu cukurs, niedru cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,29648
|              blīvums = 1587
|  kušanas temperatūra = 186 °C (sāk sadalīties)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 203,9 g uz 100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Saharoze''' (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas pieder pie [[disaharīdi]]em. Sastāv no D-[[glikoze]]s un D-[[fruktoze]]s cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir ''β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds''. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini [[monoklīnā singonija|monoklīni kristāli]] ar saldu [[garša|garšu]]; šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Ķīmiskā vai fermentatīvā [[hidrolīze|hidrolīzē]] šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas [[fotosintēze]]s procesā [[augi|augu]] lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst [[etilspirts|etilspirtu]] u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā ([[cukurs|pārtikas cukurs]]), [[pārtika]]s, [[plastmasa|plastmasu]], [[celuloze]]s rūpniecībā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Gostiņi
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = Gostiņu baznīca Pļaviņās 2000-07-21.jpg
| image_caption          = Gostiņu luterāņu baznīca
| image_shield           = Gostini COA.svg
| shield_link            = Gostiņu ģerbonis
| shield_size            = 80px
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2      = [[Pļaviņas]]
| established_title      = Izveidojies
| established_date       = [[18. gadsimts|18. gadsimtā]]
| established_title2     = Miests
| established_date2      = no [[1830]]. gada
| established_title3     = Pilsētas tiesības
| established_date3      = no [[1933]]. gada
| established_title4     = Pievienoti Pļaviņām
| established_date4      = {{dat|1956}}
| seat_type              = Vēsturiskie
 nosaukumi
| seat                   = ''Trentelberga''
 ''Dankari''
 ''Glazmanka''
 ''Zarnu miests''
| area_total_km2         = 0,7
| area_land_km2          =
| population_as_of       = 2021
| population_footnotes   =
| population_total       = 508
| population_density_km2 =
| latd  = 56 | latm  = 36 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 46 | longs = 33 | longEW = E
| elevation_footnotes    =
| elevation_m            = 77
| website                =
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5121 Pļaviņas
| footnotes              =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
'''MySQL Cluster''' izmanto sinhrono replikāciju caur divfāžu saskaņošanas mehānismu, lai nodrošinātu datu ierakstīšanu vairākos mezglos līdz saskaņošana būs noslēgta. (Tas ir pretēji "[http://dev.mysql.com/doc/en/replication.html MySQL Replication]{{Novecojusi saite}}", kas ir [[asinhrona]].) Kopumā ir nepieciešamas divas datu kopijas (''replicas''), lai garantētu augstu pieejamību. Turklāt klāsteri ir iespējams nokonfigurēt līdz 4 kopiju glabāšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences: '''"Latvijas Republikas pasludināšana 1918. gada 18. novembrī"''' ir [[latvieši|latviešu]] fotogrāfa [[Vilis Rīdzenieks|Viļa Rīdzenieka]] uzņemtā [[fotogrāfija]].

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences: '''Dziedātājs''' jeb '''vokālists''' ({{val|la|vox}} — 'balss' un ''vocalis'' — 'skanošs') ir [[mūziķis]], kura mūzikas instruments ir viņa balss saites. Atkarībā no [[balss]] [[diapazona]] izšķir šādas balsis: [[soprāns]], [[mecosoprāns]], [[alts (balss)|alts]], [[tenors]], [[baritons]], [[Bass (balss)|bass]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Devoni kalad Psammolepis ja Laccognathus.jpg
| att_nosaukums = [[Otiņspure]] [[Laccoganthus]] uzbrūk {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}}.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis venyukovi
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Psammolepis venyukovi''''' ir [[psammolepju dzimta]]s [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Suga nosaukta krievu ģeologa un paleontologa [[Pāvels Veņukovs|Pāvela Veņukova]] vārdā. ''P. venjukovi'' holotips ir kreisā branhiālā plātne, kas tika atrasta [[Igaunija|Igaunijā]], [[Piuza]]s upes krastā, [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s nogulumos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Eglaines vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Eglaine, Eglaines pagasts, LV-5444, Latvia - panoramio (1).jpg
| image_size            =
| caption               = Eglaines vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Eglaines vecticībnieku baznīca
| label_position = top
| latd  = 55.949560
| longd = 26.119223
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Eglaines pagasts|Eglaine (Eglaines pagasts)}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1922. gads
| year_completed        = 1924. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Lipsbergs''' ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
ilustrācijā]]
'''Lielais darbs''' ({{val|la|Magnum opus}}) [[alķīmija|alķīmijā]] ir apzīmējums [[filozofu akmens]] iegūšanai no pirmmatērijas (''prima materia''). Tā sauca arī [[apziņa]]s skaidrības sasniegšanu, kā arī [[gars|gara]] un [[matērija]]s saplūšanu. Lielais darbs sastāvēja no dažādām operācijām ([[kristalizācija]]s, [[ietvaicēšana]]s, [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanas]] u.c.), un alķīmiķuprāt ietvēra četrus posmus, kas nosaukti pēc komponentu krāsu izmaiņām — "melnais" (''nigredo''), "baltais" (''albedo''), "dzeltenais" (''citrinitas'') un "sarkanais" (''rubedo'') posms.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Naudas spēle
| attēls                   = Moneyball Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Moneyball''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Benets Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Breds Pits]]
[[Džona Hills]]
[[Filips Sīmors Hofmans]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Scott Rudin|Scott Rudin Productions]]''
''[[Maikls De Luka|Michael De Luca Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|9|23|ASV|2011|11|25|Latvija}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283042 |title=''Moneyball'' (12A) |work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=2011-09-05 |accessdate=2011-09-09}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |url=http://latimesblogs.latimes.com/entertainmentnewsbuzz/2011/09/brad-pitt-moneyball-dolphin-tale-abduction.html |title=Movie Projector: Brad Pitt vs. 'Lion King,' 'Dolphin Tale' for No.1 |last=Kaufman |first=Amy |work=[[Los Angeles Times]] |date=September 22, 2011 |accessdate=September 22, 2011}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|$103 667 485}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=moneyball.htm |title=Moneyball (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]] |accessdate=23 December 2011}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Naudas spēle"''' ({{val|en|Moneyball}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] biogrāfiskā sporta drāma, kuras režisors ir [[Benets Millers]]. Filmas sižeta pamatā ir Maikla Luisa 2003. gada tāda paša nosaukuma grāmata.

sentences:
[[File:A-Wurf von den Spessartraeubern.jpg|thumb|250px|Izdresēti suņi]]
'''Kinoloģija''' (no {{val|grc|κυνός}} ''(kynos)'' — 'suņu' un ''-λογία'' ''(-logia)'' — 'mācība') ir zinātne par [[suņi]]em, to dresēšanu un jaunu [[Šķirne|šķirņu]] veidošanu. Speciālistus, kas dresē suņus, sauc par '''kinologiem'''.

sentences:
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Vācija]]
[[Kategorija:Vācija]]

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
jogurts trauciņā]]
'''Jogurts''' ir [[skābpiena produkti|skābpiena produkts]], ko iegūst sarecinot [[pasterizēšana|pasterizētu]] [[piens|pienu]] ar [[pienskābes baktērijas|pienskābes baktēriju]] ''[[Streptococcus thermophilus]]'' un ''[[Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus]]'' [[ieraugs|ieraugu]], kurās šīs baktērijas ir noteiktās attiecībās.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=75.—78 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:79 }}</ref> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]], izņemot Dienvideiropu, jogurts galvenokārt tiek gatavots no [[govs]] piena, [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Turcija|Turcijā]] — no [[aita]]s un [[kaza]]s piena, bet [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Indija|Indijā]] — no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] piena.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Metilmalonskābes struktūrformula
 Metilmalonskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=metilpropāndiskābe, izodzintarskābe
|CAS numurs=516-05-2
|ķīmiskā formula=C4H6O4
|molmasa=118,088
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=134 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| nosaukums = Tramvaju satiksme Vīnē
| fona krāsa = #C80404
| logo =
| valsts = {{flag|Austrija}}
| pilsēta = [[Vīne]]
| atklāts = {{dat|1865}}
| izmaksas =
| kopējais garums = 432.3 km
| līniju skaits = 30
| staciju skaits =
| pieturu skaits = 1071
| transporta vienīb = 525 (01.06.2012)
| pasažieri dienā =
| pasažieri gadā = 293 000 000 (2013)
| mājas lapa = {{URL|https://www.wienerlinien.at/}}
}}
'''Vīnes tramvajs''' ir viena no svarīgākajām transporta sistēmām [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. To uztur ''[[Wiener Linien]]'' un tā tika atvērta 1865. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bergsons''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
]]
'''Laiks''' ir galvenais [[mērīšanas sistēma]]s elements, kuru lieto, lai varētu sakārtot secīgi [[notikums|notikumus]], noteikt notikumu [[ilgums|ilgumu]], [[laika intervāls|intervālu]] starp tiem, kā arī kvalitatīvi raksturot [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kustību. Laiks ir bijis gan [[reliģija]]s, gan [[filozofija]]s, gan [[zinātne]]s galvenais temats, bet pat visizcilākie dažādu nozaru [[zinātnieki]] vēl nav vienojušies par to, kāda tad īsti ir laika [[definīcija]]. Laiks pēc būtības ir ātrums, ar kādu notiek izmaiņas. Laiku uzskata par ceturto [[dimensija|dimensiju]] (blakus trim [[telpa]]s dimensijām), un parasti to iedala [[pagātne|pagātnē]], [[tagadne|tagadnē]] un [[nākotne|nākotnē]]. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] laika pamatvienība ir [[sekunde]] (s).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|2008. gada filmu|Dzelzs vīrs (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Dzelzs vīrs
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Cosplay of Iron Man at GEMA 2022.jpg
| caption       =
| first         = ''Tales of Suspense'' #39
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Lerijs Liebers]], [[Dons Heks]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Tonijs Starks
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Dzelzs vīrs''' ({{val|en|Iron Man}}) ir [[supervaronis]] ''Marvel'' komiksos, kuru radījis rakstnieks [[Stens Lī]] (''Stan Lee''). Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[Tales of Suspense]]'' 39. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Dzelzs vīrs ir Tonija Stārka slepenā identitāte. Dzelzs vīra tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās viņu attēlo amerikāņu aktieris [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jaša Heifecs
|Attēls           = Jascha Heifetz 1 1953.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jaša Heifecs 1953. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat VS|{{dat|1901|2|2|}}|{{dat||1|20}}}}
|Vieta_dz = {{flaga|Krievija}} [[Viļņa]],
[[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|Miris = {{dat|1987|12|10}}
|Vieta_mr = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[vijole]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1910 — 1987
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Victor]]'', ''[[Sony Masterworks|Columbia Masterworks]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.jaschaheifetz.com/ www.jaschaheifetz.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
(884)]]
'''Severjani''' ([[Baznīcslāvu valoda|senslāvu]]: ''сѣверы'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–11. gadsimta sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kurskas apgabals|Kurskas]] un [[Belgorodas apgabals|Belgorodas apgabalu]] teritoriju.

sentences: '''Cehšteins''' ({{val|de|Zechstein}} — 'raktuvju akmens') ir [[perms|perma]] formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt [[sāls]] nogulas un [[varš|vara]] šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā [[Pangeja]]s superkontinenta ziemeļdaļā seklas [[Epikontinentāla jūra|epikontinentālas jūras]] dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu.

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nerr0328.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Glycera}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Annelida
| tips_lv =Posmtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archiannelida}}
* {{TaksoSaite|Myzostomida}}
* {{TaksoSaite|Polychaeta|Daudzsartārpi}}
* {{TaksoSaite|Clitellata}}
}}
'''Posmtārpi''' ir dzīvnieku [[tips (bioloģija)|tips]]. Pie posmtārpiem pieder [[dzīvnieki]] ar garu, posmotu ķermeni. Posmi atgādina gredzenus. Posmtārpi, tāpat kā [[plakantārpi]] un [[veltņtārpi]], ir [[trīsslāņaini dzīvnieki]] ar [[Bilaterāļi|divpusīgu simetriju]]. Atšķirībā no veltņtārpiem posmtārpu ķermeņa dobumu izklāj vienslāņa [[epitēlijs]]. Katrā posmā ir dobums, kas norobežots no blakus esošajiem posmiem. Posmtārpiem ir [[asinsrites sistēma]] un [[maņu orgāni]]. [[Nervu sistēma]] ir sarežģītāka nekā citiem tārpiem. Posmtārpi dzīvo jūrās, saldūdenī un augsnē. Zināms aptuveni 12 000 sugu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Tenzins Gjaco
|     vārds_orig = བསྟན་འཛིན་རྒྱ་མཚོ།
|         attēls = Dalai Lama 1430 Luca Galuzzi 2007crop.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[tibetieši|tibetietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Saulkrastu veselības un sociālās aprūpes centrs
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Saulkrasti|Ainažu iela 34}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://saulkrastuvsc.lv
| other_links         =
}}

sentences: '''Pretuzbrukums''' ir [[Stratēģija|stratēģiska]] militāra darbība, ko veic aizsardzības spēki pret [[Agresija|agresora]] uzbrukumu, lai pārtrauktu to un atgūtu kontroli pār teritoriju. Pretuzbrukuma mērķis ir neitralizēt ienaidnieka uzbrukumu.

sentences: '''Mikrokontrolieris''' (starptautiskā saīsinājumā MCU, µC vai sarunrakstībā uC) ir mazs dators, kas sastāv tikai no vienas vienkristāla [[Integrālā shēma|mikroshēmas]]. Mikrokontrolieris satur vienu vai vairākus [[Procesors|procesorus]], atmiņu un programmējamu [[Ievade/izvade|ievades/izvades]] perifēriju. Mikrokontrolierus izmanto automātiski vadītām ierīcēm, piemēram, automobiļu dzinēja vadības sistēmās, elektroniskos medicīnas implantos, tālvadības pultīs, biroja tehnikā, elektroinstrumentos, rotaļlietās un citās t. s. iegultās sistēmās. Samazinoties mikrokontrolleru izmēriem un cenai, kļūst iespējami un ekonomiski izdevīgi digitāli vadīt arvien plašāku ierīču un procesu klāstu. Liela daļa mikrokontrolleru ietver sevī arī analogos komponentus, kuri ļauj vadīt neciparu elektroniskās sistēmas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 52
 | lv  = Piecdesmit divi
}}

sentences: '''Juridiskā kolīzija''' ([[Latīņu valoda|latīņu]] ''collisio'' — 'sadursme') ir pretruna starp [[Normatīvais tiesību akts|normatīvajiem tiesību aktiem]], kas regulē vienu un to pašu [[Tiesību norma|tiesību normu]].

sentences: '''Liepājas opera''' bija [[Liepāja]]s operteātris, kas darbojās [[Teātra iela (Liepāja)|Teātra ielā]] 4 Liepājā no 1922. līdz 1934. gadam, vēlāk kā '''Liepājas pilsētas drāma un opera''' (1934—1941), '''Liepājas drāmas, operas un baleta teātris''' (1941), '''Liepājas operas un drāmas teātris''' (1941—1944), '''Liepājas Muzikāli dramatiskais teātris''' (1945—1950).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Muskatrieksti
|         binomial = Myristica
|           attēls = Myristica fragrans - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-097.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = ''Myristica fragrans''
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Myristicaceae
|        dzimta_lv = Muskatriekstu dzimta
|            ģints = Myristica
|         ģints_lv = Muskatrieksti
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Moluku salas]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''30. jūnijs''' ir gada 181. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (182. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

sentences: '''Datortomogrāfija''' ir [[rentgenizmeklēšana]]s metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[cilvēks|cilvēka]] ķermeņa un orgānu plāna slāņa šķērsgriezuma [[attēli]]. Attēlus vēlāk analizē un iegūst mērījumus, kas palīdz izvērtēt orgānu, asinsvadu un citu struktūru anatomiskās īpašības, savstarpējās attiecības un patoloģisko procesu izplatību.

sentences: {{citas nozīmes|pili Bādenē-Virtembergā|Lihtenšteinas pils|Lihtenšteinas pils}}

sentences: [[File:Imagen Bob 108.jpg|thumb|Izgulējums virs gūžas kaula]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Henrihs Vorkals
| vārds_orig =
| attēls = Henrihs Vorkals portrait.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1946
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 2
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Bērzgale|td=Latvija}}
| m_gads = 2018
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 20
| m_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| nodarbošanās = Glezniecība, grafika, tekstilmāksla, grafiskais dizains, monētu dizains, interjera dizains, publicistika
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| dzīvesbiedrs = Larisa Brauna
[[Irina Vorkale]]
Aija Valdmane
| bērni = Jānis Vorkals
Rolands Vorkals
Laura Vorkale
| paraksts =
| kategorijas =
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences:
'''Kovariācijas analīze''' (tulkojumā no angļu valodas [[ANCOVA]] — analysis of covariance[https://web.archive.org/web/20090306072044/http://www.statisticshell.com/ancova.pdf]) tiek lietota, lai izskaidrotu izmaiņas atkarīgā mainīgā lieluma vidējās vērtībās atkarībā no neatkarīgā mainīgā lieluma, atsevišķi nošķirot neattiecināmos mainīgos lielumus. Izmantojot šo analīzi iespējams izpētīt galvenos jeb primāros neatkarīgos mainīgos, konkrēti definējot uz pētāmo objektu neattiecināmo vai neattiecināmos mainīgos.
 [1, 517]
=== Kovariācijas analīzes mērķi ===
- palielināt pētījuma precizitāti, novēršot neattiecināmā mainīgā jeb kovariāta ietekmi uz atkarīgā mainīgā lieluma [[variācija|variāciju]]. Kovariāta koeficients sniedz priekšstatu par to cik liela ir ietekme uz atkarīgo mainīgo lielumu.

-	„koriģēt jeb pielāgot” pētījuma datus nepieciešamībai veikt to savstarpējo (piemēram, dati pa dažādām datu grupām) analīzi. [2, 487]

Šī metode ir piemērota, lai pētītu un modelētu sakarības, pie nosacījuma, ja sakarībās faktori ir, gan kvantitatīvās, gan atributīvās pazīmes. Kovariācijas analīze ir īpaša ar to, ka apvieno regresijas un korelācijas analīzi (kas paredzēta kvantitatīvo pazīmju sakarību pētīšanai) un dispersijas analīzi (kas paredzēta atributīvo pazīmju pētīšanai). Tā kā zinātniskajā pētniecībai nereti izdala trīs svarīgus mērķus: attēlot jeb aprakstīt pētāmā uzvedību, paredzēt pētāmā uzvedību un izskaidrot pētāmā uzvedību [3, 14], tad kovariācijas analīzi var izmantot, lai skaidrotu un iespējams paredzētu pētāmā uzvedību atkarībā no citiem ar pētāmo subjektu saistītiem faktoriem.

Pēc savas būtības kovariācijas analīze skaidro neatkarīgā (ietekmējošā) un atkarīgā mainīgā statistiskās sakarības, kur kā atsevišķs ietekmējošas faktors tiek ņemts vērā kovariāts. [4, 255]
Kovariāta ietekmi ir lietderīgi nošķirt jeb kontrolēt, lai iegūtie rezultāti sniegtu priekšstatu par pētīto problēmu.

Kā piemēru var minēt pētījumus, kur tiek veikti dažādas pārbaudes jeb pētījumi par:

-	Augstskolu mācību programmu ietekmi uz studentu sekmēm, ņemot vērā viņu intelekta koeficientu;

-	Patērētāju attieksmi pret noteiktu kompāniju preču zīmēm atkarībā no cenas, ņemot vērā patērētāja iepriekšējo pieredzi un zināšanas par konkrēto preču zīmi;

-	Ārstniecības produktu iedarbību uz pacienta veselība stāvokli, ņemot vērā viņu dzīvesveidu (piemēram, sportisks, laba imūnsistēma, regulāra profilakse);

-	Reklāmas auditorijas izvēli iegādāties reklamēto produktu, ņemot vērā viņu materiālo stāvokli un sociālo piederību kādai noteiktai etniskai grupai.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Slovakia}}

sentences:
{{pareizrakstība+}}
'''Dienvidrietumāzija''' (bieži tiek jaukta ar [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]]) ir [[Āzija]]s dienvidrietumu daļa. Termins '''Rietumāzija''' parasti tiek lietots rakstos par arheoloģiju un šī reģiona aizvēsturi. Atšķirībā no termina "Tuvie Austrumi", ar kuru pamatā saprot reģionu, kas sevī iekļauj arī Āfrikas valsti [[Ēģipte|Ēģipti]], Rietumāzija ir tīri ģeogrāfisks termins, ar kuru saprot Āzijas dienvidrietumu daļu.

sentences: '''Absolūtā nulle''' ir [[temperatūra]], pie kuras apstājas pilnīgi visa [[siltumkustība]]. Tā ir zemākā temperatūra, ko varētu iegūt jebkurā makroskopiskā sistēmā. Absolūtā nulle atbilst {{nobr|0 [[Kelvins|K]]}} vai apmēram {{nobr|−273 [[Celsija grāds|°C]]}} ({{nobr|−273,15 °C}} jeb {{nobr|−459,67 [[Fārenheita grāds|°F]]}}). Šo temperatūru sasniegt nav iespējams, taču tai var tuvoties. Speciāli aprīkotās laboratorijās ir iespējams iegūt temperatūru, kas ir ļoti tuva absolūtajai nullei.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss — Revolūcija
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss: Atdzimšana]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|427,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4234380801/|title=The Matrix Revolutions (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 129 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|11|5}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Revolutions''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Matrix revolutions ver7.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss — Revolūcija"''' ({{Val|en|The Matrix Revolutions}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Tā ir trešā filmu sērijas "Matrikss" filma. Tā iznāca sešus mēnešus kopš filmas "[[Matrikss atjaunots]]".

sentences: '''Krievu kultūra''' ir [[Krievi|krievu tautas]] darbība, uzvedība un domāšana, kas balstās uz krievu tradīcijām, uzskatiem un mentalitāti. Kopumā tai ir [[Eiropa|eiropeiska]] ievirze, jo tā ir pārņēmusi [[Kristietība|kristīgās]] vērtības. Tajā pašā laikā tai ir [[nacionālā identitāte]], kas izpaužas krievu estētikas kanonos un [[Pareizticība|pareizticīgo]] reliģiskajā praksē.

sentences: '''12. decembris''' ir gada 346. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (347. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 19 dienas.

sentences:
{{vērtīgs saraksts}}
'''Antarktikas polārstacijas''' ir [[zinātne|zinātniski]] pētnieciskām darbībām vai to materiāli tehniskajam un [[loģistika|loģistiskas]] nodrošinājumam paredzēti [[polārstacija|būvju kompleksi]] [[Antarktīda|Antarktīdā]] vai [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeāna]] salās. Stacijas tiek izbūvētas un komplektētas tā, lai spētu nodrošināt to personāla autonomu darbību zināmā laika posmā. 2014. gadā Antarktikā un [[Subantarktika|Subantarktikā]] funkcionēja 27 valstu 49 vissezonas un 52 vasaras sezonas permanentās polārstacijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |title=COMNAP Antarctic Facilities List, February 2014 |access-date={{dat|2014|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305045952/https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu
| attēls                   = The Curious Case of Benjamin Button (film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Curious Case of Benjamin Button''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Deivids Finčers]]
| producents               =
* [[Ketlīna Kenedija]]
* [[Frenks Māršals]]
* [[Sena Šafina]]
| scenārija autors         = [[Ēriks Rots]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Breds Pits]]
* [[Džūlija Ormonda]]
* [[Džeisons Flemings]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Eliass Koteass]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|25}}
| ilgums                   = 166 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/curious-case-benjamin-button-2008|title=The Curious Case of Benjamin Button|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=curiouscaseofbenjaminbutton.htm|title=The Curious Case of Benjamin Button (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|335,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu"''' ({{val|en|The Curious Case of Benjamin Button}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|25||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]], [[Breds Pits]], [[Džūlija Ormonda]], [[Džeisons Flemings]], [[Tilda Svintone]] un [[Eliass Koteass]].

sentences: '''17. decembris''' ir gada 351. diena (352. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 14 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Briģu pagasts
| karte             = Brigu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Brigu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Brigu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Brigi
| platība           = 124,81
| iedzīvotāji       = 687<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 687 / 124.81 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.brigi.lv
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Яновольская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ostende
| native_name = ''Oostende''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Albert-I-promenade-20040908-010.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Afbeelding OostendeVlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Wapen van Oostende.svg
| pushpin_map = Beļģija
| latd = 51
| longd = 2
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 14
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 55
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 70 994
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Beļģija}}'''
| subdivision_type1 = Valsts daļa
| subdivision_name1 = [[Flandrija]]
| subdivision_type2 = Province
| subdivision_name2 = [[Rietumflandrija]]
| area_total_km2 = 37,72
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = 8400
| area_code = 059
| website = [https://www.oostende.be/]
| footnotes =
}}'''Ostende''' ({{Val|nl|Oostende}}, {{Val|de|Ostende}}, {{Val|fr|Ostende}}) ir pilsēta [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija|Flandrijā]], [[Rietumflandrija|Rietumflandrijas]] provincē. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 70 994 iedzīvotāji. Ostende atrodas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūras]] krastā. Pilsētā ir bāzēts [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas futbola Pro līgas]] klubs [[KV Oostende]].

sentences:
Šis ir [[Vikipēdija:Rakstu uzlabošana|Rakstu uzlabošanas]] rezultātu arhīvs tēmām, kuru raksti šorīd netiek uzlaboti.
== Bijušie vērtīgie raksti ==
Raksti, kuriem ir atņemts vai [[Vikipēdija:Vērtīga raksta statusa atņemšana|var tikt atņemts]] vērtīga raksta statuss. Jāmēģina padarīt rakstu atbilstošu šā brīža kritērijiem. Pārtraukts uzlabot intereses trūkuma dēļ.
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Janvāris
|raksts=Mihails Bulgakovs
|pirms=760441
|pēc=781022
|rezultāts= Nekāds, vienīgi [[Lietotājs:Xil|Xil]] izmainīja rakstnieka tēva vārdu [http://toolserver.org/~daniel/WikiSense/Contributors.php?wikilang=lv&wikifam=.wikipedia.org&page=Mihails+Bulgakovs&since=2010-01-21&until=2010-01-31&grouped=on&hidebots=on&order=first_edit&max=100&order=first_edit&format=html]
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Februāris
|raksts=1905. gada revolūcija
|pirms=761827
|pēc=805762
|rezultāts=Ap rakstu aktīvi darbojās [[Lietotājs:Anonīms|Anonīms]]
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Marts
|raksts=Pūķis
|pirms=733150
|pēc=832122
|rezultāts=[[Lietotājs:Geimeris|Geimeris]] pievienoja vikisaiti
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Aprīlis
|raksts=Desmitdienu karš
|pirms=845901
|pēc=845901
|rezultāts=nekas nenotika
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Maijs
|raksts=Lietuvas vēsture
|pirms=749777
|pēc=910852
|rezultāts=tika veiktas kosmētiskas izmaiņas
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Jūnijs
|raksts=Naudas vēsture
|pirms=914488
|pēc=921253
|rezultāts=bots mainīja veidnes nosaukumu
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Jūlijs
|raksts=Romas impērija
|pirms=929650
|pēc=986350
|rezultāts=bots mainīja veidnes nosaukumu
}}
== Kosmonautika ==
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=augusts
|raksts=STS-116
|pirms=
|pēc=1034654
|rezultāts=GreenZeb uzrakstīja rakstu
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Septembris
|raksts=Ares V
|pirms=
|pēc=
|rezultāts=
}}
== Sabiedrība, transports ==
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=jūnijs - augusts
|raksts=Pietura
|pēc=1006281
|rezultāts=Driver24 uzrakstīja rakstu
}}
== Mūzika ==
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=februāris
|raksts=Rammstein
|pirms=801844
|pēc=801844
|rezultāts=Nekāds. Lietotāji [[Lietotājs:Baisulis|Baisulis]], [[Lietotājs:Mārtiņš Barkovskis|Mārtiņš Barkovskis]], [[Lietotājs:Gaujmalnieks|Gaujmalnieks]], [[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]] veica vairākus nozīmīgus labojumus, savukārt lietotāji [[Lietotājs:Rīdzinieks|Rīdzinieks]] un [[Lietotājs:Kikos|Kikos]] veica sīkākus labojumus, bet visi izdarītie labojumi bija februāra pirmajā pusē, kad raksts netika ievietots uzlabošanas sarakstā. Rezultātā marta sākumā pēc 6 mēnešu ilgas pavadīšanas labu rakstu kandidātu sarakstā, tas no turienes tika izņemts, pamatojoties uz nojaušamu faktu, ka ir ''neglābjami neuzlabojams''.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=marts
|raksts=Imants Kalniņš
|pirms=670890
|pēc=845111
|rezultāts=[[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]] nomainīja aizmetni, [[Lietotājs:Gaujmalnieks|Gaujmalnieks]] pievienoja bildi un kategoriju, [[Lietotājs:Biafra|Biafra]] veica visapjomīgākos labojumus, uzrakstot par Imanta Kalniņa politisko darbību un privāto dzīvi.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=aprīlis
|raksts=Green Day
|pirms=823232
|pēc=839973
|rezultāts=Raksts vispār netika papildināts.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=maijs
|raksts=Rokmūzika
|pirms=867767
|pēc=905843
|rezultāts=[[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]] veica aizdomīgas mahinācijas ar raksta infokasti, bet pats raksts netika papildināts.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=jūnijs
|raksts=Sintezators
|pirms=853314
|pēc=932528
|rezultāts=Kāds bots izdarīja kosmētiskas izmaiņas
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=jūlijs
|raksts=Sergejs Prokofjevs
|pirms=
|pēc=963736
|rezultāts=
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=augusts
|raksts=Mūzikas žanrs
|pirms=
|pēc=1014985
|rezultāts=Dajjna uzrakstīja rakstu, vēlāk to apstrādāja arī GreenZeb
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=septembris
|raksts=Džezs
|pirms=1008233
|pēc=1064654
|rezultāts=
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Oktobris
|raksts=Mūzika
|pirms=1064519
|pēc=
|rezultāts=
}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences: (''Pisum sativum'') ir viengadīgi augi]]

sentences: '''De''' ({{val-zh|德}}) ir viens no galvenajiem [[daoisms|daoisma]] pamatjēdzieniem un [[ķīniešu filozofija]]s konceptiem. "Dao rada būtnes, De tās uztur." Manuskripts [[Daodedzin]]. De bieži apzīmē darbību, kas izpaužas cilvēkā no [[Dao]].

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies nephrolepis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies nephrolepis|suga_lv=Mandžūrijas baltegle|attēls=Abies nephrolepis - Bergianska trädgården - Stockholm, Sweden - DSC00518.JPG|attēls2=}}
'''Mandžūrijas baltegle''', pazīstama arī kā '''baltmizas baltegle''', ({{val|la|Abies nephrolepis}}) ir [[priežu dzimta]]s koku suga.

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Riteņbraukšana]]
[[Kategorija:Riteņbraukšana]]

sentences: '''Brandenburga-Prūsija''' ir vēsturnieku izmantots nosaukums, lai apzīmētu [[Brandenburgas markgrāfiste]]s un [[Prūsijas hercogiste]]s [[Personālūnija|personālūniju]] laikā no 1618. līdz 1701. gadam. Lai arī personālūnija pastāvēja līdz 1806. gadam, no 1701. gada to parasti sauc par [[Prūsijas karaliste|Prūsijas karalisti]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Valda Baroniņa
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki = Kārlis Tabaks, [[Laima Tabaka]]
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = {{ubl|[[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] <small>(1982—2001)</small>|[[Rīga]], [[Latvijas Dabas fonds]]}}
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Grīšļu ģints Latvijas florā (2003), Gaujas nacionālā parka un citu īpaši aizsargājamo dabas teritoriju floras izpēte,Latvijas biotopu kartēšanas projekta vadīšana
}}

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences: '''Skalvji''' bija [[kurši]]em un [[prūši]]em radniecīga [[rietumbalti|rietumbaltu]] cilts. Skalvju zeme [[Skalva]] stiepās gar [[Nemūna]]s lejteci. [[Vācu ordenis]] Skalvu iekaroja 1276.—1277. gadā. Turpmākajos gados skalvju augstmaņi saņēma zemes īpašuma tiesības no ordeņa. Skalva smagi cieta ordeņa un [[Lietuvas dižkunigaitija]]s karos. Pēdējo reizi skalvji rakstos pieminēti 1542. un 1563. gadā. Daļa skalvju [[pārtautošanās|pārtautojās]] un ieplūda [[Prūsijas lietuvieši|Prūsijas lietuviešos]], bet citi — [[Žemaiši|žemaišos]]. Mūsdienās Skalva atrodas [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] un Lietuvas [[Mazā Lietuva|Mazās Lietuvas]] teritorijās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vadoņa bērnība
| attēls                   =  The Childhood of a Leader poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Childhood of a Leader''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 =
* [[Breidijs Korbets]]
| producents               =
* [[Antuāns de Klermonts-Tonners]]
* [[Kriss Koens]]
* [[Rons Kērtiss]]
* [[Helēna Danielsone]]
* Breidijs Korbets
* [[Mona Fastvolda]]
* [[Istvans Meidžors]]
| scenārija autors         =
* Breidijs Korbets
* Mona Fastvolda
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Laiems Kaninghems]]
* [[Steisija Mārtina]]
* [[Toms Svīts]]
* [[Berenise Bežo]]
| mūzika                   = [[Skots Vokers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bow and Arrow Entertainment]]''
* ''[[FilmTeam]]''
* ''[[Hepp Film]]''
* ''[[Media Capital]]''
* ''[[MACT Productions]]''
* ''[[Unanimous Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC FIlms]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|7|22|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/childhood-leader-2015|title=The Childhood of a Leader|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019|archive-date={{dat|2018|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180304173611/http://www.bbfc.co.uk/releases/childhood-leader-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|213,000}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vadoņa bērnība"''' ({{val|en|The Childhood of a Leader}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Breidijs Korbets]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Laiems Kaninghems]], [[Steisija Mārtina]], [[Toms Svīts]] un [[Berenise Bežo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Migrācija''' ir dzīvu organismu pārvietošanās no viena [[bioma]] uz citu. Vairumā gadījumu organismi migrē, izvairoties no lokāla pārtikas trūkuma, ko izraisa nelabvēlīgi ārējie un iekšējie apstākļi vai pārapdzīvotība. Daudzu sugu dzīvnieki, piemēram, vairāku sugu [[zivis]], migrē uz noteiktām vietām, lai pārotos.

sentences:
'''Dārzs''' ir cilvēku radīta [[mākslīgā ekosistēma]], kurā aug cilvēka stādīti [[koks|koki]], krūmi un [[puķe]]s. Ir vairāku veidu dārzi:
* [[Botāniskais dārzs]]
* [[Ziemas dārzs]]
* [[Augļu dārzs]]
* [[Sakņu dārzs]]
* [[Japāņu dārzs]]

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Kurzells
|     vārds_orig = ''Otto von Kursell''
|         attēls = KursellOttovon.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums      = 235px
| vārds_orig   = ''Edward Teller''
| attēls       = EdwardTeller1958.jpg
| att_izmērs   = 175px
| dz_gads      = 1908
| dz_mēnesis   = 1
| dz_diena     = 15
| dz_vieta     = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
| m_gads       = 2003
| m_mēnesis    = 9
| m_diena      = 9
| m_vieta      = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| pilsonība    = [[Ungārija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība      = [[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]],
[[Nilsa Bora institūts]],
[[Džordža Vašingtona Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Deivisa]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]],
[[Lorensa Livermoras Nacionālā laboratorija]],
[[Hūvera institūts]]
| alma_mater   = [[Karlsrūes Universitāte]],
[[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne      = [[fizika]]
| pasniedzēji  = [[Verners Heizenbergs]]
| studenti     = [[Jans Džeņnins]]
| sasniegumi   = [[Jāna—Tellera efekts]],
[[ūdeņraža bumba]]
| apbalvojumi  =
| paraksts     = Edward Teller signature.svg
| piezīmes     =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|terminu astronomijā|Terminators|Terminators}}
 Zemes un Mēness attēls, kurā redzamas terminatoru līnijas, kas dala to diskus uz pusēm]]
'''Terminators''' ir robeža starp [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] apgaismoto (dienas) un neapgaismoto (nakts) daļu. Vārds cēlies no latīņu vārda ''terminare'' — ierobežot. Debess ķermenim rotējot, terminators pārvietojas attiecībā pret tā virsmu. Mūsu planētas gadījumā tas izpaužas kā [[saullēkts]] vienā planētas pusē un [[saulriets]] pretējā pusē.

sentences:
:''Neise ir arī [[Nisa]]s vāciskais nosaukums''
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Neise
| citvaloda      = cz
| oriģinālnosaukums = Lužická Nisa
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Lausitzer Neiße
| citvaloda3      = pl
| oriģinālnosaukums3 = Nysa Łużycka
| attēls            = Neiße3Länder.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Neise vietā, kur satiekas Vācijas, Čehijas un Polijas teritorijas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jizeras kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Odera]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{GER}}
{{POL}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4 297
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Polija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Argosa
 | official_name            = {{gree|Άργος}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = Argos City.jpg
 | image_caption            = Argosas panorāma no senā teātra.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 138.138
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 22209
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 38 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 43 | longs = 43 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 21 200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 42
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Argosa''' (gr. Άργος) ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas 42 metri augstu virs jūras līmeņa, [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] ziemeļaustrumu daļā, 96 kilometrus uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]] un 10 kilometru uz ziemeļrietumiem no [[Nafplija]]s. Argosas-Mikēnu municipalitātes (dima) administratīvais centrs. Tiek uzsaktīta par senāko pastāvīgi apdzīvoto pilsētu [[Eiropa|Eiropā]].

sentences: '''Ruckas muiža''' ({{val|de|Rutzky}}) ir [[muiža]], kas atrodas [[Ruckas parks|Ruckas parkā]] Piebalgas ielā 19 [[Cēsis|Cēsīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pilis.lv/lv/biedri/objects/1138/211 |title=Ruckas muiža |accessdate=2015-04-04 |work= |publisher=[[Latvijas Piļu un muižu asociācija]] |date= }}{{Novecojusi saite}}</ref> Ruckas muiža un tai apkārt esošais [[parks]] ir [[valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Cēsu novadā|valsts aizsargājams kultūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6199|Ruckas muižas apbūve}}</ref> Muižas parks ir Cēsu [[ģeogrāfija|ģeogrāfiskais]] centrs.<ref name="GetWell">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |title=''We Are One'' paveiktais 2014. gada ''Get Well City'' |accessdate=2015-04-04 |author=Rīgas Tehniskā universitāte |date=2014. gads |work= |publisher= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150401023445/http://www.rtusummerschool.lv/We-Are-Well |archivedate=2015-04-01 }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Jūdaisms}}
Visus ticīgos [[Ebreji|ebrejus]] vieno [[monoteisms|monoteiska]] reliģija — [[jūdaisms]]. Vienlaikus šī vienotība nebalstās uz kādu vienotu un universāli akceptētu ticības apliecinājumu. Jūdaismā nav centralizētas [[hierarhija]]s, kuras vadītājs, līdzīgi [[Romas pāvests|Romas pāvestam]], varētu vadīt reliģiju. Dažādie ticības pamatprincipi, kas formulēti gadsimtu laikā, ir tikai tik autoritatīvi, cik to radītāji - ievērojami un atzīti [[rabīns|rabīni]]. Galvenais jūdaisma avots ir nevis cilvēki, bet svētie raksti [[Tora]], reliģiskie likumi un tradīcijas. Jūdaisms vairāk uzmanības pievērš reliģiski pareizas darbības un dzīvesveida nozīmei, nevis vienkārši ticībai.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
[[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''sāls''' ir [[gadījuma skaitļu ģenerators|nejauši]] dati, ko izmanto kā papildu ievaddatus [[vienvirziena funkcija|vienvirziena funkcijā]], kas [[hešfunkcija|hešo]] [[parole|paroli]] vai [[ieejas frāze|ieejas frāzi]].{{efn|Sāls ir cieši saistīta ar kriptogrāfijas [[vienreizējais kods|vienreizējā koda]] principu.}} Sāls galvenā funkcija ir aizsardzība pret [[vārdnīcas uzbrukums|vārdnīcas uzbrukumiem]] paroļu hešiem un pret iepriekš izskaitļotu [[varavīksnes tabula|varavīksnes tabulu]] uzbrukumiem.

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Fizika]]
[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Fizika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Thymus serpyllum1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thymus serpyllum|Mazais mārsils}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Thymus
|         ģints_lv = Mārsili
|             suga = T. serpyllum
|          suga_lv = Mazais mārsils
|         binomial = Thymus serpyllum L.
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Melisīnskābes struktūrformula

sentences: '''Ogres pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 277 [[Ogre]]s [[iela]]s.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/varis/100003470?type=city#|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ogre, Ogres nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2021|11|07||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sociālā kapitāls''' ir saistīts ar [[sociālās attiecības|sociālajām attiecībām]], [[vērtības|vērtībām]] un pieejamajiem resursiem gan [[sociālais tīkls|sociālā tīkla]] ietvaros, gan starp dažādiem sociālajiem tīkliem. Jēdziens tiek izmantots [[ekonomika|ekonomikā]], [[politikas zinātne|politikas zinātnē]], [[psiholoģija|psiholoģijā]] un [[socioloģija|socioloģijā]], kā arī [[organizāciju teorija|organizāciju teorijā]].
Sociālais kapitāls rodas indivīdu savstarpējo attiecību rezultātā. Salīdzinājumā ar [[fiziskais kapitāls|fizisko kapitālu]] un [[cilvēkkapitāls|cilvēkkapitālu]], nav tik ''taustāms'', jo tas eksistē indivīdu attiecībās. Tas ir esošo vai potenciālo resursu kopums, kas saistīts ar ilgstošu vairāk vai mazāk institucionalizētu attiecību tīklojumu, kuru raksturo savstarpēja pazīšanās, uzticēšanās un mijiedarbība. Sociālo kapitālu veido sociālie pienākumi (saites), kuras pie noteiktiem apstākļiem ir iespējams pārvērst ekonomiskā kapitālā un institucionalizēt resursu formā.[https://web.archive.org/web/20080316052811/http://www.analytictech.com/networks/definitions_of_social_capital.htm Sociālā kapitāla definīcijas]
Pastāv atšķirīgi viedokļi par to, kurš un kad pirmo reizi izmantoja sociālā kapitāla jēdzienu, vienlaicīgi tās visas norāda uz diviem svarīgiem aspektiem:
• indivīdu sadarbības tīklu veidošana;
• tādu nepieciešamo īpašību, pakalpojumu un pārstāvniecisko institūciju radīšana, kas nodrošina demokrātijas pastāvēšanu.
Lielu ieguldījumu sociālā kapitāla jēdziena skaidrošanā ir ieguldījusi [[Pasaules Banka]], [[F.Fukujama]], [[Dž.Kolemans]] un [[R.Patnems]]. F.Fukujama ir norādījis, ka sociālais kapitāls ir piemērota neformāla norma, kas veicina sadarbību starp diviem vai vairāk indivīdiem. Dž.Kolemans sociālo kapitālu definē funkcionāli — tās ir struktūras iezīmes, kas veicina indivīda darbību.<ref>Coleman J. Social Capital in the Creation of Human Capital. American Journal of Sociology. Vol.94, Supplement: Organizations and Institutions. 1988. 118.lpp.</ref> Savukārt R.Patnems norāda, ka tādas iezīmes kā uzticēšanās, normas un tīkli var uzlabot sabiedrības efektivitāti un veicināt koordinētu rīcību, tā rezultātā attīstot sociālo kapitālu.<ref>Putnam R. Bowling Alone. Simon & Schuster, Inc., New York, 2002. 16-18.lpp.</ref>
Sociālā kapitāla definīcijas var iedalīt pēc šādiem faktoriem:
• saikne starp attiecībām, kādas indivīds veido ar citiem indivīdiem;
• kolektīva ietvaros noteiktā attiecību struktūra dažādu aktieru starpā;
 • abu iepriekš minēto elementu apkopojums.

Sociālā kapitāla ietvaros, izmantojot tīklus, kas veidojas indivīdu mijiedarbības rezultātā, indivīdiem ir iespējas atrisināt problēmas, panākt savu interešu īstenošanu. Tā kā nav vienotas sociālā kapitāla definīcijas, nav pārsteidzoši, ka daži sociālā kapitāla definējumi pat nonāk pretstatā viens otram. Šī iemesla dēļ daudz tiek diskutēts par sociālā kapitāla jēdzienu, tā izcelsmi, atšķirīgo pielietojumu un neatbildētajiem jautājumiem tā novērtēšanas kontekstā (kā to mērīt).

sentences: '''Laika relejs''' ir [[relejs]], kas pārslēdz [[kontakts (elektrotehnikā)|kontaktus]] pēc noteikta, iepriekš iestādīta laika sprīža (aiztures laika) kopš vadības signāla saņemšanas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolskābes struktūrformula

Glikolskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O3
|molmasa=76,05
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=75 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Glikolskābe''' (hidroksietiķskābe, 2-hidroksietānskābe, CH2OHCOOH) ir vienkāršākā hidroksi[[karbonskābe]]. Glikolskābe ir bezkrāsaina, kristāliska, higroskopiska viela bez smaržas, kas labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Bertuci''' var būt:
* [[Tailers Bertuci]] (''Tyler Bertuzzi''; 1995) — Kanādas hokejists;
* [[Tods Bertuci]] (''Todd Bertuzzi''; 1975) — Kanādas hokejists.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Kubaņa
  | attēls            = Усть-Лабинск-Хатукай 2012 01.jpg
  | attēla_izmērs     = 250px
  | paraksts          = Kubaņa pie [[Ustjlabinska]]s
  | karte             = Kuban basin.svg
  | kartes_paraksts   = Kubaņas baseins
  | kartes_izmērs     =
| garums            = 870
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1339
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 1339
| kritums_latvijā   =
| caurtece          = 425
| caurtece_vieta    = [[Krasnodara]]
| gada_notece       =
| baseins           = 57900
| baseins_latvijā   =
| izteka             =
| satekupes          = Ullukama, Učkulana
| ieteka             = [[Azovas jūra]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      = [[Urupa]], [[Laba]], [[Belaja (Kubaņas pieteka)|Belaja]]
| sāk_plat_d=43| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=40| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=43| sāk_gar_m=5| sāk_gar_s=46| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45| iet_plat_m=20| iet_plat_s=21| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=37| iet_gar_m=24| iet_gar_s=11| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa
  | reljefs           = jā
}}
'''Kubaņa''' ({{val|ru|Кубань}}, {{val|ady|Псыж}}, {{val|kbd|Псыжъ}}, {{val|abq|Къвбина}}, {{val|krc|Къобан}}) ir [[upe]] [[Krievija|Krievijā]], viena no [[Azovas jūra]]s galvenajām pietekām. Senajiem [[senā Grieķija|grieķiem]] un [[senā Roma|romiešiem]] tā bija zināma kā '''Hipanisa''' ({{gree|Ύπανις}}, ''Hypanis''). Sākas [[Kaukāza kalni|Kaukāza kalnos]] [[Karačaja-Čerkesija|Karačajā-Čerkesijā]] pie [[Elbruss|Elbrusa]], satekot nelielajām Ullukamas un Učkulanas upītēm. Tek caur [[Stavropoles novads|Stavropoles novadu]], [[Adigeja|Adigeju]] un [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]]. Ietek [[Temrjukas līcis|Temrjukas līcī]] pie [[Temrjuka]]s pilsētas.<ref>{{PZT|396}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Safety Not Guaranteed''
| operators =
| attēls = SafetyNotGuaranteed.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Kolins Trevorovs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Obrija Plaza]]
* [[Marks Duplass]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Karans Soni]]
* [[Dženika Bergere]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Džefs Gārlins]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Safety Not Guaranteed''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|6|8|ASV}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|750 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2070906369/|title=Safety Not Guaranteed |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Safety Not Guaranteed''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Kolins Trevorovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Obrija Plaza]], [[Marks Duplass]], [[Džeiks Džonsons]], [[Karans Soni]], [[Dženika Bergere]], [[Kristena Bella]], [[Džefs Gārlins]] un [[Mērija Linna Raiskeba]]. Filmu iespaidoja 1997. gada joku sludinājums žurnālā ''Backwoods Home Magazine.''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/|title=SUNfiltered {{!}} SAFETY NOT GUARANTEED – Traveling through time with Mark Duplass and Aubrey Plaza|website=web.archive.org|access-date=2023-07-15|date=2012-04-22|archive-date=2012-04-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20120422103627/http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =
LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C20H25N3O
|molmasa                = 323,431
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    = 80 °C
|viršanas temperatūra   = 198—200 °C
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferdinands de Sosīrs
|          vārds_orig = Ferdinand de Saussure
|              attēls = Ferdinand de Saussure.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Ženēva]], [[Šveice]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''“Rotaļīgais Bērns” (Pelagonitissa)''' ir viens no Dievmātes "[[Eleusa]]s" [[ikona (svētbilde)|ikonogrāfiskā]] varianta [[krievu valoda|krieviskajiem]] nosaukumiem, kurš atspoguļo īpaši [[emocijas|emocionālo]] Dievmātes un Dēla attiecību raksturu, abiem rotaļājoties (draiskojoties).<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Sartarelli|first1=Alfredo Tradigo ; translated by Stephen|title=Icons and saints of the Eastern Orthodox Church|url=https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad|date=2006|publisher=J.P. Getty Museum|location=Los Angeles|isbn=978-0-89236-845-7|page=[https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad/page/180 180]}}</ref>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = FAMAS F1
|nosaukums          = FAMAS
|valsts             = {{FRA}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       = Pauls Tellē, Alens Kubē
|konstruktori       = [[Sentetjēnas ieroču fabrika|MAS]] (konstruēts 1967.—1971.)
|kražotājs          = [[Sentetjēnas ieroču fabrika|MAS]] (tagad [[Nexter]])
|ražošanā           = 1975.—2000.
|bruņojumā          = kopš 1978. gada
|patronu_tips       = 5,56x45 mm NATO
|darbības_princips  = Sviras aizkavēta atsitiena enerģija
|šaušanas_ātrums    = '''F1:''' 900-1000 sāv./min.
 '''F2:''' 1000—1100 sāv./min.
|sākuma_ātrums      = '''F1:''' 960 m/s
 '''F2:''' 925 m/s
|attālums           = '''F1:''' 300 m
 '''F2:''' 450 m
 '''Maksimālais attālums:''' 3200 m
|svars              = Ar tukšu magazīnu:
 '''F1:''' 3,61 kg
 '''F2:''' 3,8 kg
|garums             = '''Bez durkļa:''' 757 mm
 '''Ar durkli:''' 965 mm
|stobrs             = 488 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = '''F1:''' 25 patronas
 '''F2:''' 30 patronas STANAG magazīna
|tēmēklis           = Ieroča tēmēšanas sistēma: Mērķeklis — apertūra aprīkots ar tritija iestiprinājumu naktij, tēmēklis - grauds
|versijas           = FAMAS F1
 FAMAS G1
 FAMAS G2
 FAMAS Export
 FAMAS Civil
 FAMAS Commando
 FAMAS Felin
|daudzums           = '''F1''': 400 000
}}
'''FAMAS''' (no {{val|fr|Fusil d'Assaut de la Manufacture d'Armes de Saint-Étienne}} — "Sentetjēnas ieroču fabrikas triecienšautene") ir [[Francija]]s 5,56 mm ''bull pup'' konstrukcijas karabīnes lieluma [[triecienšautene]], ko konstruēja un ražoja [[Sentetjēnas ieroču fabrika]] (MAS), kas tagad ir valsts īpašumā esošās [[Nexter]] grupas locekle [[Sentetjēna|Sentetjēnā]]. FAMAS ir Francijas bruņoto spēku standarta triecienšautene.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kung Fu Panda 3
| attēls                   = Kung Fu Panda 3 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kung Fu Panda 3''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Dženifera Ju Nelsone]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeks Bleks]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Lūsija Liu]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|23|Ķīna|2016|1|29|ASV|2016|3|18|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kung-fu-panda-3-film-0|title=Kung Fu Panda 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = * {{USA}}
* {{CHN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|145 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|521,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|title=Kung Fu Panda 3|publisher=boxofficemojo|accessdate={{dat|2018|8|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180615135514/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|archivedate={{dat|2018|06|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Kung Fu Panda 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 2267968
}}
'''"Kung Fu Panda 3"''' ({{val|en|Kung Fu Panda 3}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Ķīna]]s kopražojuma animācijas filma, kuras režisore ir [[Dženifera Ju Nelsone]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Džeks Bleks]], [[Dastins Hofmans]], [[Andželīna Džolija]], [[Deivids Kross]], [[Sets Rogens]] un [[Lūsija Liu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} Ķīnā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Kung Fu Panda 2]]".

sentences: '''Sviedri''' vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]] ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas [[fiziska slodze|fiziskas slodzes]], [[emocijas|emociju]] vai [[slimība|slimību]] dēļ izdalās uz [[āda]]s. Tas ir [[sekrēts]], kuru izdala [[sviedru dziedzeri]]. Vidēji cilvēkam uz ādas ir aptuveni 2,6 miljoni sviedru dziedzeru.<ref name="HSW"/> 98-99% sviedru veido [[ūdens]].<ref name="PME"/> Atlikušos procentus sviedru veido [[vārāmā sāls]], [[urīnviela]], [[urīnskābe]], [[taukskābe]]s un [[holesterīns]].<ref name="PME"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstru balle
| attēls                   = Monsterspub1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster's Ball''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lī Denielss]]
| scenārija autors         =
* [[Mailo Adika]]
* [[Vills Rokoss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Halle Berija]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Šons Kombss]]
* [[Mos Def]]
| mūzika                   = [[Asche & Spencer]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Lee Daniels Entertainment]]
| izplatītājs              = [[Lions Gate Films]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|11|11|Ostinas filmu festivāls|2002|2|8|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001|title=Monster's Ball|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024054459/https://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monstersball.htm|title=Monster's Ball (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstru balle"''' ({{val|en|Monster's Ball}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Halle Berija]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Pīters Boils]], [[Šons Kombss]] un [[Mos Def]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|11|11||bez}} Ostinas filmu festivālā.

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =C/1996 B2
| image =
| discovery = yes
| discoverer =Judzi Hjakutake
| discovered ={{dat|1996|1|30|N|bez}}
| mp_name =
| epoch =2450400.5
| aphelion =3410 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0,2301987 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =1700 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.9998946
| period =~70 000 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =124,92°
}}
'''Hjakutakes komēta''' ('''C/1996 B2''') ir [[komēta]], kuru atklāja {{dat|1996|1|30}}. Tā ir nosaukta arī par '''1996. gada [[Lielā komēta|Lielo komētu]]'''. Hjakutakes komēta ļoti tuvu aizlidoja garām [[Zeme]]i tā paša gada martā. Tik tuvu neviena cita komēta Zemei nebija lidojusi pēdējo 200 gadu laikā. Hjakutakes komēta bija izteikti spilgta un to pa [[nakts|nakti]] varēja redzēt visā pasaulē.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bella Torna
|      Vārds_orig = ''Bella Thorne''
|          Attēls = Bella Thorne 2021.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Bella Torna 2021. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|10|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Pembrokpainsa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, modele, dejotāja
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Walt Disney Records|Walt Disney]]''
|   Darbojies_arī = [[Zendaja]]
|           Mlapa = {{URL|bellathorneofficial.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Anabella Everija "Bella" Torna''' ({{val|en|Annabella Avery "Bella" Thorne}}; dzimusi {{dat|1997|10|8}})<ref name="Disney Channel Medianet">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne|title=Bella Thorne is "CeCe Jones"|accessdate=2010-11-13|work=Disney Channel Medianet|archive-date=2014-10-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20141016014106/http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dejotāja, dziedātāja, modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar Sisijas Džonsas lomu ''[[Disney Channel]]'' seriālā ''[[Shake It Up]]''. B. Torna ir filmējusies vairāk nekā 20 dažādās filmās un TV seriālos, kā arī vairāk nekā 60 reklāmās. Saņēmusi 2011. gada ''Young Artist Awards'' balvu kā labākā vadošā jaunā aktrise. Atveidojusi lomas tādās filmās kā "[[Aleksandrs un briesmīga, murgaina, neizdevusies, ļoti slikta diena]]" (''Alexander and the Terrible, Horrible, No Good, Very Bad Day'', 2014), "[[Kopā pret pašu gribu]]" (''Blended'', 2014), "[[Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums]]" (2015), "[[Tusnīte]]" (''The DUFF'', 2015), "[[Amitivila: Atmošanās]]" (''Amityville: The Awakening'', 2017), ''[[The Babysitter]]'' (2017), "[[Pusnakts saule]]" (''Midnight Sun'', 2018), "[[Slepkavību lielvalsts]]" (2018) un ''[[Infamous]]'' (2020).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences: '''Teilora rinda''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]]i, kam punktā ''a'' eksistē visu kārtu [[atvasinājums|atvasinājumi]], piekārtota [[Rinda (matemātika)|rinda]], kuras parciālsummas ir [[polinoms|polinomi]]. Šo rindu 1715. gadā publicējis angļu matemātiķis [[Bruks Teilors]] (''Brook Taylor'').

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences: '''28. aprīlis''' ir gada 118. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (119. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 247 dienas.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|programmēšanas valodu|Ruby (nozīmju atdalīšana)|Ruby}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 75
 | lv  = Septiņdesmit pieci
}}
'''75 (septiņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[74 (skaitlis)|74]] un [[76 (skaitlis)|76]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit piektā diena ir [[16. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[15. marts]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums = Rudulis
|         attēls = Rotfeder Rudd.jpg
|     att_izmērs = 260px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Scardinius
|       ģints_lv = Ruduļi
|           suga = Scardinius erythropthalmus
|        suga_lv = Rudulis
|       binomial = Scardinius erythropthalmus
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|     iedalījums =
|    kategorijas = nē
}}
'''Rudulis''' (''Scardinius erythropthalmus'') ir plaši izplatīta [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') bentiskā un pelaģiskā [[saldūdens]] zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Jānis Kubilis
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1923|7|24}}
| dz. vieta = {{vieta|Latvija|Nereta}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris]]
| darbības gadi = 1947—1994
| dzīvesbiedrs = [[Lilija Kubile]]
| apbalvojumi = * [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks]] (1956)
* [[Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks]] (1966)
* [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (2002)
* [[Spēlmaņu nakts balva par mūža ieguldījumu]] (2005)
| dzimums = V
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Jūrmalas pilsētas daļu|Pumpuri (nozīmju atdalīšana)|Pumpuri}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pumpuri
|attels             =
|paraksts           = Priedes Pumpuru kāpās
|karte              =
|paraksts2          = Pumpuru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,7km2
|iedzivotaju_skaits = 523 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               = Vilciens ([[Pumpuri (stacija)|Pumpuru stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2008
|areja_saite        =
}}

sentences: '''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

sentences: {{Commonscat|International System of Units}}

sentences: '''Polārā nakts''' - laika periods, kad [[Saule]] neparādās virs horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā nakts novērojama uz [[Ziemeļu polārais loks|Ziemeļu polārā loka]] (66°33' Z.p.) un [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]] (66°33' D.p.) - 1 diennakti, pati garākā polārā nakts ir [[Ziemeļpols|Ziemeļpolā]] un [[Dienvidpols|Dienvidpolā]] - 6 mēnešus (pusgadu). Polārās nakts iemesls ir [[Zeme]]s ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā nakts un arī [[polārā diena]]. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir [[baltās naktis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls =Bassaricyon_alleni.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon alleni
| suga_lv=Austrumu ielejas olings
| binomial=Bassaricyon alleni <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1880)</small>
| izplatība=

sentences: '''Guru''' ({{val|sa|गुरु}}, ''{{IAST|[[:wikt:guru|guru]]-}}'' "nozīmīgs; svarīgs") [[Indija]]s tradīcijās ir garīgais audzinātājs, ietekmīgs [[skolotājs]] vai sektas vadītājs. Tradicionāli guru ir godbijību prasoša persona pret mācekli vai studentu, un guru kalpo kā "padomdevējs, kurš palīdz veidot vērtības, dalās pieredzes zināšanās tikpat lielā mērā kā burtiskās zināšanās, ir dzīves paraugs, iedvesmas avots un kas palīdz skolēna garīgajā evolūcijā.”<ref name=joelmlecko>Joel Mlecko (1982), [https://www.jstor.org/stable/3269931 The Guru in Hindu Tradition] Numen, Volume 29, Fasc. 1, pages 33-61</ref> Guru ir arī cilvēka garīgais ceļvedis, kas palīdz atklāt tās pašas iespējas, kuras guru jau ir apzinājies.<ref name=eb />

sentences: '''Gludeklis''' ir [[ierīce]], kuru izmanto, lai gludinātu [[apģērbs|apģērbu]] ar [[siltums|siltuma]] un [[spiediens|spiediena]] palīdzību.<ref name="tezaurs"/> Šādu procesu sauc par [[gludināšana|gludināšanu]].

sentences: {{Commonscat|Monarchs of France|Francijas monarhi}}

sentences:
{{jāuzlabo|nav nekā par literatūru}}
'''Tautiskais''' jeb '''nacionālais romantisms''' ir stila novirziens [[Latvija|Latvijā]], ar folkloras tēliem atklāta laimīga tautas dzīve senatnē un tās slavinājums. Pastiprināta interese un pozitīva attieksme pret [[Folklora|folkloru]], ilgas pēc brīvības un neatkarības no vācu vai citas tautas kundzības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Tā uzplaukums Latvijā bija no 1905. gada līdz 1911. gadam.

sentences:
{{cita nozīme|sāļiem|ciemu|Silikāti (ciems)}}
'''Silikāti''' ({{val-la|silicis}} — 'krams') ir [[silīcijskābe]]s [[sāļi]], kuru [[anjons]] ir SiO44−. Tie veido lielāko daļu [[Zemes garoza]]s (apmēram 75%), kā arī Zemei līdzīgās [[citplanēta]]s, [[dabiskais pavadonis|dabiskos pavadoņus]] un [[asteroīds|asteroīdus]]. Dabā izplatītākie [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] ir [[laukšpats]], [[kaolīns]], [[muskorīts]], [[azbests]], [[talks]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Treivons Bromels
 |      vārds_orig = ''Trayvon Bromell''
 |          attēls = Trayvon Bromell Portland 2016.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts = Treivons Bromels 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1995|7|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=71}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,76 s (2021)
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 20,03 s (2015)
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport | Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry |{{USA}} }}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|100 m}}
{{Medal|Bronze|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|100 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Portlenda 2016|60 m}}
}}
'''Treivons Bromels''' ({{val|en|Trayvon Jaquez Bromell}}; dzimis {{dat|1995|7|10}}) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē sprintā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium arvense ENBLA01.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Cerastium arvense
| suga = Cerastium arvense
| suga_lv = Tīruma radzene
}}'''Tīruma radzene''' ({{val|la|Cerastium arvense}}) mainīga izskata [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga. Tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug sausās [[Pļava|pļavās]] un atmatās, [[Kāpa|kāpās]], karjeros un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cerastium-arvense-l/|title=tīruma radzene - Cerastium arvense L - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-30}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Burkinafaso
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Burkina Faso.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = no 1984. gada 4. augusta
| Design =
| Designer =
}}
'''Burkinafaso karogs''' ir vien no [[Burkinafaso]] nacionālajiem simboliem.

sentences: '''Sholastika''' — reliģiska [[filozofija]], kas attīstījās [[viduslaiki|viduslaiku]] [[klosteris|klosteru]] skolās un universitātēs. Dažkārt to mēdz dēvēt par [[viduslaiki|viduslaiku]] [[zinātne|zinātni]]. Tās galvenais mērķis ir kristīgās ticības [[dogma|dogmu]] [[apoloģija]] un sistematizācija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurska
| operators =
| attēls = Kursk poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents =
| scenārijs = Roberts Rodats
| aktieri = * [[Matiass Shunartss]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Artēmijs Spiridonovs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Pēters Simonišeks]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Kursk''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''Belga Productions''
* ''VIA EST''
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|6|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|11|7|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{LUX}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr618091013/|title=The Command |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kurska"''' ({{Val|en|Kursk}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Beļģija]]s, [[Francija]]s un [[Luksemburga]]s kopražojuma [[drāma]]s filma. Tās režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Matiass Shunartss]], [[Lea Sedū]], [[Artēmijs Spiridonovs]], [[Kolins Fērts]], [[Pēters Simonišeks]], [[Augusts Dīls]] un [[Makss fon Sīdovs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Atomenerģētikas uzņēmumi Somijā]]
[[Kategorija:Fortum]]

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Programmatūras licence''' ir lietotāja un [[Programmatūras izstrādātājs|programmatūras izstrādātāja]] juridiska vienošanās, kas nosaka programmatūras lietotāja tiesības un pienākumus, kā arī [[Programmatūra|programmatūras]] izplatītāja atbildību. Programmas licence var būt ļoti atšķirīga, jo tās izstrādātājs var ņemt jau gatavus paraugus vai sastādīt to pats. Parasti licencē iekļauj informāciju par licences tipu, lietotāja izmantošanas ierobežojumiem un izplatīšanas tiesībām, kā arī izstrādātāja autortiesībām un garantijām.<ref name="profizgl">{{Publikācijas atsauce|title=1. INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PAMATJĒDZIENI|url=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/6584/mod_resource/content/0/GM1.pdf}}</ref>

sentences: {{Commonscat|3rd century BC|3. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
]]
'''Izklaide''' jeb '''izklaidēšanās''' ir jebkura veida darbība, kas tiek veikta, lai pašam uzlabotos [[garastāvoklis]], aizpildītos [[brīvais laiks]] vai izklaidētu citus cilvēkus. Bieži vien izklaide ir saistīta ar [[atpūta|atpūtu]] un/vai [[sports|sportu]], kā arī ar cilvēka [[vaļasprieks|vaļaspriekiem]]. Izklaidēšanās parasti izraisa pozitīvas [[emocijas]], lai gan, piemēram, [[šausmu filma]]s, var izraisīt arī [[bailes]].

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Roženas observatorija
|image           = Rozhen dome.jpg
|caption         = Galvenā teleskopa kupols Roženas observatorijā
|organization    = [[Bulgārijas Zinātņu akadēmija]]
|location        = Netālu no [[Čepelare]]s, [[Bulgārija|Bulgārijā]]
|coords          = {{coord|41|41|33|N|24|44|17|E|type:landmark_region:BG}}
|altitude        = 1759 m
|weather         =
|established     =
|closed          =
|website         = [http://www.nao-rozhen.org/ NAO-Rozhen]
|telescope1_name = ''Ritchey-Chretien-Coude telescope''
|telescope1_type = 200 cm
|telescope2_name = ''Cassegrain telescope''
|telescope2_type = 60 cm ''Cassegrain reflector''
|telescope3_name = ''Schmidt telescope''
|telescope3_type = 50/70 cm
|telescope4_name = ''Solar Coronagraph telescope''
|telescope4_type = 15 cm
}}
'''Roženas observatorija''' ({{val|bg|Национална астрономическа обсерватория - Рожен}}, ''НАО-Рожен''; {{val|en|National Astronomical Observatory - Rozhen}}, ''NAO-Rozhen''), arī '''Roženas Nacionālā astronomijas observatorija''' ir lielākā [[observatorija]] [[Bulgārija|Bulgārijā]], [[Balkānu pussala|Balkānu pussalā]] un [[Dienvidaustrumeiropa|Dienvidaustrumeiropā]]. Tā atrodas Roženas kalnā [[Rodopi|Rodopu kalnu grēdā]], [[Smoļanas apgabals|Smoļanas apgabalā]], 90 km uz dienvidiem no [[Plovdiva]]s. Tuvākā pilsēta [[Čepelare]] atrodas 15 kilometru attālumā. Observatorija pieder [[Bulgārijas Zinātņu akadēmija]]s (''Българска академия на науките'') Astronomijas institūtam, kurš arī to vada.

sentences: '''5. decembris''' ir gada 339. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (340. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 26 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Galium odoratum
|        attēls = Waldmeister(Mai).JPG
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Gentianales
|      rinda_lv = Genciānu rinda
|        dzimta = Rubiaceae
|     dzimta_lv = Rubiju dzimta
|         ģints = Galium
|      ģints_lv = Madaras
|          suga = G. odoratum
|       suga_lv = Smaržīgā madara
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 15TrM
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 15TrM [[Čehija]]s pilsētā [[Hradeckrālovē]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Škoda]]
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}, [[Ostrova (Čehija)|Ostrova]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1995]] — [[2004]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15TrM
|garums             = 17,36 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,41 m
|pašmasa            = 16,4 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 2 x 100 — 2 x 120 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 45
|stāvvietu skaits   = 100
|pasažieri kopā     = 145
|izmanto            =
}}

sentences:
{{Latvijas autoceļa infokaste
| numurs         = 1
| nosaukums      = Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)
| karte          = Road A1 Latvia.svg
| leģenda        =
| garums         = 101,7
| ārpus_pilsētas = 99,4
| ceļš_pilsētā   = 2,3
| segums         = asfalts
| e-ceļš         = {{E ceļa piktogramma|67}}
| reģions        = [[Vidzeme]]
| attēls         = A1 road in Latvia.JPG
| paraksts       = A1 netālu no [[Salacgrīva]]s
}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||{{A ceļš|2}} {{E ceļš|77}} {{Latvijas A ceļa piktogramma|4}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Alderi]], {{Latvijas V ceļa piktogramma|50}}}}
{{Maršruta tabula/pilsētas sākums||[[Baltezers (Garkalnes novads)|Baltezers]]}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Baltezera kanāls]]}}
{{Maršruta tabula/pilsētas beigas||[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|47}}}} [[Ataru ezers]]
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|30}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|46}}}}
{{Maršruta tabula/DUS||Circle K}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Carnikava]], {{Latvijas P ceļa piktogramma|1}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|45}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Gauja]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Gauja]], {{Latvijas V ceļa piktogramma|43}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Lilaste (upe)|Lilaste]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Saulkrasti]]}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Saulkrasti]], {{P ceļš|6}}}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Saulkrasti (stacija)]], {{V ceļš|39}} }}
{{Maršruta tabula/upe||[[Ķīšupe (upe)|Ķīšupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Mežvīns]], [[Zvejniekciems]]}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Skulte (Skultes pagasts)|Skulte]] {{V ceļš|128}} }}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Skulte (stacija)]] {{V ceļš|133}} }}
{{Maršruta tabula/krustojums||[[Zvejniekciems]] {{V ceļš|101}} {{V ceļš|135}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Dunte]]}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Liepupe (upe)|Liepupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Jelgavkrasti]]}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{V ceļš|137}}}}
{{Maršruta tabula/krustojums||[[Tūja (Liepupes pagasts)|Tūja]], {{P ceļš|11}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Vitrupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Jelgavkrasti]], {{Latvijas V ceļa piktogramma|138}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Svētupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Svētciems]]}}
{{Maršruta tabula/pilsētas sākums||[[Salacgrīva]] (Vidzemes iela, Viļņu iela, Pērnavas iela)}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{P ceļš|12}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Salaca]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{V ceļš|144}}}}
{{Maršruta tabula/pilsētas beigas||[[Salacgrīva]]}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Krišupīte]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Ainaži]]}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{P ceļš|15}}}}
{{Maršruta tabula/ES robeža||{{EST}}}} {{EST P ceļš|4}} {{E ceļš|67}}
|}
|}
<!--
 -->
'''A1''' autoceļš '''Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)''', saukts arī par '''Tallinas šoseju''', ir [[Latvijas galvenie autoceļi|augstākās kategorijas]] [[Latvijas autoceļi|Latvijas autoceļš]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=198589 |title=Noteikumi par valsts autoceļu un valsts autoceļu maršrutā ietverto pašvaldībām piederošo autoceļu posmu sarakstiem |access-date={{dat|2012|09|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130513185309/http://www.likumi.lv/doc.php?id=198589 |archivedate={{dat|2013|05|13||bez}} }}</ref> ''[[Via Baltica]]'' un [[Eiropas autoceļš E67|E67]] sastāvdaļa. Autoceļš visā garumā ir noklāts ar [[Asfaltbetons|asfaltbetona]] segumu, tā garums [[Latvija|Latvijā]] ir {{nobr|101,7 km}}, autoceļš savieno [[Rīgas apvedceļš|Rīgas apvedceļu]] ar [[Latvijas—Igaunijas robeža|Igaunijas robežu]] pie [[Ainaži|Ainažiem]], [[Igaunija|Igaunijā]] līdz [[Tallina|Tallinai]] autoceļš turpinās kā 4. šoseja. Autoceļš, sākot no [[Lilaste (Carnikavas novads)|Lilastes]] līdz pat [[Igaunija]]s robežai, neattālinās no [[Baltijas jūra]]s krasta tālāk par {{nobr|6 km}}.  Autoceļa tiešā tuvumā atrodas vairāki ezeri, tai skaitā, [[Lielais Baltezers|Lielais]] un [[Mazais Baltezers]], [[Dūņezers (Ādažu novads)|Dūņezers]] un [[Lilastes ezers]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Septiņi
|    oriģinālnos = ''Seven''
|         attēls = Seven (movie) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džons Makginlijs]]
* [[Gvineta Paltrova]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1995|9|22}}
|         ilgums = 127 minūtes<!-- Theatrical runtime: 126:51 --><ref name=Runtime>{{Tīmekļa atsauce|title=''SE7EN'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 28, 2013|archive-date={{dat|2015|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150630222000/http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=Seven|work=[[Box Office Mojo]]|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seven.htm}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|327,3 miljoni}}<ref name=BOM/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Septiņi"''' ({{val|en|Seven, SE7EN}}) ir 1995. gada ASV psiholoģiskais [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Finčers]].

sentences:
, 14. gs.)]]
'''Klaušas''' ({{val-la|Angaria}}, {{val-fr|Corvée}}, {{val-pl|Pansczyzna}}, {{val-de|Fron, Frondienst}}) ir regulāri pienākumi atkarīgajam pret zemes kungu, visbiežāk, normēts [[strādāšana|darbs]] zemes kunga lielsaimniecībā, ko veic atkarīgais [[zemnieks]] jeb dzimtcilvēks ar savu inventāru, tā maksājot par tiesībām dzīvot un strādāt tam piešķirtajā saimniecībā, kā arī par kunga aizgādību, rūpēm un palīdzību.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kira Grīnberga
 |      vārds_orig = ''Kira Grünberg''
 |          attēls = Kira Grünberg Sportler des Jahres Österreich 2015 3.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kira Grīnberga 2015. gadā.
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1993|8|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrija|Insbruka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=170}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=56}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = kārtslēkšana
 |         kar_sāk = 2009
 |        kar_beig = 2015
 |           klubs = ''ATSV Innsbruck''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = kārtslēkšana
 |           PR1_d = 4, 45 m (2014) NR
 |             PR2 = kārtslēkšana telpās
 |           PR2_d = 4, 45 m (2015) NR
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Kira Grīnberga''' ({{val|de|Kira Grünberg}}; dzimusi {{dat|1993|8|13}}) ir [[Austrija]]s [[politiķe]] un bijusī [[vieglatlēte]] — [[kārtslēcēja]].

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Antaress
|               attēls =
Antaresa atrašanās vieta [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā
|       citi nosaukumi =
|           zvaigznājs = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
|          deklinācija = −26° 25′ 55″
|        rektascensija = 16h 29m 24s
|    redzamais spožums =
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 7,2
}}
'''Antaress''', pazīstams arī kā '''Skorpiona Alfa''' jeb '''Skorpiona α''' (''α Sco, Alpha Scorpii''), ir sarkanā [[pārmilzu zvaigzne]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika|galaktikā]]. Tā ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|15. spožākā zvaigzne]] pie debesīm nakts laikā un lielākā un spožākā zvaigzne [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā. Antaress atrodas aptuveni 550 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref name="aaa474_2_653">{{cite journal | first=F. | last=van Leeuwen | year=2007 | month=November | title=Validation of the new Hipparcos reduction | journal=Astronomy and Astrophysics | volume=474 | issue=2 | pages=653–664 | bibcode=2007A&A...474..653V | doi=10.1051/0004-6361:20078357 |arxiv = 0708.1752 }}</ref> tās rādiuss ir pielīdzināms 883 [[Saule]]s rādiusiem, tādējādi, ja Antaress atrastos Saules sistēmas centrā, tā ārējā virsma atrastos kaut kur starp [[Marss (planēta)|Marsu]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences: Konceptu par četrām mūsdienu '''karadarbības paaudzēm''' radīja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] analītiķi 1989. gadā, rakstot par "kara sejas" maiņu un virzīšanos pretim [[Ceturtās paaudzes karadarbība|ceturtās paaudzes karadarbībai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html|title=The Changing Face of War: Into the Fourth Generation|publisher=Marine Corps Gazette|access-date={{dat|2021|04|15||bez}}|archive-date={{dat|2021|05|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210514173658/https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html}}</ref>

sentences: '''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Amata (nozīmju atdalīšana)|Amata}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Amata
|attēls=Amata_ziema.jpg
|paraksts=Amata ziemā
|garums=66
|baseins=386
|kritums=193
|gada_notece=0,157
|izteka=[[Kūkālis]]
|augštece=Rezguļu upe
|iztekas_augstums=216,4
|ieteka=[[Gauja]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Kumada]], [[Dzirnupe (Amatas pieteka)|Dzirnupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=3 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=7 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Amata''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Tās garums ir 66 km. Sākas [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] no [[Kūkālis|Kūkāļa ezera]], 216 metrus [[virs jūras līmeņa]] (pastāv citi iztekas varianti). Kopējais kritums 193 metri, lejtecē vietām sasniedz 8—10 m/km. Straumes ātrums mazūdens periodā 0,5—2 m/s, palu laikā — aptuveni 3 m/s. Lejasdaļā tek pa [[Amatas senleja|Amatas senleju]] stāvos, 15—25 m augstos [[smilšakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] krastos, kuros ir izveidojušies vairāki [[Devons|devona]] atsegumi, tostarp, [[Dzilnas iezis]], [[Gulbju iezis]], [[Vanagu iezis]], [[Miglas iezis]], u.c. Amatas krastos atrodas [[Skujene]], [[Tālie Sīļi]], [[Zāģeri]], [[Amata (ciems)|Amata]], [[Bille]], [[Melturi]], [[Kārļi (Drabešu pagasts)|Kārļi]].

sentences: '''Korespondencšahs''' ir [[Šahs|šaha]] sacensību veids, kurā tās dalībnieki atrodas dažādās vietās, bet šaha gājienu nodošana notiek, izmantojot [[Pasts|pastu]], [[Telegrāfs|telegrāfu]], [[Telefons|telefonu]], [[radio]], [[Internets|internetu]] vai citus tālsakaru līdzekļus.<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 126.lpp., {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
| logo = Logo European Pirate Party 01.svg
| name = Eiropas Pirātu Partija
| colorcode = #000000
| president = [[Mikuláš Peksa]] ([[Čehijas Pirātu Partija|CZ]])
| foundation = {{start date|df=y|2014|03|21}}
| headquarters = [[Luksemburga (pilsēta)]], [[Luksemburga]]
| ideology = [[Pirātu politika]]<br />[[Informācijas brīvība]]
| international = [[Pirātu Partiju Internacionāle]]
| europarl =
| seats1_title = [[Eiropas Parlaments]]
| seats1 = {{composition bar|4|705|{{party color|black}}}}
| seats2_title = [[Eiropadome]]
| seats2 = {{composition bar|0|27|{{party color|black}}}}
| seats3_title = [[Eiropas Komisija]]
| seats3 = {{Infobox political party/seats|0|27|hex={{party color|black}}}}
| seats4_title = [[Apakšpalāta|Eiropas apakšpalātas]]
| seats4 = {{Infobox political party/seats|12|9874|hex={{party color|black}}}}
| seats5_title = [[Augšpalāta|Eiropas augšpalātas]]
| seats5 = {{Infobox political party/seats|3|2714|hex={{party color|black}}}}
| website = {{URL|european-pirateparty.eu}}
| name_native = European Pirate Party
}}
'''Eiropas Pirāti''' ('''PIRATES''') vai '''Eiropas Pirātu partija''' ('''PPEU''') ir [[Partija|partiju]] apvienība. Tā tika dibināta 2014. gada 21. martā [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamentā]] [[Brisele|Briselē]] saistībā ar konferenci "Eiropas interneta pārvaldība un ne tikai", un to veido Eiropas valstu [[Pirātu politika|pirātu partijas]]. Partijas sadarbojās, lai īstenotu kopīgu kampaņu [[2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas|2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām]].<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://euobserver.com/institutional/115888|title='Pirates' to run joint campaign in next EU elections|work=EUobserver|date=16 April 2012}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences: '''Vidussmadzenes''' ({{val-la|mesencephalon}}) ir [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] daļa, [[zīdītāji]]em šī daļa ir neliela. Priekšējo (apakšējo) to daļu veido smadzeņu kājiņas, bet aizmugurējo (augšējo) veido [[Tegmentum mesencephali|vidussmadzeņu jumts]]. Vidussmadzeņu dobums ir šaurs kanāls ''[[aquaeductus mesencephali]]''.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tarlaka
 | official_name            = ''Tarlac''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = FvfTarlacPark0001 05.JPG
| image2                   = 09320jfSan Roque Vicente Street Poblacion Tarlac Cityfvf 13.JPG
| image3                   = FvfTSU0081 20.JPG
| image4                   = Tarlac City 1.JPG
| image5                   = Tarlacjf3925 13.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator tarlac tarlac.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Tarlaka]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1788
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 76
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 274.66
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 385398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 29 | lats = 13 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 24 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2300
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 61
 | website                  = {{URL|http://www.tarlaccity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Pēkšēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1845
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = "Kalnamači", [[Mazsalacas pagasts|Valtenberģu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1903
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 8
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = [[Valtenberģu pagasts]], [[Kalnamači]]
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstniece]], [[dramaturģe]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Marija Pēkšēna''' (dzimusi {{dat|1845|10|10}}, mirusi {{dat|1903|12|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[dramaturģe]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus japonicus NPS-1.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus japonicus|suga_lv=Japānas lāčauza|binomial=Bromus japonicus|autors=Thunb.}}'''Japānas lāčauza''' ({{val|la|Bromus japonicus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura savvaļā sastopama [[Dienvideiropa|Eiropas dienvidos]], dienvidaustrumos un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan rets adventīvs (ievazāts) augs, ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/bromus-japonicus-thunb/|title=Japānas lāčauza - Bromus japonicus Thunb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-01}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
| jūra        = Azovas jūra
| attēls      = AzovasJura.JPG
 |attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Ukraina#Krievijas Eiropas daļa
 | relief = jā
 |latd = 46 |latm = 5 |lats =  |latNS = N
 |longd = 36 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
| platība     = 37 605
| garums      = 343
| platums     = 231
| Max_dziļums = 13,5
| Vid_dziļums = 7,4
| tilpums     = 256
| valstis     = {{RUS}}
{{UKR}}
| pilsētas    = [[Berdjanska]]
[[Mariupole]]
[[Rostova pie Donas]]
[[Taganroga]]
}}
'''Azovas jūra''' ({{val|ru|Азовское море}}, {{val|uk|Азовське море}}, {{val|crh|Azaq deñizi}}) ir daļa no [[Melnā jūra|Melnās jūras]]. Azovas jūra būtībā ir līcis, ko ar Melno jūru saista 4,2 km platais [[Kerčas šaurums]]. Kaut arī Azovas jūra ir ļoti attāla no [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], tā ir piederīga šim okeānam.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Zendaja
 | attēls                  = Zendaya - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Zendaja 2019. gadā
 | dz. vārds               = {{dzimšanas datums un vecums|1996|9|1}}
 | dz. datums              = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Oklenda|3s=Oklenda (Kalifornija)}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Novadnieku pagasts
| karte             = Novadnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Novadnieku pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Novadnieku pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs2           = [[Mežvidi (Novadnieku pagasts)|Mežvidi]]
| platība           = 108,84
| iedzīvotāji       = 1921<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1921 / 108.84 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Novadnieku pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada [[Saldus]] pilsētu, [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]], [[Kursīšu pagasts|Kursīšu]], [[Zvārdes pagasts|Zvārdes]] un [[Cieceres pagasts|Cieceres]] pagastiem.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ราชอาณาจักรไทย
|    pilnais_valsts_nosaukums = Taizemes Karaliste
|            valsts_nosaukums = Thailand
|               karoga_attēls = Flag of Thailand.svg
|            karoga_nosaukums = Taizemes karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Thailand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Taizemes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Phleng Chat]]
|               kartes_attēls = Thailand_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bangkoka]]
| latd=13 | latm=45 | latNS=N | longd=100 | longm=29 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[taju valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Taizemes karaļi|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Vačirālongkorns]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Taizemes premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Prajuts Čānočhā]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Taizemes vēsture|Veidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = [[Sukotaizemes karaliste]]
|          neatkarības_datums = 1238-1368
|       neatkarības_notikums2 = [[Adžutajas karaliste]]
|         neatkarības_datums2 = 1350
|       neatkarības_notikums3 = [[Tonburi karaliste]]
|         neatkarības_datums3 = 1767
|       neatkarības_notikums4 = [[Rattanakosinas karaliste]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1782|4|6}}
|       neatkarības_notikums5 = Konstitucionālā monarhija
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1932|6|24}}
|                 platība_km2 = 513 115
|               platība_rangs = 49.
|              procenti_ūdens = 1,4
|          iedzīvotāju_skaits = 67 010 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2013. gads|2013]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 20.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 122
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = $1.591 triljons
|                IKP_PPP_gads = 2023
|               IKP_PPP_rangs = 23.
|          IKP_PPP_per_capita = $22,675
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 77.
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,777
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 79.
|                        Gini = 42
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bats]] (฿)
|                valūtas_kods = THB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +7
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.th]]
|              tālsarunu_kods = 66
|                iso_kods_num = 764
|              iso_kods_alfa2 = TH
|              iso_kods_alfa3 = THA
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from the Czech Republic|Čehijas vieglatlēti}}

sentences: {{Citas nozīmes|embrionālo attīstību|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Tarja Halonena
| attēls              =Tarja Halonen on August 26, 2010.jpg|150px
| amats               =11. [[Somijas prezidents|Somijas prezidente]]
| term_sākums         ={{dat|2000|3|1|N}}
| term_beigas         ={{dat|2012|3|1|N}}
| premjers            =[[Pāvo Liponens]]
[[Anneli Jētenmeki]]
[[Mati Vanhanens]]
| priekštecis         =[[Marti Ahtisāri]]
| pēctecis            =[[Sauli Nīniste]]
| dzim_dati           ={{dzimšanas datums un vecums|1943|12|24}}
| dzim_vieta          ={{flaga|Somija}} [[Helsinki]], [[Somija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             =bez partijas
(iepriekš [[Somijas Sociāldemokrātiskā partija|SDP]])
| dzīvesb             =[[Penti Arajervi]]
| profesija           =[[jurists|juriste]]
| reliģija            =
| paraksts            =Tarja Halonen signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences: '''Pleistocēns''' bija [[kainozojs|kainozoja]] ēras [[kvartārs|kvartāra]] perioda [[epoha (ģeoloģija)|epoha]], kas ilga no 2,588 miljona līdz aptuveni 12 000 gadiem [[pirms mūsdienām]] un ietvēra Zemes pēdējo periodu ar vairākiem [[glaciāls|glaciāliem]] (apledojumiem).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aleksandrs Obižajevs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1959|9|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Saulkrasti}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}<br />{{LAT}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=188}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=90}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1992}}, {{oss|V=1996}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Aleksandrs Obižajevs''' (dzimis {{dat|1959|9|16}} [[Saulkrasti|Saulkrastos]]) ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], startējis [[kārtslēkšana]]s sacensībās, pašlaik — vieglatlētikas treneris. A. Obižajeva 1987. gadā sasniegtais rezultāts 5,80 m joprojām ir [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekords]].

sentences: '''Septuaginta''' (no {{val|la|septuaginta}} — 'septiņdesmit'), apzīmējums: '''LXX''', ir vecākais [[Tora]]s tulkojums [[grieķu valoda|grieķu valodā]] (precīzāk — [[koinē grieķu valoda|koinē grieķu valodā]]).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Vargs Vikerness
|Attēls = Varg Vikernes.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = dzimis Kristians Vikerness, 18 gadu vecumā oficiāli nomainīja vārdu uz Vargs
|Dzimis = 1973. gada 11. februārī
|Vieta = {{flagicon|Norway}} [[Bergena]], [[Norvēģija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, basģitāra, bungas, sintezators
|Žanrs = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|Melnais metāls]]
[[Tumšais ambients]]
[[Nāves metāls]]
|Nodarbošanās = dziedātājs
|Gadi = 1988-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = Uruk-Hai (1988-89)
[[Old Funeral]] (1990)
Satanel (1990)
[[Mayhem]] (1993)
[[Burzum]] (1991-2020)
|Mlapa = http://burzum.org
|Dzimums = V
}}
'''Vargs Vikerness''', dzimis '''Kristians Vikerness''' (dzimis [[1973]]. gada [[11. februāris|11. februārī]] netālu no [[Bergena]]s [[Norvēģija|Norvēģijā]], pašlaik likumīgais vārds ir '''Luijs Kašē'''), pazīstams arī kā '''Grāfs Grišnaks''' ([[norvēģu valoda|norvēģu]]: ''Count Grishnackh''), ir [[Norvēģija]]s [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnā metāla]] [[mūziķis]]. Galvenokārt zināms kā grupas [[Burzum]] dibinātājs un vienīgais dalībnieks, bet ir spēlējis arī basģitāru grupā [[Mayhem]]. Izcietis 16 gadu cietumsodu par Mayhem ģitārista [[Eironimuss|Eironīmusa]] slepkavību [[1993]]. gadā. Viņš ir [[neopagānisms|neopagānisma]] novirziena [[odalisms|odalisma]] ideju sekotājs. Dokumentālās filmas ''[[Metal: A Headbanger's Journey]]'' veidotājs [[Sems Duns]] viņu ir nosaucis par visu laiku zināmāko metāla mūziķi, saistībā ar viņa dalību vairāku baznīcu nodedzināšanā Norvēģijā [[1992]]. gadā.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Aizputes dižskābardis
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Largest beech in Latvia, Aizpute.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 43 | plat_s =  12.5 | plat_NS = N
| gar_d  = 21 | gar_m   = 36 | gar_s  = 15,7 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Dienvidkurzemes novads]]
* [[Aizpute]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = ''[[Fagus sylvatica]]''
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 16 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 4,72 m
|          vainags = 380 m²
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Aizputes dižskābardis''' ir [[dižkoks]] [[Aizpute|Aizputē]], [[Latvija]]s dižākais [[Parastais dižskābardis|purpurlapu dižskābardis]] (''Fagus sylvatica ‘Purpurea Latifolia’'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Aizputes.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Aizputes dižskābardis |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304140046/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Aizputes.htm }}</ref> Aug Jāņa ielā 4, mājas pagalmā pie bērnu rotaļlaukuma.

sentences:
{{infokaste+}}
 ([[1788]]-[[1789]]).]]
'''Teroiņa de Merikūra''' (''Théroigne de Méricourt''), īstajā vārdā '''Anna Žozefa Tervaņa''' (''Anne-Josephe Terwagne''; {{dat|1762|8|13|N}} — {{Dat|1817|6|23|N}}) no [[Ljēža]]s bija viena no [[Franču revolūcija|Lielās Franču revolūcijas]] sieviešu līderēm, feministe. Dzimusi Markūras komūnā (''Marcourt'') senajā [[Ljēžas bīskapvalsts|Ljēžas bīskapvalstī]], mirusi Salpetrjēras (''Salpêtrière'') slimnīcā Parīzē. Sajukusi prātā pēc publiska pēriena.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
'''Ulpe''' var būt:
* [[Jānis Ulpe]] (1907 — 1987) —  latviešu būvinženieris, pedagogs un šahists;
* [[Pēteris Ulpe]] (1882 — 1941) — Latvijas agronoms, politiķis.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Olga Lisovska
|     vārds_orig =
|         attēls = Lisovska Olga.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jaunpiebalga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   dzīvesbiedrs = [[Aivars Čakste]]
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = dzeja, atdzeja
}}

sentences:
{{Kauja infobox
|kauja=Iecavas kauja
|attēls=
|paraksts=Iecavas kaujas shēma
|konfl=[[1812. gada karš]]
|laiks=1812. gada 19. (7.) jūlijs
|vieta= [[Iecava]]s apkārtne ([[Kurzemes guberņa]])
|iznāk=[[Napoleons|Napoleona]] karaspēka uzvara
|puse1=[[Francija|Francijas impērija]]
|puse2=[[Krievijas Impērija]]
|karavad1=[[Žaks Makdonalds]] - Lielās armijas Prūšu korpusa pavēlnieks,
[[Jūlijs fon Graverts]]
|karavad2=[[Johans fon Esens]] - Rīgas kara gubernators,
[[Frīdrihs fon Lēviss of Menārs]]
|spēki1= ap 7 000 kājnieku, ap 1000 jātnieku, 16 lielgabali
|spēki2= ap 4 200 kājnieku, ap 1700 jātnieku, 10 lielgabali
|zaud1= ap 100 kritušo
|zaud2= ap 600 kritušo, ap 300 sagūstīto
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Bārnarda zvaigzne
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Bārnarda lidojošā zvaigzne,<ref>Aizeks Azimovs. Visums. R:, "Zinātne", 1972, 41. lpp</ref>
 Čūskneša Proksima
|           zvaigznājs = [[Čūsknesis]]
|          deklinācija = +0,4° 41′ 36″
|        rektascensija = 17h 57m 48,5s
|    redzamais spožums = 9,5
|   absolūtais spožums = 13,26
|                 masa = 0,17
}}
'''Bārnarda zvaigzne''' ir ļoti mazas [[masa]]s [[sarkanais punduris|sarkanā pundura]] tipa [[zvaigzne]], kas atrodas aptuveni 6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] (otra tuvākā zvaigzne Saulei aiz [[Centaura Alfa]]s) attālumā no [[Zeme]]s [[Čūsknesis|Čūskneša]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. [[1916]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] astronoms [[Edvards Emersons Bārnards]] izmērīja šīs zvaigznes kustību debesjumā, kas bija 10,3 [[leņķa sekunde]]s gadā. Tas ir lielākais zināmais zvaigznes ātrums pie debesīm, skatoties no [[Saules sistēma]]s.

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences:
[[Kategorija:Senās Grieķijas cilvēki]]
[[Kategorija:Sievietes]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Vidējā svērtā kapitāla cena''' ({{val|en|weighted average cost of capital}}) ir cena, kuru uzņēmums maksā par kopējā kapitāla, kas piesaistīts no dažādiem avotiem, izmantošanu.<ref>M. Rurāne. Finanšu menedžments. — R., 2005. — 155.lpp.</ref> Tādēļ uzņēmuma '''kapitāla cenas''' noteikšanā tiek ņemts vērā arī šis faktors un tiek aprēķināta vidējā svērtā kapitāla cena.

sentences:
ar [[Urbis|urbi]]
* B — [[izvirpošana]] ar [[Grieznis|griezni]] griežņturī
* C — urbuma [[paplašināšana]] ar [[Paplašinātājurbis|papl]][[Paplašinātājurbis|aš]][[Paplašinātājurbis|in]][[Paplašinātājurbis|āt]][[Paplašinātājurbis|āj]][[Paplašinātājurbis|urbi]]
* D — [[izrīvēšana]] ar '''rīvurbi'''
* E un F — norīvēšana ar [[Norīvis|nor]][[Norīvis|ī]][[Norīvis|v]][[Norīvis|i]]
* G — gremdēšana ar [[Gremdurbis|g]][[Gremdurbis|r]][[Gremdurbis|em]][[Gremdurbis|du]][[Gremdurbis|rbi]]
* H — [[Vītne|v]][[Vītne|īt]][[Vītne|ne]][[Vītne|s]] izveidošana ar [[Vītņurbis|vītņ]][[Vītņurbis|ur]][[Vītņurbis|bi]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ga
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Gabon Telecom''
|sponsors              = ''Gabon Telecom''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gabona|Gabonu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto Gabonā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ga/ nic.ga]
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Kristaps Veilands-Šulcs
| piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
| piktogramma_1 izm =
| piktogramma_1 saite = Cīņas sports
| vārds_orig =
| attēls = VejlandShulz1.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds =
| dz_dat = {{dat|1885|12|2}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Auru pagasts|td=Latvija}}
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1987|7|7|1885|12|2}}
| mir_viet = [[Jekaterinburga|Sverdlovska]], [[Krievijas PFSR|KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērv|cm=}}
| svars = {{mērv|kg=}}
| spēlē ar =
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{RUS}}<br>{{USSR}}
| sporta veids = [[Cīņas sports]]
| klubs =
| disciplīna = [[Grieķu-romiešu cīņa]]
| poz =
| tvēriens =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| kar_sāk_amat =
| kar_beig_amat =
| treneris =
| bij_treneri =
| trenē =
| partneris =
| klubs_sadaļa =
| karj spēles =
| karj cīņas = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots =
}}
'''Kristaps Veilands-Šulcs''' ({{val|ru|Кристап Кристапович Вейланд-Шульц}}; dzimis {{dat|1885|12|2}}, miris {{dat|1987|7|7}}) bija [[Latvieši|latviešu]] profesionāls [[cīkstonis]] un treneris.<ref name=PROZA>[https://proza.ru/2018/04/19/2287 Родословная борца Вейланд-Шульц] {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Apvienotās Karalistes daļu|Īrija (nozīmju atdalīšana)|Īrija}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|        vietējais_nosaukums = ''Tuaisceart Éireann
Norlin Airlann''
|              karoga_attēls = Flag of the United Kingdom.svg
|           karoga_nosaukums = Ziemeļīrijas karogs
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Northern Ireland.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ziemeļīrijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 86px
|                      motto =
|              kartes_attēls = Northern Ireland in the UK and Europe.svg
|            kartes_paraksts = Ziemeļīrija Eiropas kartē
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
[[Īru valoda|Īru]]
''[[Olsteras skotu valoda|Olsteras skotu]]''{{Smallsup|1}}
|           valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|              galvaspilsēta = [[Belfāsta]]
|latd=54 |latm=35.456 |latNS=N |longd=5 |longm=50.4 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = [[Belfāsta]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|[[Konstitucionālā monarhija]]}}
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       neatkarības_iegūšana =
|       neatkarības_notikums = 1920. gada Īrijas valdības akts
|         neatkarības_datums = {{dat|1921|5|3|n|bez}}
|              platība_rangs =
|                platība_km2 = 13843
|area_sq_mi         = 5345
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 1 862 442<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html |title=Population Clock Northern Ireland (an assumption of population change after 30 June 2014) |publisher=Northern Ireland Statistics and Research Agency (NISRA) |accessdate=2016-06-23 |archive-date=2016-03-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304200145/http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|population_census        = 1 810 863
|population_census_year   = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 131
|population_density_sq_mi = 315
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|            etniskās_grupas = 99,15% baltādainie (91,0% Ziemeļīrijā dzimušie, 8,15% citi baltie), 0,41% aziāti, 0,10% ''Irish Traveller'', 0,34% citi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |title=Northern Īrija Census 2001 Commissioned Output |publisher=[[NISRA]] |year=2001 |accessdate=8 December 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110716024827/http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |archivedate={{dat|2011|07|16||bez}} }}</ref>
|                    IKP_PPP = £33,2 miljardi
|               IKP_PPP_gads = 2002
|         IKP_PPP_per_capita = £19,603
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|country_code       = UKN
|                 laika_zona = GMT
|drives_on          = left
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = BST
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{Smallsup|2}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +44
|                   piezīme1 = Ziemeļīrijā nav oficiālo valsts valodu.
|                   piezīme2 = Arī [[.ie]], kopā ar Īriju, un [[.eu]] kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jaunie mutanti
| oriģinālnos = ''The New Mutants''
| attēls = Jaunie mutanti-plakāts LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma
| režisors = [[Džošs Būns]]
| producents = * Kārena Rozenfelta
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
* [[Saimons Kinbergs]]
| scenārijs = * Džošs Būns
* Neits Lī
| aktieri = * [[Meisija Viljamsa]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Čārlijs Hītons]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Blu Hanta]]
* [[Henrijs Zaga]]
| mūzika = [[Marks Snovs]]
| operators = [[Pīters Demings]]
| mākslinieks =
| montāža = * Metjū Rendells
* Robs Sallivans
* Endrū Baklends
| studija = * ''[[20th Century Studios]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Genre Films]]''
* ''Sunswept Entertainment''
| izplatītājs = ''20th Century Studios''<ref name="THRReview" />
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|28|ASV|2020|9|4|Latvija}}
| ilgums = 94 minūtes<ref name="Runtime" />
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|67–80 miljoni}}<ref name="DeadlineOpening" /><ref name="ForbesWk2" />
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|title=The New Mutants (2020) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4682266/ |website=[[Box Office Mojo]] |access-date={{dat|2021|5|25||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Jaunie mutanti"''' ({{val|en|The New Mutants}}) ir 2020. gada ASV [[supervaroņu filma|supervaroņu žanra]] [[šausmu filma]], kas veidota pēc ''[[Marvel Comics]]'' [[Jaunie mutanti (komikss)|tāda paša nosaukuma]] komiksu motīviem. Filmas izplatītājs ir ''[[20th Century Studios]]''. Šī ir trīspadsmitā un noslēdzošā filma [[X-cilvēki (filmu sērija)|X-cilvēku filmu sērijā]]. Filmas režisors ir [[Džošs Būns]], scenāristi Būns un Neits Lī. Galvenās lomas atveido [[Meisija Viljamsa]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Čārlijs Hītons]], [[Alisi Braga]], [[Blu Hanta]] un [[Henrijs Zaga]]. Filmā jaunu mutantu grupa tiek turēta slepenā iestādē, kur viņiem ir jācīnās, lai glābtu savas dzīvības un tiktu brīvībā.

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=120|ipa=628|unicode=U+0274|ipa-image=Xsampa-Nslash.png|xsampa=N\|kirshenbaum=n"|sound=uvular nasal.ogg}}
'''Uvulārs nazāls līdzskanis''' sastopams nedaudzās [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɴ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>N\</tt>.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://www.latvija20gadsimts.lv/apkopojums/pilsetas-un-vietas/baldone0/
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Somālilendas Republika
|        vietējais_nosaukums = {{val|so|Jamhuuriyadda Somaliland}}
{{val|ar|<big>جمهورية أرض الصومال</big>}}
''Jumhūrīyat Ṣūmālilānd''
|           valsts_nosaukums = Somālilenda
|           karoga_nosaukums = Somālilendas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Somaliland.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Somālilendas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Emblem of Somaliland.svg
|              kartes_attēls = Somaliland_(orthographic_projection).svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = {{val|so|[[Samo ku waar]]}}
|             valsts_valodas = {{unbulleted list |[[Somāliešu valoda|Somāliešu]] |{{nowrap|[[Arābu valoda|Arābu]] {{small|(otrā valoda)}}}}}}
|demonym = Somali
|              galvaspilsēta = [[Hargeisa]]
|latd=9 |latm=33 |latNS=N |longd=44 |longm=03 |longEW=E
|             valsts_iekārta = Konstitucionāla prezidentāla republika
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Ahmeds Mahamud Silanjo]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|              valsts_galva2 = [[Abdirahmans Sailici]]
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_piezīme = no [[Somālija]]s
|       neatkarības_notikums = Proklamēta
|         neatkarības_datums = 1991. gada 18. maijs
|      neatkarības_notikums2 = Atzīšana
|        neatkarības_datums2 = Neatzīta<ref name="NYT">{{ziņu atsauce |title = The Signs Say Somaliland, but the World Says Somalia |publisher = New York Times|date=5 June 2006|url=http://www.nytimes.com/2006/06/05/world/africa/05somaliland.html|accessdate=2 February 2010|first=Marc |last=Lacey}}</ref><ref name="Tukpmorttsep">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.somalilandtimes.net/sl/2006/270/3.shtml |title=The UK Premjerministrs's Office Reply To The "Somaliland E-Petition" |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160321062435/http://www.somalilandtimes.net/sl/2006/270/3.shtml |archivedate={{dat|2016|03|21||bez}} }}</ref>
|                platība_km2 = 137600
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 3 500 000<ref name="profile">{{tīmekļa atsauce |title = Country Profile |publisher = Government of Somaliland |url = http://somalilandgov.com/country-profile/ |accessdate =8 July 2012}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|population_census = |population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 25
|population_density_sq_mi = 51
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|               IKP_PPP_gads = |                    IKP_PPP = |              IKP_PPP_rangs = |         IKP_PPP_per_capita = |   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = |                        HDI = |                  HDI_rangs = |             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Somālilendas šiliņš]]
|               valūtas_kods = SLSH
|country_code = So
|                 laika_zona = [[East African Time|EAT]]
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST = +3
|                     domēns = [[.so]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +252 {{small|(Somālija)}}
}}
'''Somālilenda''' ({{val-so|Somaliland}}, {{val-ar|أرض الصومال}} ''Arḍ aṣ-Ṣūmāl''), oficiāli '''Somālilendas Republika''' ({{val-so|Jamhuuriyadda Somaliland}}, {{val-ar|جمهورية صوماليلاند}} ''Jumhūrīyat Ṣūmālīlānd'') ir pašpasludināta valsts [[Āfrika]]s austrumos pie [[Adenas līcis|Adenas līča]]. Somālilendas neatkarība nav starptautiski atzīta, oficiāli tā ir [[Somālija]]s autonoms reģions.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/2009/06/02/world/africa/02somalia.html|title=NEWS ANALYSIS; No Winners on the Horizon in Somalia's Long Battle With Chaos|last=Gettleman|first=Jeffrey|date={{dat|2009|6|2||bez}}|work=The New York Times|page=4|accessdate={{dat|2013|3|8||bez}}}}</ref><ref>[http://www.chr.up.ac.za/hr_docs/countries/docs/charterfeb04.pdf Īslaicīgās federālās Somālijas Republikas tiesības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081218004011/http://www.chr.up.ac.za/hr_docs/countries/docs/charterfeb04.pdf |date={{dat|2008|12|18||bez}} }}: "Somālijas Republikai ir šādas robežas. (a) Ziemeļi; Ādenas jūras līcis. (b) Ziemeļrietumi; Džibutija. (c) Rietumi; Etiopija. (d) Dienvid-dienvidrietumi; Kenija. (e) Austrumi; Indijas okeāns." {{en ikona}}</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/so.html CIA - Pasaules faktu grāmata - Somālija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160701194614/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/so.html |date={{dat|2016|07|01||bez}} }} {{en ikona}}</ref> Somālilendas Republikas neatkarība ir pasludināta 1991. gada 18. maijā, tā ir [[prezidentāla republika]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Asūnīca
  | citvalsts         = Baltkrievija
  | citnosaukums      = Asuņica
  | citvaloda         = be
  | citvaloriģin      = Асуніца
  | attēls            = Asūnīca pie Asūnes 2002-08-11.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Asūnīca pie Asūnes
  | izteka            = [[Dagdas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Sarja (upe)|Sarja]]
  | baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{BLR}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 35<ref>[http://www.meteo.lv/upload_file/klasifikatori/udens_saimn_iec/USIK_2005.pdf Ūdens saimniecisko iecirkņu klasifikators]{{Novecojusi saite}}</ref>
  | garums_latvijā    = 23,6<ref>{{LPE}}</ref>
  | iztekas_augstums  = 158,6
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 53
  | caurtece          = 2,4
  | gada_notece       =
  | baseins           = 481,7
  | baseins_latvijā   = 455,7
  | pietekas          = [[Aktīca]], [[Ormjanka]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=4 | sāk_plat_s=46 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=33 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Degošais līdzenums
| attēls                   = The burning plain film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Burning Plain''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Giljermo Arjaga]]
| producents               =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
| scenārija autors         = Giljermo Arjaga
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Omārs Rodrigezs-Lopezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Wild Bunch]]''
* ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2009|9|18|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burning-plain-2008|title=The Burning Plain|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}]
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=burningplain.htm|title=The Burning Plain (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Degošais līdzenums"''' ({{val|en|The Burning Plain}}) ir 2008. gada  ASV [[drāma]]s filma, kuras  režisors un scenārija autors ir [[Giljermo Arjaga]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kima Beisingere]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|29||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Physics|fizika}}
{{catmore}}

sentences:
s, [[Buga]]s un [[Nareva]]s upju baseinā.]]
'''Mazovija''' ({{val|pl|Mazowsze}}, {{val|la|Mazovia}}) ir vēsturisks [[Eiropa]]s reģions [[Polija]]s centrālajā daļā, [[Visla]]s vidustecē. Sākotnēji tā bija [[mazovieši|mazoviešu]] apdzīvota zeme, kuras galvenā pilsēta bija [[Plocka]], vēlāk [[Varšava]].
Kaut arī Mazovija mūsdienās ir Polijas valsts centrs, vēsturiski tas ne vienmēr tā bijis. [[Pjasti|Pjastu]] agrīnās valsts kodols bija [[Lielpolija]], bet [[Mazovijas kņazi]] bija Polijas lielkņazu (karaļu) vasaļi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada jūnijs}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''قريم خالق جمهوريات''
|nosaukums_latv_val  = Krimas Tautas Republika
|sugasvārds          = Krimas Tautas Republikas
|kontinents          = Eiropa
|valsts              = Ukraina
|valdības_veids      = Republika
|gads_sākums         = 1917
|gads_beigas         = 1918
|event_start  = Dibināta
|date_start   = {{dat|1917|12|13|N}}
|event_end    = [[Padomju Savienība]]s pārņemšana
|date_end     = [[1918. gads|1918.]] gads
|life_span    = 1917–1918
|p1           = Taurijas guberņa
|flag_p1      = Flag of Russia.svg
|s1           = Tauridas Padomju Sociālistiskā Republika
|flag_s1      = Red flag.svg
|
|image_flag   = Kok-bairak.svg
|image_coat   = Gerae-tamga.svg
|image_map    =
|
|national_anthem  = ''[[Ant etkenmen]]'' ("Esmu apņēmies")
|national_motto   =
|galvaspilsēta    = [[Bahčisaraja]]
|common_languages  = [[Krimas tatāru valoda|Krimas tatāru]]<br />[[Krievu valoda|Krievu]]
|latd=44 |latm=45 |latNS=N |longd=33 |longm=52 |longEW=E
|legislature  =

sentences: — viena no [[krustneši|krustnešu]] [[pils|pilīm]], kas saglabājusies vislabāk<ref>{{citation |url= http://whc.unesco.org/en/list/1229 |title= Crac des Chevaliers un Qal'at Salah El-Din |publisher=[[UNESCO]] |accessdate=2009-10-20}}</ref>]]

sentences:
[[spektrs|spektrā]] ar [[prizma (optika)|prizmu]], ir viens no spektroskopijas piemēriem]]
'''Spektroskopija''' ({{val|de|Spektroskopie}}; cēlies no {{val|la|spectrum}} — ‘aina, parādība’ un {{val|el|-σκοπία}}, ''-skopein'' — ‘skatīties’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=742}}</ref> ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] [[spektrs|spektrus]].<ref name="svešvārdi" />

sentences:
s — vispārīgs attēlojums]]
'''Šifrēšana''' (no {{val|fr|chiffre}} — 'skaitlis') jeb '''kodēšana''' ({{val|en|encryption}}) [[Kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] ir datu un ziņojumu apstrāde, ko veic datu sagatavotājs vai ziņojuma nosūtītājs, lai datus vai ziņojuma saturu nodrošinātu pret nesankcionētu izmantošanu. Lai šādus datus vai ziņojuma saturu varētu izmantot, jāveic atšifrēšana.<ref>{{AkadTerm|term=šifrēšana|lang=LV}}</ref>

sentences: '''Dinozauru nosaukumi''', tāpat kā citu dzīvnieku zinātniskie [[nosaukums|nosaukumi]], tiek veidoti [[latīņu valoda|latīņu valodā]]. Sugas nosaukums sastāv no divām daļām: [[Ģints (bioloģija)|ģints]] nosaukuma (ar lielo sākumburtu) un [[suga]]s nosaukuma, kas rakstāms ar mazo sākumburtu. Lai gan zinātnē ir pieņemts sugas nosaukt latīņu valodā, tomēr bieži, nosaucot [[dinozauri|dinozaurus]], tiek izmantoti [[grieķu valoda|grieķu vārdi]], [[ģeogrāfiskie nosaukumi]] un [[īpašvārds|īpašvārdi]].

sentences: '''Lauksaimniecības darbarīki''' ir rīki, kurus izmanto [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] dažādu darbu veikšanai. Katrā lauksaimniecības nozarē tiek lietoti savi [[darbarīki]]. Tāpēc tos var iedalīt pēc dažādām lauksaimniecības nozarēm.

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences:
glezna: „Raganas”, 1508. gada kokgriezums]]
'''Raganošana'''<ref>[http://antropologubiedriba.wikidot.com/terminu-vardnica Latvijas Antropologu biedrība — Angļu terminu atveide latviešu valodā]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref><ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&cid=123713 Letonika.lv — Raganošana]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref> jeb '''buršana''' ir prakse, kurai piedēvē [[maģija|maģiskas spējas]] un kuru veic indivīds vai sociāla grupa, izmantojot [[Ezotērika|ezotēriskas]] vai [[okultisms|okultas]] zināšanas. Raganošanas koncepts pasaules vēsturē ir pastāvējis daudzu atšķirīgu pasaules tautu kultūrās, tomēr katrā no tām tam piedēvē savādākas iezīmes.<ref name="Russell">[http://books.google.co.uk/books?hl=en&lr=&id=LsjagvvkveEC&oi=fnd&pg=PA2&dq=witchcraft+definition&ots=aw4oz13kOS&sig=2CWBjLB2TIsUt1aNz_nyUPxOf5E&redir_esc=y#v=onepage&q=witchcraft%20definition&f=false Witchcraft in the Middle Ages], Jeffrey Russell, p.4-10. {{en ikona}}</ref>

sentences: Šī ir pašreiz Vikipēdijā izmantotās kategoriju hierarhijas augstākā kategorija.

sentences:
pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] definīcijas<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Composition of macro geographical (continental) regions, geographical sub-regions, and selected economic and other groupings|url=http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm|publisher=[[ANO]]|accessdate={{dat|2017|3|2||bez}}}}</ref> (Dienvideiropa iekrāsota zaļā krāsā):

{{colorbox|#4080FF}} — [[Ziemeļeiropa]]

{{colorbox|#00FFFF}} — [[Rietumeiropa]]

{{colorbox|#FF8080}} — [[Austrumeiropa]]

{{colorbox|#00FF00}} — Dienvideiropa]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rodohrozīts
|attēls=
|klase= Mangāna karbonāts
|ŠtruncaID=05.AB.05
|ķīm_formula=MnCO3
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Spilgta, rožaini rozā ar krēmbaltu
|svītra=
|habituss=Veido izteiktus prizmatiskas formas kristālus vai dažādu formu masīvas iegulas
|skaldnība=Izteikta uz 1011, nepilnīga uz 1012
|lūzums=
|cietība= 3,5 - 4
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 3.7
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Nadija Savčenko
| attēls              = Nadiya Savchenko.jpg
| apraksts            =
| amats               = Ukrainas Augstākās Radas deputāte
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2              = Ukrainas delegācijas locekle Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā (PACE)
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|11}}
| dzim_vieta          = Kijiva
| tautība             = ukrainiete
| partija             = Batjkivščina
| dzīvesb             =
| profesija           = pilote
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{enciklopēdisks stils}}
'''Ausekļa Limbažu teātris''' ir viens no vecākajiem amatieru [[teātris|teātriem]] Latvijā. Tā pirmsākumi meklējami [[1884]]. g., kad [[Limbaži|Limbažu]] saviesīgās biedrības paspārnē sanāca pirmā trupa, kas 1884. gada 16. decembrī parādīja divas mazas ludziņas, bet jau [[1887]]. gada vasarā izrādīja [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] „Džonu Neilandu“. Tai laikā teātris iestudēja 2—3 iestudējumus gadā, notika brīvdabas izrādes, teatralizēti gājieni, kuros piedalījās ap simts dalībnieku. Teātra izrādes bija nozīmīgs notikums Limbažu un apkārtējo pagastu dzīvē. Teātrī darbojās profesionāli režisori — Kristaps Linde, Vilis Ābrams, Augusts Gulbis un teātra repertuārā bija [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] „[[Pazudušais dēls]]“, [[Aspazija]]s „[[Vaidetote]]“, [[Rainis|Raiņa]] „[[Pūt vējiņi]]“, Nāgi „Ministru prezidents“, [[Jānis Akurāters|Jāņa Akurātera]] „Viesturs“ un citas lugas.

sentences:
[[relāciju datubāzes|Relāciju datu bāzē]] '''vāja entītija''' ir tāda [[entītija]], kas nav unikāli identificējama ar tai atbilstošajiem [[atribūts|atribūtiem]] (nav patstāvīga [[primārā atslēga]]), tā vietā šai entītijai ir ārējā atslēga kopā ar atribūtiem, lai veidotu primāro atslēgu. Ārējā atslēga parasti ir kādas citas entītijas, ar ko saistīta entītija, primārā atslēga.
[[ER diagrammas|Entītiju relāciju diagrammās]] vāja entītija ir apzīmēta kā taisnstūris ar dubultu vai trekninātu kontūrlīniju, kas ar trekninātu bultiņu ir saistīts ar rombu, kas ir ar tādu pašu trekninātu vai dubultu kontūrlīniju. Šāda tipa attiecības sauc par [[identifcējošas attiecības|identificējošām attiecībām]]. [[IDEF1X]] notācijā šīs attiecības attēlo ar ovālu entītiju, nevis taisnstūrveida entītiju.
Parasti vāja entītija nesatur atsevišķus ierakstus primārajā atslēga, ja vien tie nav pārmantota primārā atslēga un kārtas numurs. Ir divi vājo entītiju veidi :
* [[asociatīvā entītija]]
* [[apakštipa entītija|apakštipa (sub-type) entītija]]
Apakštipa entītijai ir izšķiroša nozīme standartizēšanas procesā, kur apakštipa entītija manto no savas virstipa (super-type) entītijas atribūtus atkarībā no [[diskriminators|diskriminatora]] vērtības.
[[IDEF1X]] notācijā ir iespējamās šādas '''apakštipa attiecības''':
* pilnīgas apakštipa attiecība , kad visas kategorijas ir zināmas
* nepilnīgas apakštipa attiecības, kad kādas kategorijas var nebūt zināmas
Klasisks piemērs vājai entītija bez apakštipa attiecībām būtu galvenes/detaļas ieraksti dažādās reālās pasaules situācijās tādās kā prasības, pasūtījumi un izsaukumi, kur galvene satur vispārīgu informāciju par visām formām, bet detaļas satur specifisku informāciju par atsevišķiem punktiem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pikelota
|attēls              = Andersen KC-135 crew locates missing mariners on lone island in the Pacific.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pikelot''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 06 |lats=17 |latNS= N
|longd=147 |longm= 38 |longs=47 |longEW=E
|platība             = 0,126
|garums              = 0,45
|platums             = 0,28
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = 4
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Pikelota''' ({{val|en|Pikelot}}) vai '''Pīka''' ({{val|stw|Piik}} — ‘smilšainā’) ir neapdzīvota koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, administratīvi pakļauta [[Satavala]]s municipalitātei 105 km uz dienvidrietumiem.

sentences:
[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Ar reliģiju saistītie cilvēki]]

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Hezelša
 |          photo = Каскад водопадов Гадельша - panoramio.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption = Hezelšas ūdenskrituma kaskāde
 |       map_type = Baškortostāna#Krievija
 |    map_caption =
 |  latd = 52 |  latm = 45 |  lats = 27 |  latNS = N
 | longd = 58 | longm = 22 | longs = 19 | longEW = E
 |         region =
 |       location = [[Baškortostāna]], [[Krievija]]
 |           type =
 |      elevation =
 |         height = 15 m
 | height_longest =
 |   number_drops = 3
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse =
 |   average_flow =
 |     world_rank =
 |       embedded =
}}

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
{{Apšaubīts}}
{{Islāms}}
Šajā lapā ir ietverti [[arābu valoda]]s termini gan no [[islāms|islāma]], gan [[arābi|arābu]] kultūras tradīcijām. Šī saraksta nolūks ir Vikipēdijā unificēt islāma terminu lietojumu un sniegt īsu skaidrojumu par katra termina nozīmi.

sentences: '''Eiklīda algoritms''' [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] ir efektīvs [[algoritms]] divu veselu skaitļu [[lielākais kopīgais dalītājs|lielākā kopīgā dalītāja]] (LKD) atrašanai, kas balstīts uz dalīšanu ar atlikumu. Algoritms ir šāds: vispirms nepilni izdala lielāko skaitli ar mazāko un tad katrā nākamajā solī iepriekšējās darbības dalītāju dala ar iegūto atlikumu. LKD ir pēdējais iegūtais nenulles [[atlikums]].

sentences: '''Neitronijs''' ir īpašs [[viela]]s veids, kas sastāv tikai no [[neitrons|neitroniem]]. Šis termins bieži sastopams [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] literatūrā, bet [[zinātne|zinātnē]] to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums '''neitroniums''' (no {{val-en|neutronium}}), tomēr, tāpat kā pieņemts [[ķīmiskais elements|elementu]] nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar ''-ium'', latviešu valodā lietot izskaņu ''-ijs'', tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par '''neitrīdu''' vai '''neitriumu'''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Huans Ramons Himeness
|         vārds_orig =
|             attēls = JRJimenez.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1881
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = Mogēra, Huelvas Province, [[Andalūzija]], [[Spānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1958
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 29
|            m_vieta = [[Sanhuana]], [[Puertoriko]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Spāņu
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Zenobija Kamprubī
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Dzeja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dinagatas Salas
| official_name = ''Dinagat Islands''
| image_skyline = Dinagat Islands Provincial Capitol.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dinagatas Salu provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Dinagat Islands in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2006
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1036.34
| population_total = 128117
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 10 | latm = 06 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 36 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Sanhosē (Dinagata)|Sanhosē]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[visaji]], [[surigavieši]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-DIN
| website                  = {{URL|http://dinagatislands.gov.ph/}}
}}
'''Dinagatas Salas''' ({{val|fil|Lalawigan ng Mga Islang Dinagat}}, {{val|en|Province of Dinagat Islands}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Mga Pulo sa Dinagat}}, {{val|sgd|Probinsya nan Mga Puyo nan Dinagat}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 100 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Sanhosē (Dinagata)|Sanhosē]].

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences:
'''Jūlija kalendārs''' ({{val|la|calendarium Iulianum}}) bija reformēts [[romiešu kalendārs]], kuru [[45 p.m.ē.|45. gadā p.m.ē.]] ieviesa [[Jūlijs Cēzars]] (709. gadā ''[[ab urbe condita]]'').
Tas tika izstrādāts ar grieķu matemātiķu un grieķu astronomu, piemēram, [[Aleksandrijas Sosigēns|Sosigēna]] palīdzību. Viņš par pamatu ņēma [[tropiskais gads|tropisko gadu]] (365,2422 dienas), noapaļojot to līdz 365,25 dienām. Gads tika sadalīts 12 mēnešos, un parastā gada garums bija 365 dienas (īsais gads). Viena uzkrājusies diena ik pēc četriem gadiem tika pielikta februārī (garais gads).

sentences: '''Elektroniskais simbols''' ir [[Piktogrammas|piktogramma,]] ko elektrisko un elektronisko ierīču elektronisko shēmu shematiskajā zīmējumā attēlo dažādas [[Elektrība|elektriskas]] un [[Elektronika|elektroniskas]] ierīces vai funkcijas, piemēram, [[Vadi|vadus]], [[Baterija|baterijas]], [[Rezistors|rezistorus]] un [[Tranzistors|tranzistorus]] . Šie simboli mūsdienās lielā mērā ir standartizēti starptautiskā mērogā, taču, pamatojoties uz tradicionālajām konvencijām, tie var atšķirties atkarībā no valsts vai inženierzinātnes disciplīnas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Apis mellifera carnica worker hive entrance 3.jpg
| cilts = Apini
| iedalījums =
| izplatība =
| binomial = Apis mellifera carnica <small>(Polmans, 1879)</small>
| pasuga_lv = Karniolas medusbite
| pasuga = Apis mellifera carnica
| suga_lv = Eiropas medusbite
| suga = Apis mellifera
| ģints_lv = Medusbites
| ģints = Apis
| cilts_lv = Medusbišu cilts
| dzimta_lv = Bišu dzimta
| dzimta = Apidae
| kārta_lv = Plēvspārņi
| kārta = Hymenoptera
| klase_lv = Kukaiņi
| klase = Insecta
| tips_lv = Posmkāji
| tips = Arthropoda
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts = Animalia
| kategorijas = nē
}}
'''Karniolas medusbite''' (''Apis mellifera carnica''; dažādos reģionos arī '''Karintijas medusbite''', '''Krainas medusbite, Karpatu medusbite''')<ref name="ReferenceA">{{Grāmatas atsauce|edition=2. Aufl|title=Naturgeschichte der Honigbienen: Biologie, Sozialleben, Arten und Verbreitung|publisher=Franckh-Kosmos Verl|date=2003|location=Stuttgart|isbn=978-3-440-09477-8|first=Friedrich|last=Ruttner|first2=Martin|last2=Lindauer}}</ref> ir rietumu [[Medusbites|medusbišu]] [[Eiropas medusbite|Eiropas medusbišu]] pasuga, kas pielāgojusies Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas videi. Pasuga nosaukta par godu vēsturiskajam [[Karniola]]s (Krainas) reģionam, kurš atradās mūsdienu [[Slovēnija|Slovēnijā]], un ir vistālāk ziemeļos mītošā no Balkānu populācijas Eiropas medusbitēm. Mūsdienās tā ir viena no visā pasaulē visvairāk audzētajām medusbišu pasugām.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Uzunov|first=Aleksandar|last2=Costa|first2=Cecilia|last3=Panasiuk|first3=Beata|last4=Meixner|first4=Marina|last5=Kryger|first5=Per|last6=Hatjina|first6=Fani|last7=Bouga|first7=Maria|last8=Andonov|first8=Sreten|last9=Bienkowska|first9=Malgorzata|date=2014|title=Swarming, defensive and hygienic behaviour in honey bee colonies of different genetic origin in a pan-European experiment|url=https://www.academia.edu/19071966/Swarming_defensive_and_hygienic_behaviour_in_honey_bee_colonies_of_different_genetic_origin_in_a_pan_European_experiment|journal=Journal of Apicultural Research|volume=53|issue=2|pages=248|issn=0021-8839}}</ref>

sentences: '''Jaunākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Die jüngere livländische Reimchronik'') ir trešā senākā [[Livonijas hronika]] aiz [[Vecākā atskaņu hronika|Vecākās atskaņu hronikas]] un [[Livonijas Indriķa hronika]]s par notikumiem, kas vēsta par notikumiem [[Livonijas konfederācija]]s valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Muskarīna struktūrformula

Muskarīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 300-54-9
|      ķīmiskā formula = C9H20NO2+
|              molmasa = 174,26
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Muskarīns''' ir dabiska viela, kas veidojas vairākās [[sēne|sēnēs]]. Indīgos daudzumos tā ir vairākās [[šķiedrgalvītes|šķiedrgalvītēs]] un [[piltuvene|piltuvenēs]], it īpaši [[Patujāra šķiedrgalvīte|Patujāra šķiedrgalvītē]]. Lielos daudzumos tā var būt atrodama arī [[sārtlapītes|sārtlapītēs]] un [[sēntiņas|sēntiņās]].

sentences:
{{Pārvietot|Sūzana Sontāga}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sūzana Zontāga
|     vārds_orig = ''Susan Sontag''
|         attēls = Sontag.png
|     att_izmērs = 245px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebreji]]ete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Valters Benjamins]]
|     ietekmējis = [[Annija Leibovica]], [[Vinfrīds Georgs Zēbalds]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 2000: [[Nacionālā Grāmatu balva]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lazdulejas pagasts
| karte             = Lazdulejas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2            = [[Egļuciems (Lazdulejas pagasts)|Egļuciems]]
| platība           = 87,17
| iedzīvotāji       = 256<ref name="PMLP">[https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/7140/download PMLP dati]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2021
| blīvums           = {{#expr: 256 / 87.17 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''HD 147513 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 147513]], kura atrodas 12,87 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,939 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,591 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,2577. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma ļoti nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Sibīrija]]s ziemai.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Bandava
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Terra Bandowe}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 10. gadsimts
|gads_beigas            = 1253
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Savā starpā sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = [[kuldīga|Veckuldīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lamekins]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = līdz 1230.
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Kursas ķēniņš (''rex de Curonia'')
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 2000
|stat_pop1              =
|footnotes              =
|_noautocat = yes
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirms nolikt karoti
| operators =
| attēls = Bucket list poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Robs Rainers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Šons Heiss]]
* [[Robs Morovs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Bucket List''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|12|15}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|175,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2873722369/|title=The Bucket List |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pirms nolikt karoti"''' ({{Val|en|The Bucket List}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Robs Rainers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Morgans Frīmens]], [[Šons Heiss]] un [[Robs Morovs]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = GeoWorks
| logo             =
| caption          =
| type             = Kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1983. gads]]
| founder          =
| defunct          = 2003. vai 2004. gads
| location_city    = ''Emeryville'', [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Braiens Douertijs
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[operētājsistēma]]s ''[[GEOS (16 bitu operētājsistēma)|GEOS]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'''''GeoWorks''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[programmatūra]]s izstrādi. Dibināts 1983. gadā. Beidzis darbību 2000. gadu sākumā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Uliti
|attēls              = Ulithi-atoll.gif
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Ulithi''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 58 |lats= |latNS= N
|longd=139 |longm= 40 |longs= |longEW=E
|platība             = 3,57
|garums              = 36
|platums             = 24
|lagūna              = 548
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 40
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 847 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 237,2
|pamatiedzīvotāji    = [[ulitieši]]
|valsts ciems        = Mvagmvoga
|piezīme =
}}
'''Uliti''' ({{val|en|Ulithi}}) ir atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, kur veido atsevišķu minicipalitāti. Uliti municipalitātei pieder arī [[Falalopa]]s sala, kā arī neapdzīvotie Tērtlailendas un Sohojoru atoli.

sentences: '''Kartupeļu čipsi''' ir [[čipsi|čipsu]] veids; kraušķīgi, parasti plānās šķēlītēs [[cepameļļa|eļļā]] cepti [[kartupelis|kartupeļi]]. Čipsi mēdz būt dažādas formas — rievoti, vienkārši sagriezti, kantaini —, ar [[sāls|sāli]] un citām [[garšviela|garšvielām]]. Kartupeļu čipsi mēdz būt ar dažnedažādākajām garšām, pievienojot citus produktus, piemēram, tomātu čipsiem pievieno [[tomāts|tomātus]]. Kartupeļu čipsi ir [[uzkodas]], tas nav pamatēdiens. Par kartupeļu čipsu dzimteni uzskata [[Anglija|Angliju]]. 2022. gadā lielākie uzņēmumi pasaulē pēc [[apgrozījums|apgrozījuma]], kas ražo kartupeļu čipsus, ir ''[[Lay’s]]'', ''[[Ruffles]]'', ''[[Pringles]]'', ''[[Utz Brands, Inc.]]'', ''[[Cape Cod Potato Chips]]'' un ''[[Kettle Foods]]''.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.insidermonkey.com/blog/5-biggest-potato-chip-brands-and-companies-in-the-world-1133323/ | title= 5 Biggest Potato Chip Brands and Companies in the World | publisher= insidermonkey.com | language= en}}</ref> Latvijā lielākais čipsu ražotājs ir “[[Ādažu čipsi]]”.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=0|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Dags Pedersons|bg_color=#006778|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Jacksonville Jaguars|logo=Jacksonville Jaguars logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Džeksonvilas "''Jaguars''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Džeksonvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Trents Bālkī|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''TIAA Bank Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 814|krāsas=Gaiši zila, melna, zelta<br />{{color box|#006778}} {{color box|#000000}} {{color box|#9F792C}}|īpašnieks=Šahids Kāns|prezidents=Marks Lempings|divīzijas tituli=3}}'''Džeksonvilas "Jaguars"''' ({{Val|en|Jacksonville Jaguars}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Džeksonvila|Džeksonvilā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Jaguars" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]]. "Jaguars" ir viens no četriem NFL klubiem, kas nekad nav piedalījies Superkausa izcīņā.

sentences: {{Commonscat|Female vocalists from Azerbaijan|Azerbaidžānas dziedātājas}}

sentences: '''Daugavgrīvas klostera abats Roberts''' bija trešais [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] [[abats]], kas savu amatu pildīja no 1218. līdz 1224. gadam.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Arveds fon Hāns''' (''Arved Baron von Hahn'', 1872-1948) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis

sentences:
'''Simbols''' ir tēls (priekšmets, parādība, dzīva būtne), ar ko tiek pausta vai atzīmēta kāda ideja vai tēls mākslas darbā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 20. lpp.</ref> Simbols var būt gan, piemēram, kāda grafiska zīme, gan priekšmets, dzīvnieks, krāsa, skaņdarbs vai apzīmējums kādam noteiktam jēdzienam. Simbola nozīmi nosaka daudzi faktori, kā lietojuma popularitāte, vēsture un konteksts. Piemēram, sadzīvē plaši lietotas [[piktogramma|piktogrāfiskas]] norādes, kā ceļa zīmes, arī marķējums uz [[apģērbs|apģērba]], kas norāda, kā tas jāmazgā, [[Emotikons|emotikoni]] komunikācijā internetā, kas apzīmē emocijas, [[zīmols|zīmoli]] ir simboli. Arī [[burts|burti]] un [[cipars|cipari]] ir simboli. Bieži vien simboli tiek izmantoti zinātnē, piemēram, [[Elektroniskais simbols|elektronikā]], [[Ķīmiskais simbols|ķīmijā]], matemātikā, kā arī [[astroloģija|astroloģijā]]. Vizuāli simboli arī bieži tiek izmantoti, lai brīdinātu par briesmām. Tāpat arī [[karogs]], [[ģerbonis]] un [[himna]] ir simboli, kas simbolizē valsti.
 jeb lielais lietuvēna krusts ir latviešu ornaments un simbols.]]
Simbols literatūrā ir tēli, kas nosacīti pārstāv kādu ideju. Latviešu literatūrā arī ir sastopami simboli, piemēram, ''[[Auseklis (dievība)|Auseklītis]]'', ''[[Latvijas Nacionālās bibliotēkas galvenā ēka|Gaismas pils]]'' un citi.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 165. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Šekltons
|     vārds_orig = ''Ernest Shackleton''
|         attēls = South - the story of Shackleton's last expedition, 1914-1917 - The Leader (cropped).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Kilkeja (''Kilkea''), [[Kildēras grāfiste]], [[Īrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1922
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Grītvikena]], [[Dienviddžordžija]]
}}
'''Ernests Henrijs Šekltons''' ({{val|en|Ernest Henry Shackleton}}, dzimis {{dat|1874|2|15}}, miris {{dat|1922|1|5}}) bija [[īri|īru]] izcelsmes britu [[polārpētnieks]], četru ekspedīciju uz [[Antarktika|Antarktiku]] dalībnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dienasvidus Šanhajā
| attēls                   =  ShanghaiNoon Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shanghai Noon''
| žanrs                    = vesterns, komēdija
| režisors                 = [[Toms Dejs]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         =
* [[Alfrēds Gofs]]
* [[Mailzs Millars]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Lūsija Liu]]
| mūzika                   = [[Rendijs Edelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Birnbaum/Barber Productions]]''
* ''[[Jackie Chan Films Limited]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|5|19|Malaizija|2000|5|26|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-noon-2000-5|title=Shanghai Noon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 30, 2019|archive-date={{dat|2019|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190630114621/https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-noon-2000-5}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{HKG}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shanghainoon.htm|title=Shanghai Noon|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 30, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Šanhajas bruņinieki]]
| imdb                     =
}}
'''"Dienasvidus Šanhajā"''' ({{val|en|Shanghai Noon}}) ir 2000. gada vesterns, kura režisors ir [[Toms Dejs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džekijs Čans]] un [[Lūsija Liu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|5|19||bez}} Malaizijā. Filmai 2003. gadā iznāca turpinājums "[[Šanhajas bruņinieki]]".

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Edins Džeko
| image =
| caption = Džeko 2015. gadā
| fullname =
| birth_date = {{birth date and age|1986|3|17}}
| birth_place = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
| height = 191<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739# | title = Edin Dzeko | publisher = ESPN FC | accessdate = 30 August 2012 | archive-date = {{dat|2013|01|06||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20130106220742/http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739 }}</ref>
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| currentclub = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| clubnumber = 9
| youthyears1 = 1996–2003
| youthclubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| years1 = 2003–2005
| years2 = 2005–2007
| years3 = 2005
| years4 = 2007–2011
| years5 = 2011–2016
| years6 = 2015–2016
| clubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| clubs2 = {{flaga|Čehija}} [[FK Teplice|Teplice]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Čehija}} [[FK Ústí nad Labem|Ústí nad Labem]]
| clubs4 = {{flaga|Vācija}} [[VfL Wolfsburg]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Manchester City F.C.|Manchester City]]
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| caps1 = 38
| goals1 = 3
| caps2 = 43
| goals2 = 16
| caps3 = 15
| goals3 = 6
| caps4 = 111
| goals4 = 66
| caps5 = 130
| goals5 = 50
| caps6 = 31
| goals6 = 8
| nationalyears1 = 2003–2004
| nationalyears2 = 2006–2007
| nationalyears3 = 2007–
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U19
| nationalteam2 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| nationalteam3 = {{fb|Bosnia and Herzegovina}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalgoals1 = 0
| nationalcaps2 = 5
| nationalgoals2 = 1
| nationalcaps3 = 133
| nationalgoals3 = 65
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| clubs7 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| years7 = 2016–2021
| caps7 = 168
| goals7 = 77
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]
| years8 = 2021–2023
| caps8 = 69
| goals8 = 22
| clubs9 = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| years9 = 2023–
| caps9 = 19
| goals9 = 16
}}
'''Edins Džeko''' ({{val|bs|Edin Džeko}}; dzimis {{dat|1986|3|17}}) ir bosniešu [[futbolists]], spēlē [[uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas izlases]] dalībnieks. Kopš 2023. gada Džeko pārstāv [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgas]] komandu [[Fenerbahçe S.K.|''Fenerbahçe'']].

sentences: '''Būts''' ({{Val-en|Booth}}) ir [[uzvārds]] [[angļu valoda|angļu valodā]] runājošajās zemēs. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
 reliģiskā struktūra pēc apdzīvotām vietām 2002. gadā. [[Musulmaņi]] (zaļā krāsā), [[Pareizticība|pareizticīgie]] (zilā krāsā)]]
'''Islāms Ziemeļmaķedonijā''' ([[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]]: ''Исламот во Македонија'') ir viena no [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijas]] tradicionālajām [[Reliģija|reliģijām]], kas tās teritorijā pastāv kopš 15. gadsimta. Maķedonijas [[musulmaņi]] pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|sunnīti]]. Saskaņā ar 2002. gada tautas skaitīšanas datiem Ziemeļmaķedonijā dzīvoja aptuveni 674 000 musulmaņu jeb 33,3 % iedzīvotāju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Zigrīda Eglīte
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 08
| dz_vieta = [[Daugavpils]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1963-1993)
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi = Latvijas staipekņu, kosu un paparžaugu flora. R., 2000.
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Modafinila struktūrformulas
|       citi nosaukumi = 2-[(Difenilmetil) sulfinil]acetamīds, ''Provigil'', ''Modavigil'', ''Modalert'', ''Modapro'', ''Alertex''
|      ķīmiskā formula = C16H15NO2S
|              molmasa = 273,35
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Vikistipendijas}}

'''Vikistipendijas'''

'''[[:m:Wikimedians of Latvia User Group|''Wikimedians of Latvia'' dalībnieku grupa]]'''

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Karlsrūes/Bādenbādenes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Karlsruhe/Baden-Baden''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Baden Airpark 2010 01 (RaBoe).jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = FKB
| ICAO                       = EDSB
|lat_deg=48.779444|lat_dir=N
|lon_deg=8.080556|lon_dir=E
| karte                      = Vācija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Karlsrūes/Bādenbādenes lidosta
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Baden-Airpark GmbH''
| ipasnieks                  =
| apkalpo                    = [[Bādenbādene]], [[Karlsrūe]]
| atrasanas_vieta            = {{GER}}, [[Bādene-Virtemberga]], [[Reinminstere]]
| elevation-f                = 408
| elevation-m                = 124
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 03/21
| r1-length-f                = 10 040
| r1-length-m                = 3 060
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 1 240 551 (2017)
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = ''Bleach''
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Tite Kubo]]
|  orig nosaukums = ブリーチ
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda =
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = piedzīvojumi, cīņas mākslas, pārdabiskums
|        izdevejs = ''[[Shueisha]]''
|          izdota = no {{dat|2001|8|7|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|8|22|d|bez}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats = [[manga]]
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Bleach''' ({{val|ja|ブリーチ}}, ''Burīchi'') ir [[Tite Kubo]] veidota [[manga]] sērija.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Pega
| native_name    = {{gree|Πηγαί}}
| image          = Τείχη Αρχαίων Παγών 0351.jpg
| image_size     =
| caption        = Pegas aizsargmūra fragments
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 05| lats = 00| latNS = N
| longd = 23| longm = 11| longs = 18| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Pega''' ({{val|grc|Πηγαί}}) jeb '''Paga''' ({{val|grc|Παγαί}}) bija sena nocietināta tirdzniecības pilsēta ar ostu [[Megarīda|Megarīdā]] pie [[Alkionas līcis|Alkionas līča]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa) [[Olmijas rags|Olmijas raga]] austrumu pusē, 120 [[Stadijs|stadijus]] uz ziemeļrietumiem no [[Megāra]]s, pēc kuras tā bija otrā svarīgākā pilsēta valstī. Pēc epigrāfiskām ziņām pilsētas drupas atrodas uz paugura [[Alepohoriona]]s ciema teritorijā, 20 km uz ziemeļrietumiem no Megāras, [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Belarus}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #00A650
| nos             = ''Denizlispor''
| logo_links      = Denizlispor logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Denizlispor Kulübü''
| iesauka         = ''Horozlar'' (gaiļi)
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Denizli}}
| līga            = [[TFF 1. Lig]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1966
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 26
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = [[Denizli Ataturka stadions]]
| ietilp          = 18 745
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Turcija}} Ali Četins
| tren            = ''vakants amats''
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.denizlispor.org.tr/}}
 |pattern_b1  = _spvm1819h
 |leftarm1    = 007711
 |body1       = 000000
 |rightarm1   = 007711
 |shorts1     = FFFFFF
 |socks1      = FFFFFF
 |pattern_la2 = _flora18h
 |pattern_b2  = _flora18h
 |pattern_ra2 = _flora18h
 |leftarm2    = 008000
 |body2       = 008000
 |rightarm2   = 008000
 |shorts2     = 008000
 |socks2      = 008000
 |pattern_la3 = _akhisar1617a
 |pattern_b3  = _denizli1819t
 |pattern_ra3 = _akhisar1617a
 |leftarm3    = FFFFFF
 |body3       = FFFFFF
 |rightarm3   = FFFFFF
 |shorts3     = FFFFFF
 |socks3      = FFFFFF
}}
'''''Denizlispor'''''  ir [[Turcija]]s [[sports|sporta]] klubs no [[Denizli]]. Klubs ir dibināts 1966. gadā. Plašāk pazīstams ar tā profesionālo [[futbols|futbola]] komandu, kas pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles aizvada [[Denizli Ataturka stadions|Denizli Ataturka stadionā]], kura ietilpība ir 18 745 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.denizlispor.org.tr/denizlispor/ataturkstadyumu/ |title=Denizli Atatürk Bahçeşehir Koleji Stadyumu |language=tr |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=denizlispor.org.tr}}</ref> ''Denizlispor'' futbolistu labākais sasniegums ir 5. vieta, kas tika sasniegta 2001.—2002. un 2003.—2004. gada sezonās.

sentences:
{{citas nozīmes|filmu sēriju|Terminators|Terminators}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators
| attēls                   = Terminator logo (cropped).png
| att_izm                  =
| paraksts                 = Logotips
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Terminator''
| žanrs                    =
| režisors                 =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Džonatans Mostovs]]
* [[McG]]
* [[Alans Teilors]]
* [[Tims Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Erls Boens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{US$| 478 400 000}}
| ienākumi = {{US$| 1 402 938 658}}
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Terminators''' ({{val|en|Terminator}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] filmu sērija, kurā ir iekļautas piecas filmas. Pirmo divu daļu režisors ir [[Džeimss Kemerons]], trešās - [[Džonatans Mostovs]], ceturtās - [[McG]], bet piektās - [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas attēlo [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]] un [[Erls Boens]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Narkokurjers
| operators =
| attēls = Mule poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mule''
| studija = * ''Imperative Entertainment''
* ''Bron Creative''
* ''Malpaso Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|12|10|ASV|2019|01|04|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|174,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4077356545/|title=The Mule |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Narkokurjers"''' ({{Val|en|The Mule}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Pārējās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Maikls Penja]], [[Daiena Vīsta]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz 2014. gada ''[[The New York Times]]'' rakstu ''The Sinaloa Cartel's 90-Year-Old Drug Mule'', kas vēstīja par [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] veterānu, kurš kļuva par narkokurjeru.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Volgas vācieši
| native_name = Wolgadeutsche
| native_name_lang = German
| flag =
| flag_caption = Volgas vāciešu karogs
| image = <!-- filename; or | rawimage = -->
| image_caption =
| population = <!-- total population worldwide -->
594 138
| genealogy =
| regions = <!-- for e.g. a list of regions (countries), especially if regionN etc. below not used -->
| region1 = {{flaga|Russia}} [[Krievija]]
*  [[Altaja novads]] 79 502
*  [[Omskas apgabals]] 76 334
*  [[Novosibirskas apgabals]] 47 275
*  [[Kemerovas apgabals]] 35 965
*  [[Čeļabinskas apgabals]] 28 457
*  [[Tjumeņas apgabals]] 27 196
*  [[Sverdlovskas apgabals]] 22 540
*  [[Krasnodaras novads]] 18 469
*  [[Orenburgas apgabals]] 18 055
*  [[Volgogradas apgabals]] 17 051
*  [[Tomskas apgabals]] 13 444
*  [[Saratovas apgabals]] 12 093
*  [[Permas novads]] 10 152
| pop1 = 394 138
| ref1 = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/tab5.xls |format=XLS |title=Russian Census 2010: Population by ethnicity |language=ru |website=Perepis-2010.ru |access-date=12 November 2017 |archive-date={{dat|2013|12|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131204011922/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/tab5.xls }}</ref>
| region2 = {{flaga|Kazakhstan}} [[Kazahstāna]]
| pop2 = 200 000
| ref2 = <ref name="Stat.kz">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/n_04_02_10.aspx |title=Stat.kz |website=Stat.kz |access-date=11 November 2017 |dead-url=yes |archive-url=https://web.archive.org/web/20100212175154/http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/n_04_02_10.aspx |archive-date=12 February 2010}}</ref>
| region3 = {{flaga|Germany}}
| region4 = {{flag|United States}}
| region5 = {{flag|Canada}}
| region6 = {{flag|Brazil}}
| region7 = {{flag|Argentina}}
| languages = [[vācu valoda]], [[krievu valoda]], [[kazahu valoda]]
| religions = [[luterānisms]], [[Romas katoļu baznīca]], [[menonīti]]
| related_groups = [[Black Sea Germans]], [[Don Cossacks]]
| footnotes =
}}
s apkaimē.]]
'''Volgas vācieši''' ({{val|de|Wolgadeutsche}} vai ''Russlanddeutsche'' — 'Krievijas vācieši', {{val|ru|поволжские немцы}}) bija [[vācieši|vācu]] [[etniskā grupa]], kas kopš 18. gadsimta dzīvoja [[Krievijas Impērija]]s iekarotajās agrākās [[Kazaņas haniste]]s zemēs [[Volga]]s lejtecē [[Saratova]]s apkaimē.

sentences: '''Piedēklis''' jeb '''sufikss''' ir [[afikss]], ko pievieno pēc vārda saknes. Daži no [[latviešu valoda]]s piedēkļiem ir ''-niek-'', ''-šan-'', ''-kl-'', kas tiek izmantoti vārddarināšanai sekojošos piemēros: ''kurp-e'' — ''kurp-'''niek'''-s'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''šan'''-a'', ''ar-t'' — ''ar-'''kl'''-s''.<ref>{{grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |location=Rīga |year=2007 |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pied%C4%93klis&list=&lang=LV&h=yes |quote=Piedēklis: Afikss, kas vārdā vai vārdformā ir aiz saknes, piemēram, latviešu valodā piedēkļi ''-niek-'', ''-šan-'', ''-kl-'' atvasinātajos vārdos: ''kurp-e'' — ''kurp-'''niek'''-s'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''šan'''-a'', ''ar-t'' — ''ar-'''kl'''-s''; piedēkļi ''-st-'', ''-dam-'', ''-āk-'' vārdformās: ''nir-t'' — ''nir-'''st'''-u'', ''brauk-t'' — ''brauk-'''dam'''-s'', ''liel-s'' — ''liel-'''āk'''-s''. Latviešu valodā vārdā vai vārdformā var būt arī vairāki piedēkļi, piemēram, ''zaļ-'''gan'''-'''um'''-s'', ''redz-'''ē'''-'''j'''-'''us'''-i''.}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Spuņģēni
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Spuņģēnu pagasta nams.jpg
| image_caption            = Spuņģēnu pagasta valdes un kultūras nams.
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Spungani
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2346&p_back=0**</ref>
| population_total         = 214
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 33 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 49 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Spuņģeni
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Mineraloģija''' ir [[dabas zinātne]], kas nodarbojas ar [[minerāls|minerālu]] [[ķīmija|ķīmisko]] īpašību, [[kristāla struktūra|kristālu struktūru]] un fizisko īpašību (ieskaitot [[optika|optisko]] īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — ''mineral sciences'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada novembris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs
| native_name         = ''Mashpee Wampanoag Indian Museum
| image               = Mashpee Wampanoag Indian Museum.JPG
| imagesize           = 300px
| caption             =
| map_type            = Masačūsetsa
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 41.6491667 | latm  = | lats  =  | latNS  = N
| longd = 70.4866667 | longm = | longs =  | longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = [[1997. gads]]
| dissolved           =
| location            = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Mašpī}}
| type                = [[Kultūras nams|Kultūras centrs]]
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|www.mashpeewampanoagtribe.com/museum}}
}}
'''Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs''' ir [[kultūras nams|kultūras centrs]], kas atrodas [[Mašpī]] pilsētā [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā apmeklētāji var iepazīt vietējo [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] vēsturi un kultūru. Gandrīz deviņas desmitdaļas [[vampanoagi|vampanoagu]] dzīvo Mašpī apkārtnē, un kultūras nams šai kopienai kalpo par svarīgu pulcēšanās vietu.<ref name=museum>[http://www.mashpeewampanoagtribe-nsn.gov/museum Mashpee Wampanoag Tribe. Museum]</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Greiems Grīns
|         vārds_orig = Graham Greene
|             attēls = Graham Greene.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Greiema Grīna portrets uz grāmatas vāka
|         dz_dat_alt = {{dat|1904|10|2}}
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = Bērkemstida, [[Hārtfordšīra]], [[Anglija]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1991|4|3|1904|10|2}}
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Vevē]], [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Brits
|            dzimums = V
|             vecāki = Tēvs: Čārlzs Henrijs Grīns (''Charles Henry Greene'')
Māte: Mēriona Reimonda Grīna (''Marion Raymond Greene'')
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Vivjena Dejrela-Brauninga (''Vivien Dayrell-Browning'') (1927-1948, nav oficiāli šķīrušies)
Lēdija Ketrina Volstone (''Catherine Walston'') (partnerattiecības, 1946-1966)
Ivonna Klaeta (''Yvonne Cloetta'') (partnerattiecības, 1966-1991)
|              bērni = Lūsija Kerolaina (''Lucy Caroline'') (dz. 1933)
Frānsiss (''Francis'') (dz. 1936)
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, kritiķis
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[trilleris]]
|             temati = [[Katoļticība]]s tēmas, starptautiskā [[politika]], spiegošana
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Džozefs Konrads]], [[Roberts Luiss Stīvensons]], [[Henrijs Džeimss]], [[Marsels Prusts]],
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kasjans Jevčenko
| Vārds_orig = ''Євченко Касян Дмитрович''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Kasjans Jevčenko 2006. gadā
| Fons = mūziķis
| Dz_vārds = Kasjans Dmitrovičs Jevčenko
| Dzimis = {{Dat|1925|3|20}}
| Vieta_dz = {{flaga|Ukrainas PSR}} Žovtņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukrainas PSR]] [[Padomju Savienība|PSRS]]
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2009|10|24|1925|3|20}}
| Vieta_mr = {{flaga|Ukraina}} Kvitņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukraina]]
| Instrumenti = balss
[[ģitāra]]
[[akordeons]]
[[klavieres]]
[[sitamie instrumenti]]
| Žanrs = [[folkmūzika]]
[[akadēmiskā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[mūziķis]]
[[komponists]]
| Gadi = 1950—2009
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī = Anatolijs Avdievskis
Antons Sova
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Kasjans Jevčenko''' ({{val|uk|Євченко Касян Дмитрович}}; dzimis {{Dat|1925|3|20}}, miris {{dat|2009|10|24}}) bija ukraiņu [[mūziķis]], tautas instrumentu meistars, ansambļu "Guk", "Gučok" un "Gučeņa" vadītājs, Grigorija Verevkas Ukrainas Nacionālā tautas kora solists.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Рачківська Р. П., Сучасна музика в сучасному світі «Любов, сурми та козобаси Касяна Євченка». (Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка).}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Орел Л. (1995.). Унікальна збірка музею. Пам’ятки України: історія та культура. 1995.}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Heparīns''' ({{val-la|heparin}}) ir [[Proteoglikāni|proteoglikāns]], kas sastāv no [[glikuronskābe]]s un [[Glikozamīns|glikozamīna]]. [[Cilvēks|Cilvēka]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] organismā heparīns izstrādājas [[Tuklās šūnas|tuklajās šūnās]] un ir dabīgs [[asins]] [[Antikoagulanti|pretsarecēšanas]] faktors.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūpe
| abbreviation = Pup
| name_latin = Puppis
| RA = 7,5
| dec = −30
| areatotal = 673
| arearank = 20. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ζ Pup''
| starmagnitude = 2,25
| neareststarname = ''HD 69830''
| stardistance = 41
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Pī Pupīdas]]
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Lielais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences: '''Alternatīvā degviela''' ir atjaunojams [[enerģija]]s resurss, kurš tiek izmantots kā [[transporta līdzeklis|transporta līdzekļa]] [[degviela]]. Degvielas būtība ir viegli uzglabājama enerģija, kura ērti transportējama uz izmantošanai nepieciešamo vietu. Pasaulē pastāv daudzi alternatīvo degvielu veidi. Daži no tiem ir [[biodegviela]], [[biodīzelis]], [[biogāze]], [[etanols|uz spirta bāzes balstīta degviela]], kā arī [[ūdeņradis]]. Pie alternatīviem enerģijas veidiem transportlīdzekļu darbināšanai pieskaita arī [[elektrība|elektroenerģiju]].

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences: {{citas nozīmes|savvaļas dzīvnieku izsekošanu un iegūšanu|medības (nozīmju atdalīšana)|medības}}

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Blow Out''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0082085/|title=Blow Out (1981) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 108 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1981|7|24}}
| izplatītājs = ''Filmways Pictures''
| studija = ''Viscount Associates''
| operators = [[Vilmošs Žigmonds]]
| oriģinālnos =
| mūzika = [[Pino Donadžio]]
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Nensija Allena]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Deniss Francs]]
| scenārijs = Braiens De Palma
| producents = [[Džordžs Lito]]
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| žanrs = neo-noir, mistērija, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Blow outENG.jpg
| imdb =
}}'''''Blow Out''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Nensija Allena]], [[Džons Litgovs]] un [[Deniss Francs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Loxia leucoptera Kittila 20110309.JPG
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Loxia leucoptera Kittila 20110309b.JPG
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Loxia
 |      ģints_lv = Krustknābji
 |          suga = Loxia leucoptera
 |       suga_lv = Baltsvītru krustknābis
 |      binomial = Loxia leucoptera <small>([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1789)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Baltsvītru krustknābis''' (''Loxia leucoptera'') ir neliela auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22728944/0 IUCN: Loxia leucoptera]</ref> Izšķir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences: '''Sansāra''' ({{val|sa|संसार}} — 'pasaule') ir [[dvēsele]]s pārdzimšanas cikls materiālos ķermeņos bez sākuma un beigām,<ref>[https://tezaurs.lv/sans%C4%81ra:1 Tezaurs]</ref> ko nosaka cilvēka domu un [[karma]]s (darbu) morālā kvalitāte. Jēdzienu lieto [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]], [[hinduisms|hinduismā]], [[sikhisms|sikhismā]].<ref name="EO">{{Tīmekļa atsauce|title=Saṃsāra|url=https://www.encyclopedia.com/philosophy-and-religion/eastern-religions/buddhism/samsara|access-date=2023-01-08|website=The Concise Oxford Dictionary of World Religions}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Daslers''' var būt:

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
|            name = Roberts Saakjancs
|           image = Robert_Saakyants.jpg
|       imagesize =
|         caption =
|       birthname =
|       birthdate = {{dat|1950|8|30}}
|        location = {{URS}}, [[Baku]]
|       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2009|9|24|1950|8|30}}
|      deathplace = {{ARM}}, [[Erevāna]]
|          places =
|     nationality = armēnis
|           field = [[animācija]]
|        training =
|        movement =
|    famous works =
|        paraksts =
|         patrons =
|   influenced by =
|        teachers =
|          pupils =
|      influenced =
|          awards =
}}
'''Roberts Saakjancs''' ({{val|hy|Ռոբերտ Սահակյանց}}; dzimis {{dat|1950|9|30}} [[Baku]] [[Azerbaidžānas PSR]], miris {{dat|2009|9|24}} [[Erevāna|Erevānā]] [[Armēnija|Armēnijā]]) bija [[armēņi|armēņu]] un [[Padomju Savienība|padomju]] [[animācija]]s mākslinieks.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Norbi bāka (aizmugurējā vaduguns)
| native_name         = Norrby ülemine tuletorn
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Norrby_ülemine_tuletorn_2011.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Norbi]], [[Vormsi pagasts]], [[Lēnes apriņķis]], {{EST}}
| pushpin_map         =
| latd  = 59  | latm  = 00 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 20 | longs = 51 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1935. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Petuniabukta
| oriģinālnosaukums    = ''Petuniabukta''
| attēls               = Stacja Polarna UAM.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{POL}}
| latd=78| latm=41| lats=09| latNS=N
| longd=16| longm=27| longs=25| longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1984 (2011)
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Ādama Mickeviča universitāte]]
| pers_vasara          = 6
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = http://www.polar.amu.edu.pl/
}}
'''Ādama Mickeviča universitātes polārstacija''' ({{val|pl|Stacja Polarna Uniwersytetu im. Adama Mickiewicza (AMUPS)}}), zināma arī kā '''Petuniabukta''' vai pēc abreviatūras '''AMUPS''', ir vasaras sezonas [[Polija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.kbp.pan.pl/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=51&lang=pl Komitet Badań Polarnych. Polskie Stacje Polarne]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s vidienē [[Billefjords|Billefjorda]] atzara Petuniabuktas rietumu krastā, 4,5 km no pamestās krievu apmetnes [[Piramidene]]s. Stacija pieder [[Poznaņa]]s [[Ādama Mickeviča universitāte]]i.

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
nokauj Kulina suni", [[Stefens Rīds|Stefena Rīda]] ilustrācija, 1904. gads]]
'''Pusdievs''' ir jēdziens, kas attiecināms uz [[mitoloģija|mitoloģiskiem]] tēliem, kuriem viens no vecākiem bija [[dievs]] un otrs cilvēks. Daži pazīstamākie pusdievi ir [[Šumera|Šumeru]] karalis [[Gilgamešs]] un grieķu varonis [[Hērakls]].

sentences: '''Lieldators''' ({{Val-en|mainframe}}) ir dators ar ļoti lielu operatīvo un arī iekšējo atmiņu. To parasti izmanto lielas iestādes, valdības u.c. Atšķirībā no superdatoriem, lieldatoriem ir raksturīga liela IO kapacitāte un laba savietojamība ar iepriekšējām versijām (mūsdienu lieldatori spēj darbināt pat 30 gadus vecas programmas).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dzintra Knape
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = "Līgotņi", {{vieta|Latvija|Valmieras apriņķis|Tūja (Liepupes pagasts)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Alfrēds Knaps, Paulīne Knape
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[augu fizioloģija]], [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras nodaļa]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dzintra Knape''' (1940—2023) bija augu [[Fizioloģija|fizioloģe]], [[Dendroloģija|dendroloģe]], [[botāniķe]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] Dendrofloras nodaļas vadošā pētniece, Introdukcijas kokaudzētavas vadītāja un NBD skujkoku kolekcijas veidotāja.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences:
{{Militārās vienības infokaste|nosaukums=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija
''中国人民解放军''
''Zhōngguó Rénmín Jiěfàngjūn''|attēls=China_Emblem_PLA.svg|attēla izmērs=100px|virsraksts=Ķīnas Tautas atbrīvošanas armijas emblēma|valsts={{flaga|Ķīna}} [[Ķīna]]|pastāvēšana=1927 gada 1. augusts — pašlaik|pakļautība=|daļa no=|karaspēka veids=|krāsas=|karavīru skaits=2 250 000|jubileja=|devīze=|militārās operācijas=[[Ķīnas pilsoņu karš]]
[[Birmas pilsoņu karš]]
[[Vjetnamas karš]]|pašreizējais komandieris=|komandieri=}}'''Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija''' ([[Vienkāršotās ķīniešu rakstzīmes|vienkāršotā ķīniešu]]: ''中国人民解放军'') ir [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] bruņotie spēki. Armija tika izveidota 1927. gada 1. augustā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{eksperts}}
{{jāuzlabo|Aplami un neprecīzi apgalvojumi, raksta nosaukums.}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Krievi Igaunijā'''
| pop = 306 801 (2023)<br>
(22,46 % no iedzīvotāju kopskaita)<ref name="stat.ee">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.stat.ee/34278 |title=Population by ethnic nationality, 1 January, years - Statistics Estonia |access-date={{dat|2019|04|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190825174819/https://www.stat.ee/34278 }}</ref>
| popplace = [[Harju apriņķis]], [[Austrumviru apriņķis]]
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
. Tajā ir redzams jūras dziļums]]
'''Hidrogrāfija''' ir [[Zemes zinātne]]s nozare, kas nodarbojas ar [[okeāns|okeānu]], [[jūra|jūru]], [[piekraste]]s zonu, [[ezers|ezeru]] un [[upe|upju]] fizikālo lielumu mērīšanu un aprakstīšanu, kā arī ar to pārmaiņu prognozēšanu laika gaitā. Hidrogrāfijā nodarbojas arī ar [[navigācija]]s drošību, [[pētniecība|zinātnisko darbību]] ūdenī un ūdens [[vides aizsardzība|vides aizsardzību]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Nīlī
| image_skyline = Nili_Daikundi.JPG
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Afganistāna#Āzija
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{AFG}}
| subdivision_type1 = Vilajets
| subdivision_name1 = [[Dājkondī]]
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2015
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 17 946
| population_density_km2 =
| timezone = [[UTC+4:30]]
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| latd = 33.716667| latNS = N
| longd = 66.116667| longEW = E
| elevation_m = 2022
| website =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seja ar rētu
| operators =
| attēls = Scarface - 1983 film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = [[Mārtins Bergmans]]
| scenārijs = [[Olivers Stouns]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Stīvens Bauers]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]
| mūzika = [[Džordžo Moroders]]
| oriģinālnos = ''Scarface''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|12|1}}
| ilgums = 170 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23,5–37 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|66 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0086250/?ref_=bo_rl_ti|title=
Scarface (1983) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seja ar rētu"''' ({{Val|en|Scarface}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Braiens De Palma]], bet scenārija autors ir [[Olivers Stouns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Stīvens Bauers]], [[Mišela Feifere]] un [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada tāda paša nosaukuma romāna un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc [[Seja ar rētu (1932. gada filma)|1932. gada versijas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://directories.wga.org/project/756415/scarface/|website=directories.wga.org|access-date=2022-07-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/05/14/scarface-remake-1932-film-where-to-watch/|title=The Original ‘Scarface’ Isn’t From 1983—It’s From 1932, And You Can Watch It Online|website=Decider|access-date=2022-07-28|date=2020-05-14|language=en-US}}</ref> De Palma savu filmu veltīja oriģinālās filmas scenārija autoriem [[Hauards Hokss|Hauardam Hoksam]] un [[Bens Hekts|Benam Hektam]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences: '''[[Pārdzesēts lietus]]''' ir šķidri [[nokrišņi]] ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0 °C (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C), galvenokārt tas ir [[lietus]], kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gerhards Johans fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Gerhard Johann von Löwenwolde}}, miris 1723) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Zviedru Igaunija]]s muižnieks, [[Krievijas cari|Krievijas cara]] galminieks.

sentences: '''Kanibālisms''' ir situācija, kad vienas dzīvnieku sugas pārstāvji ēd savas sugas pārstāvjus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Maltas kanāls
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Malta Channel (satellite picture).jpg
| paraksts     = Maltas kanāla satelītuzņēmums
| vieta        = {{vieta|Malta}},{{vieta|Itālija}}
| ietilpst     =
| savieno      =
| savieno1     =
| atdala       = [[Sicīlija]]
| atdala1      = [[Malta]]
| vietaskarte  = Itālija#Eiropa
| relief = jā
| alt =
| plat_d=36| plat_m=21 | plat_s=00 | plat_NS=N
| gar_d=14| gar_m=39 | gar_s=00 | gar_EW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       =
| platums      = 81
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 171
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
(''Mergellus albellus'')]]
'''Gājputni''' ir [[putni]], kas veic regulāras un kalendārā laika ziņā samērā noteiktas sezonālās [[Dzīvnieku migrācija|migrācijas]] no ligzdošanas vietām uz diezgan pastāvīgām un attālām ziemošanas vietām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/upload/File/DOC/SabM_R_10_Gajputni.pdf|title=Gājputni|last=|first=|access-date=|date=|archive-date={{dat|2012|12|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121222043744/http://www.daba.gov.lv/upload/File/DOC/SabM_R_10_Gajputni.pdf}}</ref> Tie pārvietojas pa vienam vai nelielās grupās, virtenēs un kāšos.

sentences: '''Bezvējš''' ir [[laikapstākļi]], kad [[vējš]] vai nu nepūš nemaz, vai arī tā ātrums ir mazāks par 0,5 m/s. Šādu vēju cilvēks nevar sajust, tāpēc viņam šķiet, ka vēja nav nemaz. Visbiežāk bezvējš novērojams pie [[ekvators|ekvatora]], kur beidz pūst [[pasāti]], kā arī [[Sibīrija]]s austrumdaļā [[ziema|ziemā]]. Tur vēja ātrums var būt tikai 0—0,2 m/s. Bieži vien bezvējš ir naktīs, no rīta un vakarā. Bezvējš no pavisam niecīga vēja (vēja vēsmas) atšķiras ar to, ka pilnīgā bezvējā cilvēks stāvot nevar sajust, ka pūš vējš, no skursteņiem dūmi ceļas augšup vertikāli vai arī tos nepūš prom, koku lapas nekustas, [[upe|upēs]] vai [[ezers|ezeros]] nav viļņu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kurts Kobeins
|Attēls = Nirvana around 1992.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Kurts Kobeins [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|2|20}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|1994|4|5|1967|2|20}}
|Vieta_dz =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1987]]—[[1994]]
|Izdevējkompānija = ''[[Sub Pop]]'', ''[[Geffen Records|DGC/Geffen]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
|Paraksts = Firma de Kurt Cobain.svg
}}

sentences: '''Robotprogrammatūra''', jeb '''bots''', ir [[programmatūra]]s veids, kas [[Internets|internetā]] izpilda automātizētus uzdevumus ([[Skriptu valoda|skriptus]]), parasti ar nolūku lielā mērogā atdarināt cilvēka darbību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Malicious bots : an inside look into the cyber-criminal underground of the internet|url=https://www.worldcat.org/oclc/440648110|publisher=Auerbach Publications|date=2009|location=Boca Raton|isbn=1-4200-6903-9|oclc=440648110|first=Ken|last=Dunham}}</ref> Bots [[Klienta servera arhitektūra|klienta-servera]] modelī ieņem klienta lomu, savukārt servera lomu parasti veic [[Tīmekļa serveris|tīmekļa serveri]]. Interneta robotprogrammatūra spēj veikt vienkāršus, cikliskus uzdevumus daudz ātrāk, nekā varētu īsts cilvēks. Visplašāk robotprogrammatūra tiek izmantota tīmekļa pārmeklēšanai, kurā automatizēts skripts ienes, analizē un kataloģizē informāciju no tīmekļa serveriem. Vairāk nekā pusi no visas tīmekļa datplūsmas ģenerē robotprogrammatūra.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imperva.com/blog/bot-traffic-report-2016/|title=Bot Traffic Report 2016 {{!}} Imperva|website=Blog|access-date=2022-09-18|date=2017-01-24|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli velāri līdzskaņi''' ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[Dubultā artikulācija|dubultās artikulācijas]] līdzskaņi. Tos izrunā pie [[Aukslējas|mīkstajām aukslējām]] un [[Lūpa|lūpām]]. Dažkārt tos sauc par [[labiovelārs līdzskanis|labiovelāriem līdzskaņiem]], ar ko apzīmē [[Labializācija|labializētus]] [[Berzenis|berzeņus]], kā piemēram {{IPA|[ʍ]}}.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Tāss''' ir [[Bērzi|bērza]] [[Stumbrs|stumbra]] [[miza]]s ārējā baltā kārta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/t%C4%81ss:1|title=tāss {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-14}}</ref> Tāss ir [[Blīvums|viegls materiāls]] (vidēji 520 kg/m³, kas ir gandrīz divreiz vieglāks par [[Ūdens|ūdeni]]), kas atvieglo tās praktisko pielietošanu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sejembikes tornis
| native_name         = ''Сөембикә манарасы''<br/>''Ба́шня Сююмбикэ́''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tatarstāna#Krievija#Eiropa
| status              =
| image               = Kazan_Kremlin_Soyembika_Tower_08-2016_img2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Tatarstāna|Kazaņa}}
| latd  = 55.796389
| longd = 49.108056
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1703. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| website =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazaņas kremļa vēstures un arhitektūras komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2000
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/980 980]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 13,45 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Sejembikes tornis" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2166466"
}
</mapframe>
'''Sejembikes tornis''' ({{val|tt|Сөембикә манарасы}}, {{val|ru|Ба́шня Сююмбикэ́}}) ir 18. gadsimta sākumā celts [[Kazaņas kremlis|Kazaņas kremļa]] sargtornis, viens no [[Tatarstāna]]s galvaspilsētas [[Kazaņa]]s simboliem.

sentences:
s, [[Gerdene]]s, [[Nigaste]]s, [[Mārciena]]s, [[Cesvaines viduslaiku pils|Cesvaines pilis]] (no Polijas ''Archiwum Główne Akt Dawnych'').]]
'''Negeste''', arī '''Nigaste''' (latīņu: ''Negeste, Egeste'') bija latgaļu [[Jersika (valsts)|Jersika]]s valsts pilsnovads (latīņu: castrum Negeste), kas atradās [[Ogre (upe)|Ogres upes]] augšgalā. Pilsnovads pieminēts 1211. gada Jersikas dalīšanas un 1213. gada zemju pārdales dokumentos. Sākumā Negestes pilsnovads tika ordenim,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/J/je/jersika/dokumenti/1211.00.00.latviesu.htm |title=Lēmums par Jersikas karaļa novadu sadalīšanu starp Rīgas bīskapu un Zobenbrāļu ordeni |access-date={{dat|2010|08|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071206051357/http://www.historia.lv/alfabets/J/je/jersika/dokumenti/1211.00.00.latviesu.htm |archivedate={{dat|2007|12|06||bez}} }}</ref> bet pēc [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] atgriešanās Livonijā 1213. gadā viņš panāca Jersikas zemju pārdali.<ref>[http://books.google.lv/books?id=FTcKVOltR84C&pg=PA416&lpg=PA416&dq=castrum+negeste&source=bl&ots=d2L-1YD3RN&sig=8Yg0ylHniBVIcRDnbipPKcD8EQE&hl=lv&ei=qORWTKmvGNGSjAfopKnDBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=6&ved=0CCUQ6AEwBQ#v=onepage&q=castrum%20negeste&f=false no August Johann Gottfried Bielenstein. Die Grenzen des lettischen Volksstammes und der lettischen Sprache ...]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
{{starpviki+}}
'''Minjonas dziesma''' ir apzīmējums [[Johans Volfgangs fon Gēte|Johana Volfganga fon Gētes]] darba "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]" (''Wilhelm Meisters Lehrjahre'') varones – [[Minjona]]s – dziesmām. Tās uzskata par ievērojamākajiem Gētes dzejoļiem, kas iedvesmojušas daudzus 19. gadsimta komponistus kā [[Ludvigs van Bēthovens|Ludvigu van Bēthovenu]], [[Ferencs Lists|Ferencu Listu]], [[Roberts Šūmanis|Robertu Šūmani]], [[Pēteris Čaikovskis|Pēteri Čaikovski]], [[Hugo Volfs|Hugo Volfu]] un [[Francis Šūberts|Franci Šūbertu]].<ref>Doktorchik, A. M. Sehnsucht and Alienation in Schubert's Mignon Settings, BMus, University of Lethbridge [Thesis: Master of Music], 2009, pp. 8-9. https://www.uleth.ca/dspace/bitstream/handle/10133/3051/doktorchik,%20acacia.pdf?sequence=1 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160715011018/https://www.uleth.ca/dspace/bitstream/handle/10133/3051/doktorchik%2C%20acacia.pdf?sequence=1 |date={{dat|2016|07|15||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lielais Suns
| abbreviation = CMa
| name_latin = Canis Major
| RA = 7
| dec = -20
| areatotal = 380
| arearank = 43. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Sīriuss
| starmagnitude = -1,46
| neareststarname = Sīriuss
| stardistance = 8,6
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Girgensons
|     vārds_orig = ''Otto Girgensohn''
|         attēls = Otto Christoph Heinrich Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1796
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Jaunpiebalga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Igaunijas guberņa|Tallina|td=Igaunija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, kritiķis un cenzors
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristofers Reinholds Girgensons]], māte - Doroteja, dzim. Fitkava
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vilhelmīne, dzim. Šramma
|          bērni = [[Reinholds Girgensons]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru
| operators =
| attēls = The Wonderful Story of Henry Sugar poster.jpg
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, īsfilma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents =
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Devs Patels]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ričards Eioeids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonderful Story of Henry Sugar''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1|[[80. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|9|27|Netflix}}
| ilgums = 39 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru"''' ({{val|en|The Wonderful Story of Henry Sugar}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fantāzijas [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Reifs Fainss]], [[Devs Patels]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ričards Eioeids]]. Filma balstīta uz 1977. gada [[Roalds Dāls|Roalda Dāla]] tāda paša nosaukuma īso stāstu. Šī ir jau otrā Dāla adaptācija, kuras režisors ir Andersons, pēc 2009. gada animācijas filmas "[[Lieliskais Lapsas kungs]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/global/wes-anderson-henry-sugar-the-swan-poison-ratcatcher-1235710449/|title=Wes Anderson Confirms ‘Henry Sugar’ Short Film Collection Will Include ‘The Swan,’ ‘Poison’ and ‘The Ratcatcher’|last=Shafer|first=Ellise|website=Variety|access-date=2023-09-28|date=2023-09-01|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Kreicers''' var būt:

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Alakels
|attēls=Lake_Alakol.jpg
|map = Kazahstāna
| plat_d=46 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=81 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
|platība=2650
|garums=
|Vid_dziļums=22
|Max_dziļums=54
|tilpums=58,6
|augstums_vjl=347
|izteka=beznoteces
|baseins=65 200
|valstis=[[Kazahstāna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Alakels''' ({{val|kk|Алакөл}} — ‘raibais ezers’) ir beznoteces [[sālsezers]] [[Kazahstāna]]s austrumu daļā [[Austrumkazahstānas apgabals|Austrumkazahstānas]] un [[Almati apgabals|Almati]] apgabalos. Ezers atrodas [[Džungārijas Vārti|Džungārijas Vārtos]] — ielejā, kas savieno Kazahstānas dienvidu augstienes ar [[Ķīna]]s [[Džungārija]]s tuksnešaino līdzenumu. Ielejas dibens ir tikai 350—450 m virs jūras līmeņa, savukārt [[Džungārijas Alatau]] virsotnes ielejas malā ir līdz 4463 m virs jūras līmeņa. Ūdens apmaiņas periods ezerā ir 0,8 gadi. Aizsalst no janvāra līdz aprīlim.

sentences: '''17. jūlijs''' ir gada 198. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (199. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 167 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
Igaunijā, no kuras pazemes ūdeņi spiežas virspusē]]
'''Pazemes ūdeņi''' ir visi [[ūdens|ūdeņi]], kas dažādā dziļumā atrodas [[Zemes garoza|Zemes garozā]] — iežu porās, plaisās un tukšumos. Lielākā daļa no tiem atrodas Zemes virskārtas augšpusē, tomēr tie var būt līdz 14 km dziļumā. [[Dzeramais ūdens]] visbiežāk tiek iegūts no pazemes ūdeņiem, rokot [[aka]]s vai veicot urbumus. Ja pazemes ūdeņi nonāk zemes virskārtā, veidojas [[avots]] vai [[avoksnājs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Fjodorovna''' var būt:
* [[Aleksandra Fjodorovna (Nikolaja II sieva)]];
* [[Aleksandra Fjodorovna (Nikolaja I sieva)]];
* [[Marija Fjodorovna (Pāvila I sieva)]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences: '''Cigarete''' ({{val|de|zigarette}}, {{val|fr|cigarrete}} — 'neliels cigārs') ir [[smēķēšana]]i domāts [[tabaka]]s izstrādājums, kas sastāv no [[papīrs|papīra]] [[cilindrs|cilindra]], kurā iepildīta smalki sagriezta tabaka.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovsamoilovskija
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Самойловский''
| attēls               = 20130508 Samoylov Fruehjahrsexpedition 080 TOpel.jpg
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=72| latm=22| lats=00| latNS=N
| longd=126| longm=30| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s delta
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1998
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]
| pers_vasara          = 8-25
| pers_ziema           = 6
| augstums             =
| vid_t                = -13,6
| vas_t                = 32,7
| ziem_t               = -53
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            = http://samoylov-island.ru/
}}
'''Arktiskais centrs «Ostrovsamoilovskija»''' ({{val|ru|Арктический центр ИНГГ СО РАН «Остров Самойловский»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://samoylov-island.ru/ |title=Остров Самойловский. Научно-исследовательская станция ИНГГ СО РАН |access-date={{dat|2021|01|21||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210125233301/http://samoylov-island.ru/ }}</ref><ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3441 Полярная Почта. Остров Самойловский, исследовательская станция]</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes grīvā nelielajā Samoilova salā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacijas operators ir [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s Sibīrijas nodaļas Andreja Trofimuka Naftas un gāzes ģeoloģijas un ģeofizikas institūts, bet tās galvenie izmantotāji ir Krievijas [[Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts]] un [[Jakutska]]s Pāvela Meļņikova Mūžīga sasaluma institūts, kā arī [[Vācija]]s [[Alfrēda Vegenera institūts]].<ref>[https://www.awi.de/expedition/stationen/insel-samoylov.html Forschungsstation Insel Samoylov]</ref>

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Augsnes klasifikācija''' ir [[augsne|augšņu]] apvienošana grupās pēc to izcelsmes un īpašībām. Augsnes iedalīšana taksonomiskā vienībā un to salīdzināšana.

sentences: '''26. janvāris''' ir gada 26. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 339 dienas (340 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anabaptisms''' ({{val|grc|ἀναβαπτισμός}}; {{gree|ἀνά}} — ‘atkārtoti’, {{gree|βαπτισμός}} — ‘baptisms’<ref>{{citation|title=Anabaptism, n.|work=Oxford English Dictionary|publisher=Oxford University Press|date=2012. gada decembris|url=http://www.oed.com/view/Entry/6864|accessdate=2013.gada 21.janvāris}} {{en ikona}}</ref>) ir 16. gadsimtā radusies [[kristietība|kristiešu]] [[reformācija]]s kustība [[Eiropa|Eiropā]], kas tic, ka [[kristības]] ir jānovilcina, līdz kandidāts varēs atzīt savu ticību. Lai gan daži uzskata anabaptismu kā daļu no [[protestantisms|protestantisma]], citi to skata kā nesaistītu ar to.<ref>{{Citation | url = http://www.cbc4me.org/articles/Baptist/04-McGrath.pdf | title = CBC 4 me | format = [[PDF]] | contribution = Neither Catholic nor Protestant | first = William | last = McGrath | accessdate = {{dat|2011|12|07||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120106014336/http://www.cbc4me.org/articles/Baptist/04-McGrath.pdf | archivedate = {{dat|2012|01|06||bez}} }} {{en ikona}}</ref><ref>{{Citation | url = http://vlib.iue.it/carrie/texts/carrie_books/gilbert/15.html | title = THE ANABAPTISTS AND THE REFORMATION | contribution = CHAPTER 15 THE RADICALS OF THE REFORMATION | first = William | last = Gilbert | accessdate = {{dat|2015|04|14||bez}} | archivedate = {{dat|2018|12|25||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20181225031916/http://vlib.iue.it/carrie/texts/carrie_books/gilbert/15.html%20 }} {{en ikona}}.</ref> No anabaptistu kustības ir cēlušies [[amiši]], [[huterīti]] un [[menonīti]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Karalienes Modas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| plat_d= 68| plat_m= 20| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 102| gar_m= 00| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 100
| platums      = 290
| Vid_dziļums  = ~30
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Melberna]], [[Dženijas Lindas sala]]
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}
'''Karalienes Modas līcis''' ({{val|en|Queen Maud Gulf}}) ir plašs jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OANPE Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Queen Maud Gulf]</ref> Izvietojies [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] starp [[Adelaidas pussala|Adelaidas pussalu]] austrumos un [[Kenta pussala|Kenta pussalu]] rietumos. Atdala [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas]] un [[Karaļa Viljama sala|Karaļa Viljama]]s salas no [[Ziemeļamerika]]s kontinenta, savieno [[Dīza šaurums|Dīza šaurumu]] rietumos ar [[Viktorijas šaurums|Viktorijas šaurumu]] ziemeļos un [[Simpsona šaurums|Simpsona šaurumu]] austrumos.<ref>{{PZT|335}}</ref> Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Līcī vairākas salas, lielākās no kurām ir [[Melberna]] un [[Dženijas Lindas sala]]s. Līcis 10 mēnešus gadā pildīts ar ledu. Krasti mazapdzīvoti, pastāvīgu apdzīvoto vietu nav. Līča dienvidu piekrastē kopš 1961. gada izveidota [[putniem nozīmīga vieta]] — Karalienes Modas līča migrējošo putnu rezervāts.<ref>[https://www.ibacanada.com/site.jsp?siteID=NU009 IBA Canada. Queen Maud Gulf]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Merauke
 | official_name            = ''Merauke''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Tugu Lingkaran Brawijaya 969.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Moluku-Papua
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dienvidpapua]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1902
 | established_title1       = Pilsētas statuss
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 103641
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 71
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 28 | lats =  | latNS = S
 | longd = 140 | longm = 20 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.merauke.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Hyperdub''''' ir [[Londona]]s producenta un dīdžeja ''[[Kode9]]'' dibināta [[Lielbritānija]]s ierakstu kompānija, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences: '''Semiotika''' ir zinātne par [[zīme|zīmēm]] un [[zīmju sistēma|zīmju sistēmām]], to vispārīgajām īpašībām un funkcionēšanas likumībām. Semiotika pēta arī [[nozīme]]s rašanos un [[informācija]]s nodošanu. Viens no nozīmīgākajiem semiotikas pamatjēdzieniem ir zīme; zīme semiotikā tiek definēta kā jebkas, kas kādam kaut kādā mērā aizstāj kaut ko citu.

sentences:
{{Infobox particle
| name            = Kvarks
| image           = Quark structure proton.svg
| image_size      = 225px
| alt             = Trīs krāsaini apļi (simbolizē kvarkus) savienoti pārveidā ar atsperēm (simbolize gluonus), visi iekš pelēka apļa (simbolizē protonu). The colors of the balls are red, green, and blue, to parallel each quark's color charge. The red and blue balls are labeled "u" (for "up" quark) and the green one is labeled "d" (for "down" quark).
| caption         = [[Protons]] sastāv no diviem [[U kvarks|U kvarkiem]], viena [[D kvarks|D kvarka]] un [[gluoniem]], kas ir starpnieki spēkiem, kas tos "saista". Atsevišķu kvarku piešķirtā krāsa ir patvaļīga, taču jābūt klāt visām trim krāsām.
| num_types       = 6 ([[U kvarks|up]], [[D kvarks|down]], [[S kvarks|strange]], [[S kvarks|charm]], [[B kvarks|bottom]], un [[T kvarks|top]])<!-- mass/discovery order-->
| composition     = [[Elementārdaļiņa]]
| statistics      = Fermionisks
| group           =
| generation      = 1., 2., 3.
| interaction     = [[Elektromagnētisms]], [[gravitācija]], [[Stiprā mijiedarbība|stiprā mijiedarbība]], [[Vājā mijiedarbība|vājā mijiedarbība]]
| particle        =
| antiparticle    = Antikvarks({{SubatomicParticle|Antiquark}})
| theorized       = {{plainlist|
*[[Murray Gell-Mann]] (1964)
*[[George Zweig]] (1964)}}
| discovered      = [[SLAC National Accelerator Laboratory|SLAC]] (c. 1968)
| symbol          = {{SubatomicParticle|Quark}}
| baryon_number   = {{Frac|1|3}}
| mass            =
| decay_time      =
| decay_particle  =
| electric_charge = +{{Frac|2|3}} [[elementary charge|e]], −{{Frac|1|3}} [[elementary charge|e]]
| color_charge    = Jā
| spin            = {{Frac|1|2}}
| num_spin_states =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Hons Sansu
 | vārds_orig              = 홍상수
 | attēls                  = Hong Sangsoo at Berlinale 2022.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hons Sansu 2022. gada [[72. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlinālē]]
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|10|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Hong Sang soo signature.svg
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Minskas Arēna
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Minsk Arena.JPG
| caption             = 200px
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 56 | lats  =  11.4 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 28 | longs = 58.44 | longEW = E
| broke_ground        = 2006
| built               = 2006—2009
| opened              = {{dat|2010|1|30||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                = {{ASV dolārs|350 miljoni}}
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]] (KHL)
* [[Minskas "Tsmoki"]] (Baltkrievijas Premjerlīga)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          = 15 086
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{url|http://www.minskarena.by/}}
| publictransit       =
}}
'''Minskas Arēna''' ({{val|be|Мінск-Арэна}}) ir daudzfunkcionāla halle, kuru tika atklāta [[2010. gads|2010]]. gada [[14. janvāris|14. janvārī]]. Tā atrodas [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un ir mājvieta [[Kontinentālā hokeja līga|Kontinentālās hokeja līgas]] klubam [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]]. Tajā notika [[2014. gada Pasaules čempionāts hokejā]] un notiks [[2021. gada Pasaules čempionāts hokejā]].

sentences: '''23. jūlijs''' ir gada 204. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (205. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 161 diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Andzeļu pagasts
| karte             = Andzeļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Andzeļi
| platība           = 96,0
| iedzīvotāji       = 531<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |date={{dat|2020|06|04||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 531/ 96 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Spalvu skeletveidīgie mākoņi''' ''Cirrus vertebratus'' (Ci ve) ir plāni [[mākoņi]] ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša [[gaiss|gaisa]] plūsma un [[turbulence]] augšējā [[troposfēra|troposfērā]]. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd [[Saule]], [[Mēness]] un spožas [[zvaigzne]]s. Dienā tie nesamazina apgaismojumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Pteropus rodricensis (Zurich Zoo) - back.JPG
| att_nosaukums  = Rodrigesas augļēdājsikspārnis.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| virsklase      =
| virsklase_lv   =
| infraklase     =
| infraklase_lv  =
| virskārta      =
| virskārta_lv   =
| kārta          = Chiroptera
| kārta_lv       = Sikspārņi
| apakškārta     = Megachiroptera
| apakškārta_lv  = Dižsikspārņi
| infrakārta     =
| infrakārta_lv  =
| virsdzimta     =
| virsdzimta_lv  =
| dzimta         = Pteropodidae
| dzimta_lv      = Augļēdājsikspārņi
| apakšdzimta    = Pteropodinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints          = Pteropus
| ģints_lv       =
| suga           = Pteropus rodricensis
| suga_lv        = Rodrigesas augļēdājsikspārnis
| binomial       = Pteropus rodricensis, <small>([[George Dobson|Dobson]], 1878)</small>
| izplatība      =
| kategorijas    = nē
}}
'''Rodrigesas augļēdājsikspārnis''' jeb '''Rodrigesas augļsikspārnis''' (''Pteropus rodricensis'') ir [[augļēdājsikspārņu dzimta|augļēdājsikspārņu dzimtas]] [[suga]], kas dzīvo [[Rodrigesa (sala)|Rogrigesas]] salā [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Tā ir apdraudēta suga, kas apdzīvo ierobežotu teritoriju un ir uzņēmīga pret vides maiņu.

sentences: '''Armēnija''' ({{val|la|Armenia}}) bija [[Romas impērija]]s [[province]], kas atradās [[Anatolija|Mazāzijā]], galvenokārt mūsdienu [[Turcija]]s un [[Armēnija]]s teritorijās, bet arī [[Irāka]]s, [[Irāna]]s, [[Gruzija]]s un [[Azerbaidžāna]]s teritorijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.unrv.com/provinces/armenia.php|title=Armenia - Province of the Roman Empire {{!}} UNRV.com|website=www.unrv.com|access-date=2023-04-08}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Padomju Savienības republikas]]
[[Kategorija:Turkmenistāna]]

sentences: '''Rubīns''' (no {{val|la|ruber}} — 'sarkans') ir [[minerāls|minerāla]] — [[korunds|korunda]] paveids — koši sarkani, caurspīdīgi korunda kristāli. Rubīna sarkano krāsu nosaka [[hroms|hroma]] piejaukumi. Rubīns dabā ir ļoti reti sastopams, taču mūsdienās tiek ražots salīdzinoši lēts mākslīgais rubīns. Rubīns ir [[Bībele|Bībelē]] visbiežāk pieminētais dārgakmens. Austrumos rubīnu sauc „lals” — ar šādu nosaukumu to agrāk pazina arī [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Universitātes infokaste
| name              = Tulūzas Universitāte ''I-Capitole''
| native_name       = ''Université Toulouse-I-Capitole''
| image_name        = (31) Université Toulouse 1 Capitole - Entrée principale, site de l'Arsenal.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1229. gadā
| closed            =
| type              = publiska universitāte
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         = ''Hugues Kenfack''
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          = 22 400 (2020. gadā)
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          =
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          = ''U Toulouse 1''
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{URL|https://www.ut-capitole.fr/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aizeks Sterns
|     vārds_orig = ''Isaac Stern''
|         attēls = Isaac Stern - 1980.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Ukrainas PSR]]<br />([[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO2, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

sentences: '''Latvijas Republikas Augstākā tiesa''' (LR AT) jeb '''Senāts''' ir trešā, augstākā [[tiesu vara]]s instance [[Latvija|Latvijā]]. Tā izskata krimiāllietas, civillietas un administratīvās lietas. Darbība tiek noteikta [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmē]], likumā "Par tiesu varu" noteikta tiesas struktūra, kompetence. Tiesa sastāv no Civillietu tiesu palātas, trim departamentiem, administrācijas un divām nodaļām. Atrodas [[Latvijas Tiesu pils|Tiesu pilī]] Brīvības bulvārī 36, Rīgā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 64
 | lv  = Sešdesmit četri
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Garcinia mangostana
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Mangosteens - whole and opened.jpg
| att_nosaukums = Mangostāna augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Malpighiales
|      rinda_lv = Malpīgiju rinda
|        dzimta = Clusiaceae
|     dzimta_lv = Asinszāļu dzimta
|         ģints = Garcinia
|      ģints_lv = Garīcijas
|          suga = G. mangostana
|       suga_lv = Mangostāns
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Fred Hoyle
| attēls =Fred Hoyle.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1915
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =24
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2001
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Bornmuta]], [[Dorseta]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas astronomijas institūts]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[zvaigžņu kodolsintēze]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Ņižņaja Taimira
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Taymyra river.png
| kartes_paraksts   = Ņižņaja Taimiras baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=74| sāk_plat_m=54| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=100| sāk_gar_m=31| sāk_gar_s=17| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=76| iet_plat_m=06| iet_plat_s=40| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=99| iet_gar_m=47| iet_gar_s=20| iet_gar_EW=E
| garums            = 187
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 6
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 6
| caurtece          = 1220
| gada_notece       =
| baseins           = 124 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Taimiras ezers]]
| ieteka             = [[Taimiras līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}
'''Ņižņaja Taimira''' ({{val|ru|Нижняя Таймыра}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, plūst pa [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonu]].

sentences:
{{Infobox disease
 | Name            = Filadelfijas hromosoma
 | Image           = Bcrablmet.jpg
 | Caption         = Šūnas hromosomas metafāzē, kur fluorescentā in situ hibridizācijas metode uzrāda BCR-Abl tipa hromosomu pārgrupēšanos
 | DiseasesDB      =
 | ICD10           =
 | ICD9            =
 | ICDO            = 9875/3
 | OMIM            =
 | MedlinePlus     =
 | eMedicineSubj   =
 | eMedicineTopic  =
 | MeshID          =
}}
'''Filadelfijas hromosoma''' jeb '''Filadelfijas translokācija''' ir specifiska [[hromosoma|hromosomu]] anomālija, kura izraisa [[hroniskā mieloleikoze|hronisko mieloleikozi]] (HML). Tā rodas no apmaiņas ar daļu no gēniem jeb [[hromosomu translokācija|translokācijas]] starp 9. hromosomu un 22. hromosomu, ko citoģenētiskajā analīzē apzīmē kā t(9;22)(q34;q11). Tā rezultātā izveidojas mutācija jeb hibrīdais gēns '''BCR-Abl''', kurš sastāv no 9. hromosomas Abl gēna (q34 segments) un daļas no 22. hromosomas BCR gēna (q11 segments). Šādas translokācijas klātbūtne ir ļoti jutīgs diagnostisks tests uz HML, jo 95% no HML pacientiem ir Filadelfijas hromosoma (pārējiem ir vai nu slēpta translokācija, ko šis tests neuzrāda, vai arī cits translokācijas variants, kurš skar citu hromosomu vai hromosomas un 9. vai 22. hromosomas garos plecus). Tomēr Filadelfijas (Ph) hromosomas klātbūtne nav pietiekami specifisks tests, lai noteiktu HML diagnozi, jo tā ir atrodama arī [[akūtās limfoblastiskās leikozes]]<ref name="pmid16775234">{{cite journal |author=Talpaz M, Shah NP, Kantarjian H, et al. |title=Dasatinib in imatinib-resistant Philadelphia chromosome-positive leukemias |journal=N. Engl. J. Med. |volume=354 |issue=24 |pages=2531–41 |date=June 2006 |pmid=16775234 |doi=10.1056/NEJMoa055229 |url=http://content.nejm.org/cgi/pmidlookup?view=short&pmid=16775234&promo=ONFLNS19}}</ref> (ALL, 25—30% no gadījumiem pieaugušajiem un 2—10% no bērniem) un reizēm arī [[akūtās mieloleikozes]] (AML) gadījumos.

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces, tulkojums, attēli ...}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Annas Frankas dienasgrāmata
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Anna Franka]]
|  orig nosaukums = Het Achterhuis
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{NED}}
|          valoda = [[holandiešu valoda|holandiešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = {{dat|1947}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''"Annas Frankas dienasgrāmata"''' ({{val|nl|Het Achterhuis}} — ‘Sētas māja’) ir balstīta uz nīderlandiešu valodā rakstītās dienasgrāmatas, kuras autore ir [[Anna Franka]]. Tā tapusi laikā, kad meitene divus gadus kopā ar ģimeni slēpusies [[Nacionālsociālisms|nacistu]] okupētajā [[Nīderlande|Nīderlandē]]. 1944. gadā ģimene tika aizturēta, un Anna Franka nomira no tīfa [[Bergena-Belsena|Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometnē]]. Pēc kara dienasgrāmatu izdevās atgūt Annas tēvam Oto Frankam. Tā tikusi tulkota un publicēta vairāk nekā 60 valodās.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Yellow Handkerchief''
| attēls                   = TheYellowHandkerchief2008Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Udajans Prasads]]
| producents               = [[Artūrs Kons]]
| scenārija autors         = [[Erīna Dignema]]
| galvenajās lomās         =
* [[Viljams Hērts]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Marija Bello]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika                   =
* [[Džeiks Laivsijs]]
* [[Īfs Barzlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|26|ASV|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yellowhandkerchief.htm|title=The Yellow Handkerchief (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|15,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|318,623}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Yellow Handkerchief''''' ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Usajads Prasads]]. Galvenās lomas atveido [[Viljams Hērts]], [[Kristena Stjuarta]], [[Marija Bello]] un [[Edijs Redmeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences: '''Melnā krāsa''' jeb vienkārši '''melns''' ir ķermeņu [[krāsa]], kura neatstaro [[gaisma|gaismu]]. Melnas krāsas ķermeņi absorbē pilnīgi visas frekvences gaismu. [[RGB]] sistēmā melno krāsu pieraksta šādi: #000000. Melnā krāsa ir [[ahromatiska krāsa]]. Melnai krāsai nav gaišāku toņu. Tiklīdz tā kļūst gaišāka, tad tādu krāsu sauc par [[pelēkā krāsa|pelēko krāsu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Memento"
|    oriģinālnos = ''Memento''
|         attēls = Memento poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Dženifere Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
|      scenārijs = Kristofers Nolans
|        aktieri =
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliāno]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''Team Todd''
|    izplatītājs = ''[[Newmarket Films|Newmarket]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2000|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2001|3|16|ASV}}
|         ilgums = 113 minūtes<!--Theatrical runtime: 113:15--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=MEMENTO|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2013|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129081446/http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Memento (2000) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0209144/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Memento"''' ({{val|en|Memento}}) ir 2000. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris|psiholoģiskā trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc režisora brāļa [[Džonatans Nolans|Džonatana Nolana]] īsā stāsta ''Memento Mori''.

sentences:
[[Kategorija:Šķirotava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Šķirotava]]

sentences: '''M šūnas''' ir [[šūna]]s, kuras atrodas zarnu [[Peijera plāksnīte|Peijera plāksnītēs]], kā arī ar [[Plaušas|bronhiem]] saistītajos limfoīdajos audos (''bronchus-associated lymphoid tissue'' — BALT). To galvenā funkcija ir [[Mikroorganisms|mikroorganismu]] un daļiņu transports cauri [[Epitēlijs|epitēlija]] barjerai līdz imūnajām šūnām, tādējādi stimulējot gļotādas imunitāti. Atsevišķos gadījumos M šūnas var būt kā ieejas vārti dažādām baktērijām, piemēram, ''Shigella flexneri'', ''Salmonella typhimurium'', un ''Yersinia pseudotuberculosis.''

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 83
 | lv  = Astoņdesmit trīs
}}
'''83 (astoņdesmit trīs)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[82 (skaitlis)|82]] un [[84 (skaitlis)|84]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit trešā diena ir [[24. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[23. marts]]).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{sadalīt}}
'''Perifērās asinsrites patoloģiskā fizioloģija''' ir asins cirkulācija sīkajās artērijās, arteriolās, prekapilāros, kapilāros, postkapilāros, arteriolovenulārajās anastomozēs, vēnulās un sīkajās vēnās.
=== Arteriālā hiperēmija ===
Asins pārpilnība kādā orgānā vai audu apvidū, kas rodas, paplašinoties orgāna vai audu arteriolām un kapilāriem. Izšķir fizioloģisko un patoloģisko hiperēmiju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = DBpedia
| logo =
| screenshot =
| developer = Leipcigas Universitāte, Berlīnes Brīvā Universitāte, ''OpenLink Software''
| released = 23 January 2007
| latest_release_version = DBpedia Snapshot 2022-03
| latest_release_date = 2022.gada 2.maijs<ref>[https://www.dbpedia.org/blog/dbpedia-snapshot-2022-03-release/]</ref>
| operating_system = ''[[Virtuoso Universal Server]]''
| genre = [[Semantiskais tīmeklis]], ''Linked Data''
| programming language = [[Scala (programmēšanas valoda)|Scala]], [[Java (valoda)|Java]], VSP
| license = [[GPL|GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website = [http://dbpedia.org dbpedia.org]|
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 par godu [[Čečenu un ingušu deportācija|čečenu un ingušu deportācijai]]]]
'''Čečeni Eiropā''' ir [[Čečeni|čečenu]] diaspora, kurā ir vairāk nekā 300 000 cilvēku. Pēc pirmā un otrā [[Čečenijas kari|Čečenijas kara]] tika reģistrēta masveida čečenu bēgšana uz [[Rietumeiropa|Rietumeiropas]] valstīm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Anete Salinieka
 |    vārds_orig = Anete Salinieka
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1990
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|Latvija|Sigulda}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = Londona, Apvienotā Karaliste
 |     pilsonība = Latviete
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = Grima māksliniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = Mode, Māksla, Kosmētika
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A350 XWB''
|attēls               = A350 First Flight - Low pass 02.jpg
|paraksts             = ''A350'' pirmais lidojums 2013. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|2013|6|14|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|2015|1|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = Kopš 2010. gada
|skaits               = 235 (2019. gada Janvārī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
|priekštecis          = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
|pēctecis             =
}}
'''''Airbus A350 XWB''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna|reaktīvo lidmašīnu]] saime. To kopš 2010. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences: {{Citas nozīmes|Kirhofa likumiem elektriskajai ķēdei|Kirhofa likumi|Kirhofa likumi}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Florences katedrāle
| native_name           =
| image                 = Florence Duomo from Michelangelo hill.jpg
| image_size            = 300px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Florence
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 43 | latm  = 46 | lats  = 23.63 | latNS  = N
| longd = 11 | longm = 15 | longs = 21.57 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| historic_religious_affiliation =
| location              = {{vieta|Itālija|Florence}}
| consecration_year     = 1436
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
* [[Arnolfo di Kambio]]
* [[Filipo Brunelleski]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Gotika (arhitektūra)|gotika]], [[renesanse]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1436
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 153 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 114,5 m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Florences vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1982. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/174 174]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 532 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Florences katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q191739"
}
</mapframe>
'''Florences katedrāle''' ({{val|it|Cattedrale di Santa Maria del Fiore}}) ir galvenā baznīca [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Saldais apelsīnkoks
|         binomial = Citrus × sinensis
|           attēls = OrangeBloss wb.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Apelsīnkoka augļi un ziedi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × sinensis
|          suga_lv = Saldais apelsīnkoks
|           suga_r = Apelsīnkoks
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Flickr_-_Rainbirder_-_Wood_Warbler_(Phylloscopus_sibilatrix).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus sibilatrix
 |       suga_lv = Svirlītis
 |      binomial = Phylloscopus sibilatrix
([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1793)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#00AAE4|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
|attēls2=20080510 1117 Phylloscopus sibilatrix.ogg}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Mahmuts Dželals Bajars<br />''Mahmut Celal Bayar''
| attēls              =Mahmut Celâl Bayar.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =3. [[Turcijas prezidenti|Turcijas prezidents]]
| term_sākums         =[[1950]]. gada [[22. maijs]]
| term_beigas         =[[1960]]. gada [[27. maijs]]
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =[[Ismets Inēnī]]
| pēctecis            =[[Džemals Gursels]]
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
| amats4              =
| term_sākums4        =
| term_beigas4        =
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
| amats5              =
| term_sākums5        =
| term_beigas5        =
| viceprezidents5     =
| vicepremjers5       =
| vietnieks5          =
| prezidents5         =
| premjers5           =
| priekštecis5        =
| pēctecis5           =
| dzim_dati           ={{Dat|1883|5|16}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Osmaņu impērija|Bursa}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1986|8|22|1883|5|16}}
| mir_vieta           ={{vieta|Turcija|Stambula}}
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Dželals Bajars''' ({{Dat|1883|5|16|N}} - {{Dat|1986|8|22|N}}) bija 3. [[Turcijas prezidenti|Turcijas prezidents]].

sentences: '''Vērtspapīrs''' ir privāttiesību [[dokuments]], kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem [[dividendes|dividenžu]] vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: [[Akcija (vērtspapīrs)|akcija]], [[obligācija]], [[vekselis]], [[privatizācijas sertifikāts]], [[akreditīvs]], [[kravaszīme]], [[ķīlas zīme]] u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca.|last=Grēviņa|first=Ruta|publisher=Zinātne|year=2000|isbn=9984698033|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Eiropas Savienības terminu vārdnīca.|last=|first=|publisher=UNDP|year=2004|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=36719|title=likumi.lv|last=|first=|access-date=13.02.2018|date=23.08.1995}}</ref>

sentences: '''Snelliusa likums''', arī '''Snella likums''', ir [[gaismas laušana]]s likums. Tas apgalvo, ka krišanas un laušanas leņķa [[sinuss|sinusu]] attiecība ir vienāda ar gaismas absolūto [[laušanas koeficients|laušanas koeficientu]] attiecību.<ref name="rokasgrāmata" /> Matemātiski tas tiek pierakstīts šādi:

sentences:
[[File:Antarctic Circumpolar Current.jpg|thumb|300px|Antarktikas cirkumpolārā straume (ACS). SACC{{nobr| —}} straumes dienvidu fronte, PF{{nobr| —}} polārā fronte, SAF{{nobr| —}} subantarktiskā fronte, STF{{nobr| —}} subtropiskā fronte]]
'''Antarktikas cirkumpolārā straume''' vai '''Rietumvēju straume''' ir aukstā [[okeāna straume]], kas pulksteņa rādītāju virzienā no [[rietumi]]em uz [[austrumi]]em pilnībā apliec [[Antarktīda]]s kontinentu. Straume ir dominējošā [[ūdens]] cirkulācija [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] un ar 125—147 [[sverdrups (mērvienība)|sverdrupiem]] ir pasaules lielākā okeānu straume.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html |title=Surface Currents in the Southern Ocean |access-date={{dat|2013|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100614102611/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = White Tailed Squirrel.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ammospermophilus leucurus|Baltastes antilopvāvere}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|    nvirskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Glires
|  lielkārta_lv = Grauzējveidīgie
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Castorimorpha|Bebrveidīgo apakškārta|Bebrveidīgie}}
* [[Dzeloņcūkveidīgo apakškārta]] (''Hystricomorpha'')
* {{TaksoSaite|Myomorpha|Peļveidīgo apakškārta|Peļveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Sciuromorpha|Vāverveidīgo apakškārta|Vāverveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Anomaluromorpha|Zvīņastveidīgo apakškārta|Zvīņastveidīgie}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Rodentia <small>([[Bowdich]], 1821)</small>
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Roberto Meloni
 |       name_orig = ''Roberto Agostino Meloni''
 |           image = Flickr - proteusbcn - Semifinal 2 Eurovision 2008 (41).jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Roberto Meloni 2008. gada Eirovīzijā
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1977|12|6}}
 |        location = [[Ardara (Itālija)|Ardara]], [[Sardīnija]], {{vieta|Itālija}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[itāļi|itālis]]
 |           field = [[popmūzika]], [[opera]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Roberto Agostino Meloni''' ({{val|it|Roberto Agostino Meloni}}; dzimis  {{dat|1977|12|6}} [[Ardara (Itālija)|Ardarā]], [[Sardīnija|Sardīnijā]], [[Itālija|Itālijā]]) ir [[itāļi|itāļu]] [[dziedātājs]] un pasākumu un [[televīzija]]s [[raidījumu vadītājs]], kurš dzīvo un darbojas [[Latvija|Latvijā]]. Divas reizes piedalījies [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]: 2007. gadā kā grupas "[[Bonaparti.lv]]" dalībnieks un 2008. gadā kā grupas "[[Pirates of the Sea]]" dalībnieks. Pazīstams arī kā pavārs televīzijā.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Zamboangieši
|attēls          =
|image_caption   = Zamboangiešu tradicionālā paragvas deja
|native_name     = ''Zamboangueño''
|skaits          = 487 110 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[čavakano]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[spāņi]], [[visaji]]
}}
'''Zamboangieši''' (pašnosaukums: ''Zamboangueño'') ir [[kreoli|kreolu]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]]. Apdzīvo galvenokārt [[Mindanao]] [[Zamboangas pussala|Zamboangas pussalu]] un [[Basilana]]s salu. Kopējais skaits Filipīnās ir ap 500 tūkstošiem; lielākais zamboangiešu īpatsvars ir [[Zamboanga]]s (365 677; 37,7 %) un [[Isabela (Basilana)|Isabelas]] (26 867; 20,6 %) pilsētās un [[Basilana (province)|Basilanas]] (17 398; 4,1 %) un [[Zamboanga Sibugaja|Zamboangas Sibugajas]] (13 317; 2,0 %) provincēs, kā arī [[Manila]]s (16 918) aglomerācijā.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[katoļi]], mazākums — [[musulmaņi]] un [[animisms|animisti]]. Sadzīvē runā [[kreolu valodas|kreoliskajā]] [[čavakano]] valodā, oficiālajā saziņā lieto [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jans Ladislavs Duseks
|     vārds_orig = ''Jan Ladislav Dussek''
|         attēls = Jan Ladislav Dussek.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Čāslava]], [[Bohēmijas karaliste]]
([[Centrālčehijas apgabals]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Senžermēnanlē]], [[Francijas Pirmā impērija]]
([[Ivelīna]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists, komponists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalvīte
| attēls            = Zalvite.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zalvīte pie [[Vērtuži]]em
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Viesīte]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dienvidsusēja]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 36
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 21
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,061
| baseins           = 255
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=58 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=41 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=3 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Valis|Valis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Valis
| abbreviation = Cet
| name_latin = Cetus
| RA = 1
| dec = -15
| areatotal = 1231
| arearank = 4. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = ''β Cet''
| starmagnitude = 2,04
| neareststarname = ''Luyten 726-8''
| stardistance = 8,73
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Eridāna]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 70
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Sērens Kirkegors
|          vārds_orig = ''Søren Kierkegaard''
|              attēls = Kierkegaard.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1813
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1855
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Dāņi|dānis]]
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Kierkegaard sig.png
|               skola =
|           intereses = [[reliģija]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[estētika]], [[ētika]], [[psiholoģija]]
|          alma_mater =[[Kopenhāgenas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Sērens Objū Kirkegors''' ({{val|da|Søren Aabye Kierkegaard}}; dzimis {{dat|1813|5|5}}, miris {{dat|1855|11|11}}) bija 19. gadsimta [[Dānija|dāņu]] [[filozofs]] un [[teologs]], kuru nereti uzskata par [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] filozofijas aizsācēju. Kirkegors kritizēja [[racionālisms|racionālismu]], it īpaši [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgeļa]] filozofiju, kā arī kristīgo baznīcu. Kirkegora filozofijas pamatā ir [[individuālisms]] un patiesības subjektivitāte, un viņam bijusi milzīga ietekme uz iracionālisma filozofijas attīstību.

sentences: '''12. jūnijs''' ir gada 163. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (164. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 202 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = SciurusPusillusSmit.jpg
|     att_izmērs = 180px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Sciurillinae
| apakšdzimta_lv = Tropu pigmejvāveres
|  apakšdzimta_r = Tropu pigmejvāvere
|          ģints = Sciurillus
|       ģints_lv = Tropu pigmejvāveres
|        ģints_r = Tropu pigmejvāvere
|           suga = Sciurillus pusillus
|        suga_lv = Tropu pigmejvāvere
|       binomial = Sciurillus pusillus <small>([[E. Geoffrey]], 1803)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}
'''Tropu pigmejvāvere''' (''Sciurillus pusillus'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') grauzēju sugām, kas ir vienīgā suga ģintī (''Sciurillus'') un arī '''tropu pigmejvāveru''' apakšdzimtā (''Sciurillinae''). Izdala trīs [[pasuga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |title=Sciurillus pusillus |access-date={{dat|2012|06|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100605031636/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |archivedate={{dat|2010|06|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Wayback Machine''''' ir digitāls [[Internets|Tīmekļa]] arhīvs un citas informācijas krātuve, rakstīta [[Java (valoda)|Java]] un [[Python]] programmēšanas valodās. 2001. gadā to izveidoja bezpeļņas organizācija ''[[Internet Archive]]'', kas atrodas [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. [[Alexa Internet|Aleksas]] Tīmekļa vietņu pasaules reitingā šī vietne 2019. gada sākumā bija 253. vietā.<ref name="alexa">{{Tīmekļa atsauce |title=Archive.org Traffic, Demographics and Competitors - Alexa |url=https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org |website=alexa.com |accessdate=4 February 2019 |archive-date={{dat|2020|05|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200518192525/https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org }}</ref>

sentences: '''Bakteriālā vaginoze''' ir [[Sieviete|sieviešu]] [[Dzimumorgāni|dzimumorgānu]] [[Infekciju slimība|infekciozi]] [[Iekaisums|iekaisīga]] slimība. Slimību ierosinošs faktors ir dažādi [[Patogenitāte|patogēni]] [[mikroorganismi]], tai skaitā [[baktērijas]], [[vīrusi]], [[sēnītes]], kas izplatās dzimumceļā, un nosacīti patogēna [[maksts]] [[mikroflora]].<ref name="KudrjashovGuschin2013"/>

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Navesti
| citvalsts         =
| citnosaukums      =
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Navesti jõgi
|attēls=Navesti suue Jõesuus.jpg
|paraksts=Navesti pie ietekas Pernu
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Volejbola_Klubs_%22J%C4%93kabpils_L%C5%AB%C5%A1i%22.jpg
|att_izm     = 260px
|apraksts    = Jēkabpils 'Lūši' pirmo reizi kluba vēsturē kļūst par Latvijas čempioniem volejbolā 2017.2018. gada sezonā.
|savienība   = FIVB
|iesauka     =
|pirmais     = 1895. gads, [[Holjoka, Masačūsetsa]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Nav kontakta
|komanda     = 6
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu
|bumba       = Volejbola bumba
|olimpisks   = Kopš 1964. gada
}}

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences:
s landtāga sēžu nams, tagad [[Latvijas Saeima]]s nams]]
'''Landtāgs''' ({{val|de|Landtag}} — ‘zemes sapulce’) ir pārstāvju sapulce vācvalodīgajās zemēs (pavalstīs) [[Vācija|Vācijā]] un [[Austrija|Austrijā]]. Vēsturiski landtāgi pastāvēja arī [[Svētā Romas impērija|Svētajā Romas impērijā]], [[Livonija|Livonijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes hercogistē]], vēlāk arī [[Somijas lielhercogiste|Somijas lielhercogistē]], [[Igaunijas guberņa|Igaunijas]], [[Kurzemes guberņa|Kurzemes]] un [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņās]].

sentences: '''Mānija''' ({{val|el|μανία}} (''maníā'') — ‘ārprāts, kaisle’) ir situācijai neatbilstošs pacilāts garastāvoklis, ko pavada nemērķtiecīga rosība un kuram ir tendence aizvien pastiprināties.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=456}}</ref> Tas ir patoloģisks stāvoklis, kas parasti norāda uz garīgiem traucējumiem ([[maniakāli depresīvā psihoze]], [[šizofrēnija]]), galvas smadzeņu traumām vai organiskām slimībām (audzējs, [[vairogdziedzeris|vairogdziedzera]] disfunkcija), [[infekcijas slimība|infekcijas slimībām]] un [[intoksikācija|intoksikācijām]] (piemēram, [[etanols|etanola]]). Mānija visumā norisinās ar skaidru [[apziņa|apziņu]], bet izkropļotu [[īstenība]]s uztveri. Viss liekas iespējams, sākas sevis un situācijas pārvērtēšana, nepārdomāti solījumi, spriedumu paviršība, bezatbildīgi lēmumi, izšķērdība u.tml. Dažreiz parādās kareivīgums, tieksme pēc konfliktiem, strīdiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte
Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna
Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sesavas pagasts
| karte             = Sesavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Sesavas_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Sesavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Sesava
| platība           = 99,1
| iedzīvotāji       = 1860<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1860 / 99.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.sesava.lv
}}

sentences:
{{Cita nozīme|programmas kodu|2011. gada filmu|Pirmkods (filma)}}
 pirmkoda attēlojums ar ievadkomentāriem sarkanā, iekškomentāriem zaļā krāsā un programmas kodu zilā krāsā]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edoles pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Ēdoles pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mikrofoto.de-Brachionus quadridentatus 6.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brachionus quadridentatus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Rotifera
| tips_lv =Virpotāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Bdelloidea}}
* {{TaksoSaite|Monogononta}}
* {{TaksoSaite|Seisonidea}}
| kategorijas = nē
}}
'''Virpotāji''' (''Rotifera'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas senākās [[Klasifikācijas sistēma pēc ģints un sugas|klasifikācijās]] tiek uzkatīts par [[veltņtārpu tips|veltņtārpu tipa]] klasi. Šī tipa pārstāvju raksturīga īpatnība ir rotācijas jeb [[virpotājaparāts]] ķermeņa priekšējā galā, kas sastāv no skropstiņu gredzeniem. Tas kalpo gan kā barošanās, gan arī kā pārvietošanās līdzeklis. Virpotāji ir sīka izmēra dzīvnieki, kas nepārsniedz 2,5 mm garumu. Virpotāju pārstāvis ''[[Ascomorpha minima]]'' ir pats sīkākais [[Daudzšūņi|daudzšūnu]] organisms, tā garums sastāda tikai ap 40 μm. Sakarā ar virpotāju mazajiem izmēriem to audi bieži vien iegūst sincitiālu uzbūvi. Šim tipam ir raksturīga [[eitēlija]], un tas nozīmē, ka visiem vienas sugas pieaugušajiem īpatņiem ir vienāds šūnu skaits. Dažas virpotāju sugas spēj pāriet [[kriptobioze]]s stāvoklī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Pāliza
|     vārds_orig = ''Johann Palisa''
|         attēls = Johann Palisa.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Tropava]], [[Austroungārija]], ([[Opava]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = observatorija [[Pula|Pulā]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[asteroīds|asteroīdu]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Paliec pie manis
 | oriģinālnos = ''Stand by Me''
 |      attēls = Stand By Me 1986 American Theatrical Release Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Robs Rainers]]
 |  producents =
* [[Brūss A. Evanss]]
* [[Endrjū Šeinmens]]
 |   scenārijs =
* [[Reinolds Džideons]]
* Brūss A. Evanss
 |     aktieri =
* [[Vills Vītons]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Korijs Feldmens]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Kīfers Saterlends]]
 |      mūzika = [[Džeks Nīče]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Act III Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1986|8|8}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986|title=Stand by Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181128021953/http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=standbyme.htm|title=Stand by Me (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Paliec pie manis"''' ({{val|en|Stand by Me}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma, kas balstīta uz [[Stīvens Kings|Stīvena Kinga]] romānu ''The Body''. Filmas režisors ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Vītons]], [[Rivers Fīnikss]], [[Korijs Feldmens]], [[Džerijs O'Konels]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|8|8||bez}}.

sentences: '''Francijas koloniālā impērija''' ([[Franču valoda|franču]]: ''Empire colonial français'') apvienoja teritorijas, kas atradās Francijas Karalistes, Francijas Impērijas un Francijas Republikas koloniālajā pakļautībā no 16. līdz 20. gadsimtam. Impēriju veidoja galvenokārt ar militāro spēku iegūtas zemes un valstis, kam bija koloniju, protektorātu un mandātteritoriju statuss.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/French+Colonial+Empire French Colonial Empire]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klients
| attēls                   = Clientfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Client''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Gečels]]
* [[Akiva Goldsmans]]
* (pēc [[Džons Grišams|Džona Grišama]] romāna "Klients" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Entonijs Lapaglija]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcor Films]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|20|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/client-1994|title=The Client|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|117,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=client.htm|title=The Client|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Klients''' ({{val|en|The Client}}) ir 1994. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Breds Renfro]], [[Mērija-Luīze Pārkere]], [[Entonijs Lapaglija]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|20||bez}}.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''Supermarine Spitfire''
|attēls               =
|paraksts             =
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]/[[Pārtvērējiznīcinātājs]]
|valsts               = {{GBR}}
|ražotājs             = ''[[Supermarine Aviation Works]]'', {{flaga|GBR}}
|dizaineris           = Redžinalds Džozefs Mičels
|pirmais lidojums     = {{Dat|1936|3|5}}<ref name="Ethell, Jeffrey L 1997">Ethell, Jeffrey L. and Steve Pace. Spitfire. St. Paul, Minnesota: Motorbooks International, 1997. ISBN 0-7603-0300-2.</ref>
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   = 1961
|status               =
|primārais lietotājs  =  [[Karaliskie Gaisa spēki]]
 [[ASV Armijas Gaisa spēki]]
 [[Kanādas Karaliskie Gaisa spēki]]
 [[Brīvās Francijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1938–1948
|skaits               = 20 351<ref name="Ethell, Jeffrey L 1997">Ethell, Jeffrey L. and Steve Pace. Spitfire. St. Paul, Minnesota: Motorbooks International, 1997. ISBN 0-7603-0300-2.</ref>
|izmaksas             = [[£]] 12 604 (1939)
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}
'''Supermarine Spitfire''' ir britu vienvietīgs [[iznīcinātājs]], ko [[Karaliskie Gaisa spēki|Karaliskie gaisa spēki]] un citas sabiedroto valstis izmantoja pirms Otrā pasaules kara, tā laikā un pēc tam. Tika uzbūvēti daudzi Spitfire varianti, sākot no Mk 1 līdz Mk 24 ar Rolls-Royce Griffon dzinēju , izmantojot vairākas spārnu konfigurācijas un lielgabalus. Tas bija vienīgais britu iznīcinātājs, ko nepārtraukti ražoja visa kara laikā. Spitfire joprojām ir populārs entuziastu vidū; aptuveni 70 mašīnas joprojām ir lidojumderīgas, un daudzi citi ir izvietoti kā eksponāti aviācijas muzejos visā pasaulē.

sentences: '''Mastorava''' ([[erzju valoda|erzju]] un {{val|mdf|Масторава}}) ir [[Erzji|erzju]] un [[Mokši|mokšu]] varoņeposs, kuru 1994. gadā publicēja tā autors [[Aleksandrs Šaronovs]]. [[Eposs]] veidots uz varoņu mītu, dziesmu un teiksmu pamata.

sentences: '''Laikraksts''' jeb '''avīze''' (no {{val|it|aviso}} — "paziņojums") ir periodisks izdevums, uz papīra (vai cita piemērota materiāla) [[Iespiešana|drukāts]] jaunāko ziņu, notikumu un komentāru apkopojums ar vienu nosaukumu. Mūsdienās pieder privātuzņēmumam vai ir valsts īpašums, kur peļņa tiek gūta no laikraksta tirdzniecības un tajā izvietotajām reklāmām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stanozolola struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17α-metil-5α-androstāno[3,2-c]pirazol-17β-ols,
vinstrols, strombaforts
|           CAS numurs = 10418-03-8
|      ķīmiskā formula = C21H32N2O
|              molmasa = 328,49
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Stanozolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[dihidrotestosterons|dihidrotestosterona]] atvasinājums, kam 2. un 3. pozīcijā pievienots [[pirazols|pirazola]] heterocikliskais gredzens. Stanozololu izmanto medicīnā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] biosintēzes traucējumu un [[kaheksija]]s ārstēšanā. Stanozolols veicina traumu un [[apdegums|apdegumu]] dzīšanu, atveseļošanos pēcoperāciju periodā un pēc [[staru terapija]]s. Lieto arī [[toksiskā struma|toksiskās strumas]], [[osteoporoze]]s, dažu [[anēmija]]s veidu ārstēšanai.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Kalnu slimība''' (arī '''augstuma slimība''') ir veselības traucējumi, kas rodas atrodoties lielā [[Absolūtais augstums|augstumā]], ko izraisa mazāka [[skābeklis|skābekļa]] koncentrācija gaisā, nekā tā, kam cilvēks bija iepriekš pielāgojies. Galvenie simptomi ir [[galvassāpes]], [[vemšana]], [[nogurums]] un [[bezmiegs]]. Kalnu slimība var progresēt smagākos stāvokļos: [[augstkalnu plaušu tūska|augstkalnu plaušu tūskā]] (''High Altitude Pulmonary Edema'', HAPE), kas rada [[aizdusa|aizdusu]], un [[augstkalnu smadzeņu tūska|augstkalnu smadzeņu tūskā]] (''High Altitude Cerebral Edema'', HACE), kas rada apjukumu.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Maderass
| Nosaukums2       = {{ubl|''Maderas''}}
| Photo            = Maderas seen from the South by ET.JPG
| Paraksts         = Maderass
| Augstums         = 1394
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.446 |latNS=N
| longd=85.515 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = -
}}

sentences: '''Citplanēta''' jeb '''eksoplanēta''' ({{val|en|exoplanet}}, saīsinājumā no ''extrasolar planet'' — 'planēta ārpus Saules sistēmas') ir [[planēta]], kas atrodas ārpus [[Saules sistēma]]s un riņķo [[orbīta|orbītā]] ap citu [[zvaigzne|zvaigzni]].<ref name="Britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/science/extrasolar-planet|title=Extrasolar planet|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|first=Jack J.|last=Lissauer|date=20 February 2019|accessdate=20 April 2019}}</ref> Ar citplanētu meklēšanu un pētīšanu galvenokārt nodarbojas [[astronomija]]s nozare.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{Tauta
| tauta = Spāņi
| native_name = Españoles
| image =
| image_caption = Spāņi visā pasaulē
| population = [[Spānija|Spānijas]] pilsoņi — 41 539 400 (kopējais skaits 2015. gadā — 47 059 533)
Simtiem miljonu [[spāņu izcelsmes amerikāņi|spāņu izcelsmes amerikāņu]], kuriem ir pilnīga vai daļēja spāņu izcelsme
Ārvalstīs dzīvojošie: 2 183 043
Kopā ārzemēs: 2 654 723
| valoda = [[spāņu valoda]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| related-c = [[portugāļi]], [[franči]], [[itāļi]] un citas [[romāņu tautas]]
}}

sentences: '''Atsāpināšana''' ir [[sāpes|sāpju]] un [[ciešanas|ciešanu]] mazināšana, uzlabojot dzīves kvalitāti, cilvēkiem, kuri dzīvo ar sāpēm.<ref>'''Hardy, Paul A. J.''' ,''Chronic pain management: the Essentials'', Lielbritānija, 1997, 10. lpp.</ref>

sentences: Šajā lapā Vikipēdijas latviešu valodā kopienas dalībnieki tiek aicināti izteikt savas tehniskās vēlmes/vajadzības, tā norādot, kas viņiem ir svarīgs vai darbību Vikipēdijā traucējošs. [[:m:Community Wishlist Survey|Ikgadējās globālās aptaujas]] lokālā versija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| portrayer = [[Dženifere Anistone]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| birthday = 5. maijs
| occupation =
| homes = Monikas dzīvoklis (1.—6. sezona)
Fēbes dzīvoklis (6.—7. sezona)
Džoija dzīvoklis (7.—8. sezona)
Rosa dzīvoklis (8.—9., 10. sezona)
Džoija dzīvoklis (9.—10. sezona)
| family = Leonards Grīns (tēvs)
Sandra Grīna (māte)
Džila Grīna (māsa)
Eimija Grīna (māsa)
| spouse = [[Ross Gellers]] (1999—2000, 2004—pašlaik)
| children = Emma Gellere-Grīna (meita)
Bens Gellers (padēls)
| relatives = [[Monika Gellere]] (svaine)
[[Čāndlers Bings]]
(svainis)
| nieces and nephews = Erica Bing (māsasmeita)
Jack Bing (brāļameita)
}}
'''Reičela Grīna''' ({{val|en|Rachel Karen Green}}) ir tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Dženifere Anistone]]. Par šo lomu viņa ir saņēmusi ''[[Emmy balva|Emmy]]'', [[Ekrāna aktieru ģildes balva|Ekrāna aktieru ģildes balvu]] un [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]].<ref>{{ziņu atsauce|title= Jennifer Aniston almost missed out on ‘Friends’ role|work= [[San Francisco Chronicle]]|date= |url= http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/|accessdate= 2012-05-05|archive-date= 2012-05-03|archive-url= https://web.archive.org/web/20120503055625/http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/}}</ref>

sentences: Jēdzienu '''karnevāla kultūra''', runājot par [[viduslaiki|viduslaiku]] un [[renesanse]]s [[karnevāls|karnevālu]], šo laikmetu oficiālās un tautas kultūras attiecībām un smieklu kultūru, ir ieviesis [[krievi|krievu]] [[literatūrzinātnieks]] [[Mihails Bahtins]] darbā "Fransuā Rablē daiļrade un viduslaiku un renesanses tautas smieklu kultūra"<ref>Михаил Бахтин. ''Творчество Франсуа Рабле и народная культура средневековья и Ренессанса'', 1965</ref>. Šis jēdziens un ar to saistītās Bahtina idejas ir aktuālas arī mūsdienu literatūrzinātnē, [[kulturoloģija|kulturoloģijā]], [[filozofija|filozofijā]], runājot par, piemēram, oficiālās kultūras un tautas kultūras pretstatu vai [[postmodernisms|postmodernisma]] [[literatūra]]s karnevalizāciju.

sentences:
{{cita nozīme|minerālu|ciemu|Dolomīts (Salas pagasts)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dolomīts
|attēls=
|att_paraksts=Dolomīta paraugs
|klase=karbonātu minerāli
|ŠtruncaID=05.AB.10
|ķīm_formula=CaMg(CO3)2
|singonija=[[trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=balts, pelēks, dzeltenīgs, iezaļgans
|svītra=balta
|habituss=sīkgraudaini vai slēptkristāliski agregāti, retumis lielāki kristāli
|skaldnība=ļoti laba pa {1011} ([[romboedrs|romboedriska]])
|lūzums=gliemežnīcas veida
|cietība=3,5—4,5
|spīdums=stiklains
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,679–1,681 nε = 1,500
|blīvums=2,85—2,95
}}
'''Dolomīts''' (arī plienakmens un radze) ir ļoti izplatīts [[nogulumieži|nogulumiežu]] [[minerāls]], kas pieder pie [[karbonāti]]em. No minerāla dolomīta sastāv tāda paša nosaukuma monominerāls iezis. Ķīmiski dolomīts sastāv no [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] un [[magnija karbonāts|magnija karbonāta]], tā formula ir CaMg(CO3)2 (to var uzskatīt par dubultā sastāva minerālu, kas sastāv no [[kalcīts|kalcīta]] CaCO3 un [[magnezīts|magnezīta]] MgCO3). Mālainu dolomītu sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Satiksme
| attēls                   =  Traffic2000Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Traffic''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Herskovics]]
* [[Lora Bikforda]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Laura Bickford Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|6|Ņujorka|2000|12|27|ASV|}}
| ilgums                   = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000|title=Traffic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604174943/https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traffic.htm|title=Traffic (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Satiksme"''' ({{val|en|Traffic}}) ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu ''Traffik''. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deniss Kveids]] un [[Ketrina Zeta-Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|6||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
'''Latgaliešu kultūras gada balva "Boņuks 2016"''' norisinājās 2017. gada 26. februārī [[Rēzekne|Rēzeknē]] Latgales vēstniecībā "Gors". Balvu pasniegšana norisinājās jau devīto reizi.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република Србија / Republika Srbija''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Serbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Serbia
|               karoga_attēls = Flag of Serbia.svg
|            karoga_nosaukums = Serbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Serbia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Serbijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bože pravde]]'' (''Боже правде'')
|               kartes_attēls = Serbia_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Belgrada]]
| latd=44 | latm=48 | latNS=N | longd=20 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Serbijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksandars Vučičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Serbijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ivica Dačičs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Serbija vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība
|          neatkarības_datums = [[1867. gads|1867]]/{{dat|1878||}}
|       neatkarības_notikums2 = Apvienošanas ar Vojvodinu
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918||}}
|       neatkarības_notikums3 = Neatkarīga republika
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2006|6|5}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 77 474
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = {{samazinājās}}6,963,764 {{small|(neskaitot Kosovu)}}<ref name="stat.gov.rs">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.stat.gov.rs/ |title=PBC stats|date=2019|website=stat.gov.rs}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 105.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 891
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 95.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}} $129,313 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs = 78.
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}} $18 566 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=25&pr.y=14&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=942&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, April 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=15 July 2019}}</ref>}}
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 70.
|                 GDP_nominal = {{palielinājās}} $52,424 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|            GDP_nominal_year = 2019
|            GDP_nominal_rank = 83.
|      GDP_nominal_per_capita = {{palielinājās}} $7526 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS"/>}}
| GDP_nominal_per_capita_rank = 79.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.806
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 64.
|                        Gini = {{samazinājās}} 37.8<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |title=Gini coefficient of equivalised disposable income – EU-SILC survey |publisher=[[Eurostat]] |website=ec.europa.eu |access-date=7 March 2019}}</ref>
|                   Gini_gads = 2017
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Serbijas dinārs]]
|                valūtas_kods = RSD
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.rs]]
|              tālsarunu_kods = 381
|                iso_kods_num = 688
|              iso_kods_alfa2 = RS
|              iso_kods_alfa3 = SRB
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cameroon|Kamerūna}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sallija Pīrsone
 |      vārds_orig = ''Sally Pearson''
 |          attēls = Sally Pearson Athlete of the year.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sallija Pīrsone 2011. gada novembrī
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|9|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Sidneja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 167 [[centimetri|cm]]
 |           svars = 71 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Barjersprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=2008}}, {{OSS|V=2012}})
 |            pc-a = 6
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 12,28 s (2011, NR)
 |           PR1_d = [[Barjersprints]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Barjersprints}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Barjersprints}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Barjersprints}}
}}
'''Sallija Pīrsone''' ({{val|en|Sally Pearson}}; dzimusi '''Sallija Maklīlana''' (''Sally McLellan'') {{dat|1986|9|19}})<ref name=smh_01>Halloran, Jessica (2008-06-07) [http://www.smh.com.au/news/beijing2008/hurdles-a-way-of-life-for-sally/2008/06/06/1212259113176.html "Hurdles a way of life for Sally"] ''[[Sydney Morning Herald]]''. Retrieved on 2009-09-07.</ref> ir bijusī austrāliešu [[vieglatlēte]], startēja barjersprinta distancē.

sentences: '''Menocore''' ir [[mode]]s tendence [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], nu izplatoties arī plašāk, kas radusies balstoties uz [[normcore]], bet ir paredzēta īpaši [[Sieviete|sievietēm]]. Nosaukums radies sākuma daļu aizgūstot no vārda [[menopauze]], tas ir izvēlēts, jo tamlīdzīga stila [[Apģērbs|apģērbu]] valkā pusmūža un nedaudz jaunāka vai vecāka vecuma sievietes. Tomēr to var valkāt arī stipri jaunākas sievietes, lai sasaistītu sevi ar menocore radītajiem iespaidiem un idejām par piederību augstākai sociālai klasei.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2021-12-09|title=Normcore|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Normcore&oldid=1059523104|journal=Wikipedia|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.racked.com/2017/10/18/16453412/menocore-wealth-age-eileen-fisher|title=Dressing Older Is About Wealth|last=Bernstein|first=Sara Tatyana|website=Racked|access-date=2022-02-02|date=2017-10-18|language=en}}</ref><ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://repeller.com/menocore-fashion-trend/|title=The Menocore Fashion Trend is Everywhere Right Now|website=Repeller|access-date=2022-02-02|date=2018-06-08|language=en-US|archive-date=2022-02-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20220202175750/https://repeller.com/menocore-fashion-trend/}}</ref>

sentences:
]]
'''Lāpa''' ir mākslīgi izveidots [[gaisma]]s un [[uguns]] avots, kas parasti sastāv no stieņveida koka gabala, kam viens gals aptīts ar degtspējīgu šķidrumu piesūcinātu audumu, bet otrs gals paredzēts turēšanai.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Lielvārde (nozīmju atdalīšana)|Lielvārde}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lielvārde
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Lielvārde, 1905. g. revolūcijas piemineklis.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas]] piemineklis Lielvārdē
| image_flag =
| flag_link =
| image_shield = Lielvarde COA.svg
| shield_link = Lielvārdes ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd = 56
| latm = 43
| lats = 23
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 48
| longs = 21
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ogres novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1201. gadā
| established_title2 = [[Ciems (biezi apdzīvota vieta)|Ciems]]
| established_date2 = kopš 1925. gada
| established_title3 = [[Pilsētciemats]]
| established_date3 = kopš 1949. gada
| established_title4 = Pilsētas tiesības
| established_date4 = kopš 1992. gada
| leader_title = [[Lielvārdes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums|Lielvārdes pilsētas un pagasta pārvaldes vadītājs]]
| leader_name = Dzintars Žvīgurs
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{ubl|{{val|de|Lennewarden}}|Rembate}}
| area_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lielvarde.lv/upload/pashvaldiba/buvvalde/teritorijas_att_st_bas_programmas_2.s_jums_perspekt_va.pdf |title=Teritorijas attīstības plāna, Esošā situācija |access-date={{dat|2011|05|20||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160307222535/http://lielvarde.lv/upload/pashvaldiba/buvvalde/teritorijas_att_st_bas_programmas_2.s_jums_perspekt_va.pdf }}</ref>
| area_total_km2 = 9.832
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Lielvārde}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = EEST
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-50(70-71)<ref>[http://www.pasts.lv/lv/uzzinas/Indeksu_gramata/novadi/Novadi_aprilis_2011.xls Pasta indeksu grāmata]</ref>
| area_code =
| website = {{URL|www.lielvarde.lv}}
| footnotes =
}}
'''Lielvārde''' (līdz 1931. gadam '''Rembate''') ir [[pilsēta]] [[Vidzeme]]s dienvidrietumos, [[Daugava]]s labajā krastā, [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Viena no senākajām apdzīvotajām vietām Daugavas krastā vēsturiski veidojusies pie [[Rumbiņa]]s upītes grīvas, kur atradušies gan  [[Daugavas līvi|Daugavas līvu]] vecākā [[Uldevene]]s pilskalns, gan arī Rīgas arhibīskapu [[Lielvārdes viduslaiku pils|Lielvārdes pils]]. Vairākkārt nopostīta, mūsdienu pilsēta atdzimusi uz blakus esošā [[Rembates pagasts|Rembates pagasta]] zemes ap dzelzceļa staciju. [[1949]]. gadā piešķirts pilsētciemata statuss, pilsētas tiesības no 1992. gada. No 2004. gada līdz 2021. gadam Lielvārdes novada centrs.

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
[[Image:Bank_effect.jpg|thumb|300px|Sēkļa efekts. Kuģa priekšgals tiek atspiests no sēkļa, bet pakaļgals virzās tā virzienā.]]
'''Sēkļa efekts''' ir tendence [[Kuģis|kuģa]] [[Pakaļgals|pakaļgalam]] virzīties uz tuvākā sēkļa pusi ejot upēs vai ierobežotos [[Ūdensceļš|ūdensceļos]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bajugana
 | official_name            = ''Bayugan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bayugan city.jpg
| image2                   = Rizal Bayugan Plaza.jpg
| image3                   = Lope Asis Memorial Gymnasium (Bayugan).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator agusan del sur bayugan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidagusana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1961
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007/2011
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 43
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 688.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 109499
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 43 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8502
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 270
 | website                  = {{URL|http://www.bayugan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
'''Haubice''' ({{val|de|Haubitze}}) ir [[artilērija]]s ieroča veids, kurš paredzēts šaušanai pa mērķiem, kuri neatrodas tiešas redzamības zonā, ir aiz šķēršļiem. Pēc šaušanas veida, atrodas pa vidu starp lauka lielgabaliem (garš [[stobrs]], šauj zemā leņķi ar lielu šāviņa sākumātrumu) un [[mortīra|mortīrām]] (īss [[stobrs]], šauj stāvā leņķī). Haubices raksturīgās pazīmes ir relatīvi īss stobrs (15 — 30 kalibri), [[kalibrs]] ir lielāks par 100 [[Milimetrs|mm]], [[šāviņš|šāviņus]] izšauj [[trajektorija|trajektorijās]] ar stāvu krišanas leņķi, šaušanas ātrums 1 — 6 šāvieni minūtē, šaušanas attālums līdz 17 [[Kilometrs|km]]. Mūsdienu haubices šauj pat līdz 10 — 12 šāvieniem minūtē attālumā līdz 50 km un vairāk.
== Vēsture ==
[[Husītu kari|Husītu karu]] laikā 15. gadsimtā pretinieka grupu apšaudei lietoja lielgabalus, kurus čehiski dēvēja par ''houfnice'', vāciski par ''Hauffnitz''. Vēlākajos gadsimtos franciski tos dēvēja par ''obusier'', holandiski par ''houwitser'', bet angliski par ''howitzer''. Plašāk haubices lietoja [[Zviedrija]]s karaspēks 17. gadsimta karos.

sentences:
{{Citas nozīmes|teritoriju vispārīgi ar kopīgām ģeogrāfiskām un kultūras iezīmēm|Zeme (nozīmju atdalīšana)|zeme}}
{{Citas nozīmes|zemes virsas daļu ar noteiktām kopīgām iezīmēm|Teritorija (nozīmju atdalīšana)|teritorija}}

sentences: '''Tirgvedības pasākumu komplekss''' jeb vienkārši '''tirgvedības komplekss''' vai '''tirgvedības pasākumi''', dažkārt arī '''mārketinga mikss''' (no {{val|en|marketing mix}})<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Marketing%20mix Akadēmiskā terminu datubāze — Marketing mix]</ref>, ir [[tirgvedība]]s plānošanas modelis, kas tradicionāli koncentrējās uz 4P — produktu, [[Cena (ekonomika)|cenu]] (''price''), izvietojumu (''place'') un veicināšanu (''promoting''), kuru veiksmīga plānošana un īstenošana ļautu sasniegt [[Mērķa tirgus|mērķa tirgū]] nospraustos mērķus.<ref>[http://www.quickmba.com/marketing/mix/ The Marketing Mix]</ref> Tirgvedības kompleksa konceptu pirmo reizi aprakstīja Amerikas Tirgvedības asociācijas prezidents Nīls Bordens (''Neil Borden'').<ref>[http://www.guillaumenicaise.com/wp-content/uploads/2013/10/Borden-1984_The-concept-of-marketing-mix.pdf The Concept of the MArketing Mix]</ref>

sentences: '''Programminženierija''' ir nozare, kas nodarbojas ar [[datorprogramma|datorprogrammu]] veidošanu un uzturēšanu, praksē pielietojot atziņas no [[datorzinātne]]s, projektu un procesu vadības, un citām nozarēm.<ref name="ACM 2020">{{Tīmekļa atsauce |last=ACM |year=2007 |url=http://computingcareers.acm.org/?page_id=12|title=Computing Degrees & Careers |publisher=ACM |access-date=2010-11-23}}</ref><ref name="Laplante 2007">{{grāmatas atsauce |last=Laplante |first=Phillip |title=What Every Engineer Should Know about Software Engineering |publisher=CRC |location=Boca Raton |year=2007 |isbn=978-0-8493-7228-5 |url=https://books.google.com/books?id=pFHYk0KWAEgC&q=What%20Every%20Engineer%20Should%20Know%20about%20Software%20Engineering.&pg=PA1 |access-date=2011-01-21 }}</ref> Programminženieris ir [[persona]], kas izmanto inženiertehnisko projektēšanas procesu, lai izstrādātu, uzturētu, pārbaudītu un novērtētu datoru [[programmatūra|programmatūru]]. Dažkārt kā sinonīmu lieto terminu [[programmētājs]], taču tas var arī vairāk attiekties uz ieviešanu, nevis dizainu, kā arī var trūkt inženierzinātņu izglītības vai prasmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.theatlantic.com/technology/archive/2015/11/programmers-should-not-call-themselves-engineers/414271/ | title=Programmers: Stop Calling Yourselves Engineers | website=[[The Atlantic]] | date=5 November 2015 }}</ref>

sentences: '''Vērpes deformācija''' jeb vienkārši '''vērpe''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi cits attiecībā pret citu pagriežas, saglabājot nemainīgu tikai to punktu stāvokli, kas atrodas uz ķermeņa slāņiem perpendikulāras ass vai nostiprinātā šai asij perpendikulārā slānī.

sentences: [[SQL]] '''Select''' vaicājums atgriež ierakstus no vienas vai vairākām [[datu bāze]]s tabulām (skatījumiem vai citiem objektiem). Select vaicājums parasti ir visbiežāk izplatītais Datu manipulēšanas valodas teikums.

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences:
; A- organisko vielu sajaukšanās ar minerālvielām; B- notiek [[Māls|mālaino]] daļiņu un barības vielu uzkrāšanās; C- [[cilmiezis]], no kura veidojas augsne; R- [[pamatiezis]] ar vai bez plaisām;<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai 1. Mācību grāmata|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009.gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=43}}</ref>]]
'''Augsne''' ir dabiski veidojusies, irdena [[Zeme]]s virskārta, kura sastāv no dažādu [[ieži|iežu]] daļiņām un tai ir raksturīga [[auglība]]. Augsne sastāv no trim [[komponents|komponentiem]]: no [[cietviela]]s, no [[šķidrums|šķidrumiem]] un no [[gāze|gāzēm]]. Cietvielas galvenokārt sastāv no [[minerāls|minerāliem]] un [[organiska viela|organiskām vielām]]. Augsne ir irdena, kas nozīmē, ka starp cietvielas daļiņām ir daudz [[tukšums|tukšumu]]. Līdz ar to cietvielas sastāda vidēji tikai [[puse|pusi]] no visas augsnes kopējā [[tilpums|tilpuma]]. Atlikušo daļu aizpilda [[ūdens]] (šķidrumi) un [[gaiss]] (gāzes).

sentences: '''Genofonds''' ir populāciju [[ģenētika]]s jēdziens, kas apraksta visu noteiktas populācijas vai sugas [[Gēns|gēnu]] variāciju ([[Alēles|alēļu]]) kopumu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akuminīts
|attēls=
|klase=Halīds
|ŠtruncaID=3/C.01-20
|ķīm_formula=SrAlF4(OH)·(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, rentgenstaros kļūst dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Dipiramidāli kristāli ar asiem galiem, atgādina šķēpa uzgali, līdz 1 mm
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.451 nβ = 1.453 nγ = 1.462 - 1.463
|pleohroisms=
|blīvums=3,295
}}
__NOTOC__

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Kahler-Krempling-Paxillus-involutus.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda
| dzimta = Paxillaceae
| dzimta_lv = Mieteņu dzimta
| ģints = Paxillus
| ģints_lv = Mietenes
| suga = P. involutus
| suga_lv = Kailā mietene
| binomial = Paxillus involutus (Batsch) Fr. 1838
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}
i, taču atšķiras ar piensulas trūkumu]]

sentences:
[[File:Port wine.jpg|250px|thumb|Glāze portvīna]]
[[File:Porto.Grahams03.jpg|250px|thumb|Portvīna nogatavināšana koka mucās]]
'''Portvīns''' ({{val|pt|Vinho do Porto}} — '[[vīns]] no [[Portu]]') ir [[portugāļi|portugāļu]] [[stiprinātais vīns]], ko īpaši ražo [[Douru|Douru ielejā]] Portugāles ziemeļu provincēs. Portvīna gatavošanas īpatnība ir, ka sulas [[rūgšana]]s laikā tai pievieno [[spirts|spirtu]], kas pārtrauc rūgšanu, tā saglabājot daļu sulā esošā [[cukurs|cukura]], kas vīnam sniedz saldu garšu.<ref name="Kārkliņa, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year= 2008 |publisher= [[LU Akadēmiskais apgāds]] |location= Rīga |isbn= 978-9984-45-156-5 |page=81.—82}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Mayday''''' ir starptautisks briesmu signāls, kas [[radiotelefonija|radiotelefonijā]] nozīmē to pašu, ko [[SOS]] signāls [[radiotelegrāfs|radiotelegrāfijā]]. Kaut arī signāla nosaukums [[angļu valoda|angļu valodā]] nozīmē "maija diena", tas cēlies, angliski transkribējot [[franču valoda]]s vārdu ''m`aidez'', kas ir saīsināta frāze ''venez m'aider'' (tulkojumā — "nāciet man palīgā", "palīdziet man").

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Krievs (nozīmju atdalīšana)|Krievs}}
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=5|width=60|height=70
| image1  = Alexander_Newski.jpg| caption1 = [[Aleksandrs Ņevskis]]
| image2  = Ivan_III_of_Russia.jpg| caption2 = [[Ivans III]]
| image3  = Peter der-Grosse 1838.jpg| caption3 = [[Pēteris I]]
| image4  = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg| caption4 = [[Mihails Lomonosovs]]
| image5  = Suvorov Alex V.jpg| caption5 = [[Aleksandrs Suvorovs]]
| image6  = Lobachevsky 03 crop.jpg| caption6 = [[Nikolajs Lobačevskis]]
| image7  = Portrait of Alexander Pushkin (Orest Kiprensky, 1827).PNG| caption7 = [[Aleksandrs Puškins]]
| image8 = Mikhail lermontov.jpg| caption8 = [[Mihails Ļermontovs]]
| image9 = Turgenev by Repin.jpg| caption9 = [[Ivans Turgeņevs]]
| image100 = Vasily Perov - Портрет Ф.М.Достоевского - Google Art Project.jpg| caption100 = [[Fjodors Dostojevskis]]
| image110 = L.N.Tolstoy Prokudin-Gorsky.jpg| caption110 = [[Ļevs Tolstojs]]
| image120 = Porträt des Komponisten Pjotr I. Tschaikowski (1840-1893).jpg| caption120 = [[Pēteris Čaikovskis]]
| image130  = REPIN_portret_REPIN.jpg| caption130 = [[Iļja Repins]]
| image140 = Ivan Pavlov nobel.jpg| caption140 = [[Ivans Pavlovs]]
| image150 = DIMendeleevCab.jpg| caption150 = [[Dmitrijs Mendeļejevs]]
| image160 = Anton Chekhov with bow-tie sepia image.jpg| caption160 = [[Antons Čehovs]]
| image170 = Tsar Nicholas II -1898.jpg| caption170 = [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]]
| image175 = RasputinPhoto.jpg| caption175 = [[Grigorijs Rasputins]]
| image180 = Bundesarchiv Bild 183-18073-0003, Konstantin Sergejewitsch Stanislawski.jpg| caption180 = [[Konstantīns Staņislavskis]]
| image190 = Feodor Chaliapin signed.jpg| caption190 = [[Fjodors Šaļapins]]
| image200 = Zhukov1916.jpg| caption200 = [[Georgijs Žukovs]]
| image230 = Gagarin in Sweden.jpg | caption230 = [[Jurijs Gagarins]]
| image240 = Vladimir Vysotsky.jpg| caption240 = [[Vladimirs Visockis]]
| image245 = RIAN archive 850809 General Secretary of the CPSU CC M. Gorbachev (crop).jpg| caption245 = [[Mihails Gorbačovs]]
| image250 = Mikhail Nikolayevich Zadornov.jpg| caption250 = [[Mihails Zadornovs]]
}}
| tauta = Krievi
| skaits = ~120 milj.
| vieta = {{RUS}} (105 milj.)
{{UKR}} (8,3 milj.)
{{USA}} (3,1 milj.)
{{KAZ}} (2,9 milj.)
{{ISR}} (1,1 milj.)
{{BLR}} (0,7 milj.)
{{UZB}} (0,6 milj.)
{{LVA}} (0,46 milj.)
{{KGZ}} (0,3 milj.)
{{EST}} (0,3 milj.)
{{TKM}} (0,3 milj.)
{{MDA}} (0,2 milj.)
{{LTU}} (0,14 milj.)
{{ARG}} (0,2 milj.)
{{ITA}} (0,2 milj.)
{{DEU}} (0,2 milj.)
{{AZE}}  (0,14 milj.)
{{BRA}} (0,11 milj.)
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[vecticība]]
| grupas =
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]], [[rusīni]], kā arī citas [[slāvi|slāvu]] tautas
}}
'''Krievi''' (pašnosaukums — ''русские''), agrāk arī '''lielkrievi''' (''великороссы'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/lielkrievi|title=lielkrievi {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> un '''moskoviti''' (''московиты'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/moskoviti:1|title=Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> ir [[austrumslāvi|austrumslāvu]] tauta [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], skaitliski lielākā [[Slāvi|slāvu]] tauta. Krievi runā [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] grupas [[krievu valoda|krievu valodā]], kurā ir 3 pamatdialekti — ziemeļu, Maskavas, dienvidu, — un virkne vietējo izlokšņu. Izplatītākā reliģija ir [[pareizticība]], izplatīta ir arī [[vecticība]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Varmes pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Katoļi
| name           = Falkenas klosteris
| native_name    = ''Monasterium Falkena/Kärkna klooster''
| image          = Kärkna kloostri vare.jpg
| alt            =
| caption        = Klostera drupas un zemes vaļņi mūsdienās
| full           =
| other_names    =
| order          =
| established    = pirms 1233. gada, 1240. gadā atjaunots
| disestablished = 1558. gada augusts
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = [[Kerkna]], [[Tartu pagasts]], [[Tartu apriņķis]], {{EST}}
| map_type       = Igaunija
| lat_d           = 58
| lat_m           = 27
| lat_s           = 49
| lat_NS          = N
| long_d          = 26
| long_m          = 36
| long_s          = 08
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences: ''Oficiālā šīs politikas versija ir pieejama [[Wikimedia:Privacy policy|Wikimedia fonda lapā]] (angļu valodā). Visas diskusijas par to notiek lapā [[meta:talk:Privacy policy]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vitis vinifera
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Vitis vinifera 001.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Vitales
| rinda_lv = Vīnkoku rinda
| dzimta = Vitaceae
| dzimta_lv = Vīnkoku dzimta
| ģints = Vitis
| ģints_lv = Vīnkoki
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| suga = Vitis vinifera
| suga_lv = Īstais vīnkoks
}}'''Īstais vīnkoks''' ({{val|la|Vitis vinifera}}) ir [[vīnkoku dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Āzija]]s dienvidrietumos, no [[Maroka]]s un [[Portugāle]]s ziemeļiem līdz [[Vācija]]s dienvidiem un [[Irāna]]s ziemeļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000|title=The Euro+Med Plantbase Project - Taxon Summary Page|website=web.archive.org|access-date=2023-06-26|date=2007-09-28|archive-date=2007-09-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20070928003507/http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000}}</ref>

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums = [[50 Cent]]
|Image = 50centinBKK.JPG
|Image size = 160px
|Caption = 50 Cent
|Studio = 4
|Studio link = Studijas albumi
|Compilation = 3
|Comp link = Dziesmu izlases
|Singles = 19
|Singles link = Singli
|Music videos = 20
|MV link = Video
|Soundtrack = 1
|Soundtrack link = Skaņas celiņi
|Option = 1
|Option name = Neizdoti albumi
|Option link = Neizdoti
|Option color = Pink
|1Option = 7
|1Option name = Mixtapes
|1Option link = Mixtapes
|1Option color = Orange
|2Option = 2
|2Option name = DVD
|2Option color = Crimson
|References =
|Ref link =
}}

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Layer Cake''
| attēls                   = Layer Cake Poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Metjū Vons]]
| producents               =
* [[Ādams Bolings]]
* [[Deivids Rīds]]
* Metjū Vons
| scenārija autors         = [[Dž. Dž. Konolijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Kenets Krenhams]]
* [[Džordžs Heriss]]
* [[Džeimijs Formans]]
* [[Maikls Gembons]]
* [[Sjēna Millere]]
| mūzika                   =
* [[Līza Džerārda]]
* [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marv Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|10|1|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/layer-cake-2004-2|title=Layer Cake|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924222523/https://www.bbfc.co.uk/releases/layer-cake-2004-2}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]6,5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]11,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=layercake.htm|title=Layer Cake|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Layer Cake''''' ir 2004. gada kriminālfilma, kas balstīta uz Dž. Dž. Konolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Metjū Vons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kolms Mīnijs]], [[Kenets Krenhams]], [[Džordžs Heriss]], [[Džeimijs Formans]], [[Maikls Gembons]] un [[Sjēna Millere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|10|1||bez}}.

sentences: '''Reliģiskais terorisms''' ir vardarbības veids, ko ietekmē [[Reliģija|reliģiskie]] uzskati vai identitāte, un ko izmanto, lai sasniegtu noteiktus reliģiskos mērķus.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sems Kendrikss
 |      vārds_orig = ''Sam Kendricks''
 |          attēls = Sam Kendricks Rio 2016b.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sems Kendrikss 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|9|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Oušensaida}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ASV}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 185 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 79 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,06 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 5,90 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|ASV}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Bronze|{{oss|V=2016|teksts=Rio 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2018. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
}}

sentences: '''Transliterācija''' ir kāda [[alfabēts|alfabēta]] [[burts|burtu]] atveidošana ar cita alfabēta burtiem. Piemēram, nosaukums [[grieķu valoda|grieķu valodā]] {{gree|Ελληνική Δημοκρατία}} ([[Grieķijas Republika]]) var tikt transliterēts ar [[Latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] burtiem atkarībā no pielietotās transliterācijas sistēmas kā ''Ellēnikē Dēmokratia'' vai ''Ellīnikī́ Dīmokratía''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Aoraki
| Photo                = Aoraki Mount Cook.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Jaunzēlande
| alt_karte = New Zealand relief map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=43|latm=35|lats=45|latNS=S
| longd=170|longm=8|longs=28|longEW=E
| Augstums         = 3724
| Atrašanās vieta  = [[Dienvidsala]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Dienvidalpi]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = {{dat|1894|12|25}}
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Aoraki''' ({{val|mi|Aoraki}}) vai '''Kuka kalns''' ({{val|en|Mount Cook}}) ir virsotne [[Jaunzēlande]]s [[Dienvidalpi|Dienvidalpos]], [[Dienvidsala]]s un visas Jaunzēlandes augstākā virsotne. Kalns veidots no kristāliska masīva, nogāzēs kāres, pakājē [[Tasmana šļūdonis]]. Līdz {{nobr|1300 m}} vjl mūžzaļo, augstāk — vasarzaļo un alpīno pļavu josla. Ietilpst [[Aoraki/Kuka kalna nacionālais parks|Aoraki/Kuka kalna nacionālajā parkā]].<ref>{{PZT|397|Kuka kalns}}</ref>

sentences: '''Eirāzisms''' ({{val|ru|евразийство}}) ir 20. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijā]] izveidojusies sociālpolitiska kustība, kas apgalvo, ka Krievija nepieder pie [[Eiropa]]s vai [[Āzija]]s, bet gan pie ģeopolitiskās koncepcijas par [[Eirāzija|Eirāziju]], ko pārvalda "[[Krievu pasaule]]" veidojot [[Krievi|krievu]] civilizāciju. Vēsturiski Krievijas Impērija bija [[Eirocentrisms|eirocentriska]] un parasti tika uzskatīta par Eiropas jeb rietumu lielvaru.

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Kuģu iela|Kuģu iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Kuģu iela
|attēls           = RigaKuguIela.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Kugu iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
 [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
 [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 243 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anglikānisms''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''anglicanus'') ir [[reformācija|reformācijā]] radies [[protestantisms|protestantisma]] novirziens. Ar šo vārdu apzīmē arī anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu. Lielākā anglikāņu daļa (aptuveni 77 miljoni) ir apvienota starptautiskā [[Anglikāņu sadraudzība|Anglikāņu sadraudzībā]] — 44 autonomās nacionālajās baznīcās, kas vēsturiski saistītas ar [[Anglijas Baznīca|Anglijas Baznīcu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss Dērings
|     vārds_orig = ''Julius Döring''
|         attēls = Derings.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]],
(tagad {{GER}}).
|         m_gads = 1898
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[reālisms]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
siltuma daudzuma mērīšanai izmantoja [[Antuāns Lavuazjē]] un [[Pjērs Simons Laplass]]]]
{{Līdzīgs|Kolorimetrs}}
'''Kalorimetrs''' ir ierīce, ko [[kalorimetrija|kalorimetrijā]] izmanto [[siltums|siltuma]] daudzuma mērīšanai [[ķīmiska reakcija|ķīmiskajās reakcijās]] un fizikālajās pārvērtībās, kā arī, lai noteiktu [[īpatnējā siltumietilpība|īpatnējo siltumietilpību]]. Vienkāršu kalorimetru veido ūdens trauks, kas atrodas virs reakciju kambara, un šajā ūdenī ir termometrs. Notiekot reakcijai, kurā izdalās siltums, ūdens uzņem šo siltumu un tā temperatūra paaugstinās. Izmērot ūdens sākuma un beigu temperatūru, var aprēķināt siltuma daudzumu, kas izdalījies reakcijas laikā. Šī metode tiek izmantota tikai mācību procesā, jo mērījumā netiek ņemts vērā siltuma zudums ārējo apstākļu dēļ.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Pols Lanževēns
| vārds_orig =''Paul Langevin''
| attēls = Langevin.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1872
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1946
| m_mēnesis=12
| m_diena=19
| m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]], ''Collège de France'', [[Sorbonna]], ''ESPCI ParisTech''
| alma_mater =''[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI ParisTech]]''<br />''École Normale Supérieure''
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = [[Dž. Dž. Tomsons]], [[Pjērs Kirī]]
| studenti = [[Irēna Žolio-Kirī]], [[Luijs de Brojī]]
| sasniegumi = Lanževēna vienādojums
| apbalvojumi = Hjūza medaļa, Koplija medaļa
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jurijs Andropovs
| vārds_orģ           = ''Юрий Андропов''
| attēls              = RIAN archive 101740 Yury Andropov, Chairman of KGB.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andropovs kā [[VDK]] priekšsēdētājs (1974)
| amats               = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1982|11|12|N}}
| term_beigas         = {{dat|1984|02|09|N}}
| priekštecis         = [[Leonīds Brežņevs]]
| pēctecis            = [[Konstantīns Čerņenko]]
| dzim_dati           = {{dat|1914|06|12}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas Impērija|Stavropole|td=Krievija}}
| mir_dati            = {{mdv|1984|02|9|1914|06|12}}
| mir_vieta           = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība             = [[krievs]]
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             = Ņina (Jengaličeva), Tatjana (Ļebedeva)
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts            = Yuri Andropov Signature.svg
| piezīmes            =
}}
'''Jurijs Andropovs''' ({{val|ru|Юрий Владимирович Андропов}}; dzimis {{dat|1914|06|15}}, miris {{dat|1984|02|9}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[politiķis]], [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] [[PSKP CK ģenerālsekretārs|CK ģenerālsekretārs]] no {{dat|1982|11|12|Ģ}} līdz viņa nāvei 15 mēnešus vēlāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/men/life/article.php?id=78510 Noslēpumu glabātājs Jurijs Andropovs], Arvīds Kuģis, Mājas viesis, raksts pārpublicēts portālā TVNET ({{dat|2008|04|16|SK}}), informācija iegūta {{dat|2008|10|08|SK}}</ref> [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Valsts drošības komiteja]]s priekšsēdētājs ([[1967]]-[[1982]]), kas [[Brežņevs|Brežņeva]] vadības laikā pakāpeniski palielināja [[VDK]] kontroli pār [[Padomju Savienība]]s iekšpolitiku un ārpolitiku.

sentences:
[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:

ārējais plastmasas apvalks

austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)

iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators

vara kodols (iekšējais vadītājs)

]]

sentences:
'''Ceļa pinums''' ir divu viena sliežu platuma ceļu salikums uz vienas [[Gulsnis|zemsliežu pamatnes]]. Parastā ceļa pinuma sastāvā ir smails [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] (var būt līklīnijas) vietā, kur viens sliežu pavediens krusto otru, kā arī [[Sliede#Pretsliede|pretsliedes]]. Asmens ceļa pinumam var nebūt krusteņa un attiecīgi šim krustenim paredzētās pretsliedes, kad to izmanto negabarīta vietas apbraukšanai neizbraucot ārpus sliežu platuma, piemēram platformas remonta laikā vai negabarīta vilcienu palaišanai garām negabarīta platformai. Asmens ceļa pinumā ir [[pārmija]] (skatīt galeriju zemāk), bet parastā nav. Ceļa pinums ''Lp'' sastāv no iecirkņiem: ''LK –  LV – LK''. Krusteņa iecirknis ''LK'' ietver krusteņa un aizkrusteņa, kā arī pārvedlīknes daļu. ''LV'' vidusiecirknis sastāv no parastiem četru sliežu posmiem. Ceļa pinumu var ekspluatēt remontdarbu laikā, kad nepieciešams apbraukt remontējamo iecirkni, vai - lai izbrauktu šaurās vietās, piemēram - zem [[Ceļa pārvads|pārvadiem]], kuras pārbūvēt īsā termiņā nav iespējams. Dzelzceļa transportā jautājums var aktualizēties garos divceļu posmos, kad vilcienu palaišana pēc vienceļa shēmas ilgākā laika posmā nenodrošina nepieciešamo posma [[Caurlaides spēja|caurlaides]] un [[Caurvedes spēja|caurvedes]] spēju. Parasti, kad pagaidu [[SCB|signalizācija]] ir nepilnīga un to neekspluatē uz pastāvīgiem pamatiem, pinumu norobežo signālisti ar apstāšanās signāliem un vilcienu palaišana notiek ar pavadoņa uzņemšanu pirms pinuma un tālāk pēc viņa norādījumiem ar samazinātu ātrumu (mašīnistu speciāli brīdinot). [[Vilcienu kustības organizācija|Kustības organizācijas]] uzlabošanai var izmantot savstarpēji saslēgtus [[Luksofors|luksoforus]], ar kuriem norobežo ceļa pinumu.

Ceļu salikumus, kuros savietoti dažāda platuma sliežu ceļi, sauc par [[Ceļa savietojums|savietojumiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Bezpulsa elektriskā aktivitāte
| causes        =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| risks         =
| types         =
| synonyms      = '''Elektromehāniskā disociācija''' (EMD), ''pulseless electrical activity'' (PEA)
| duration      =
| onset         =
| complications =
| symptoms      =
| field         =
| pronounce     =
| caption       = Zīmējums, kā varētu izskatīties ritma josla, kurā parādīts PEA
| image         = Pulseless electrical activity EKG.svg
| deaths        =
}}
'''Bezpulsa elektriskā aktivitāte''' ('''PEA''' — {{val|en|pulseless electrical activity}}) attiecas uz sirdsdarbības apstāšanos, kurā [[Elektrokardiogrāfija|elektrokardiogramma]] parāda sirds ritmu, kuram vajadzētu radīt [[Pulss|pulsu]], bet tas nenotiek. Bezpulsa elektriskā aktivitāte sākotnēji tiek konstatēta aptuveni 55% cilvēku, kuriem ir sirds apstāšanās.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Baldzizhar|first=Aksana|last2=Manuylova|first2=Ekaterina|last3=Marchenko|first3=Roman|last4=Kryvalap|first4=Yury|last5=Carey|first5=Mary G.|date=2016-09-01|title=Ventricular Tachycardias: Characteristics and Management|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0899588516300302|journal=Critical Care Nursing Clinics of North America|series=Cardiac Arrhythmias|language=en|volume=28|issue=3|pages=317–329|doi=10.1016/j.cnc.2016.04.004|issn=0899-5885}}</ref>

sentences:
, kas [[455]]. gadā izlaupīja [[Roma|Romu]]]]
'''Vandalisms''' ir apzināta un bezjēdzīga kultūras un materiālu vērtību iznīcināšana vai bojāšana. Cilvēkus, kas veic šādas darbības, sauc par '''vandaļiem'''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Irlavas pagasts
| karte             = Irlavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Irlava
| platība           = 114,0
| iedzīvotāji       = 1502<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1502 / 114 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: {{Commonscat|Swimmers from the Soviet Union}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #fcfe03
| bg_color = #082b53
| nos = FCSB
| logo = Fcsb-logo.svg
| pilns = ''Fotbal Club FCSB ''
| iesauka = ''Roș-Albaștrii (sarkani-zilie)
| pilsēta = {{Vieta|Rumānija|Bukareste}}
| dib = 1947
| dib_mēn = 6
| dib_dat = 7
| stad = ''[[Arena Națională]]''
| ietilp = 55 634
| prez = {{flaga|Rumānija}} Valeriu Argeseale
| tren = {{flaga|Kipra}} Elias Čaralambuss
| līga = ''[[Liga I]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 2. vieta
| mediji = {{url|steauafc.com/}}
| pattern_la1 = _steaua1718h
| pattern_b1 = _steaua1718h
| pattern_ra1 = _steaua1718h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _steaua1718h
| leftarm1 =
| body1 =
| rightarm1 =
| shorts1 = 0067ab
| socks1 = 0067ab
| pattern_la2 =
| pattern_b2 = _steaua1617h
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 = _redstripes
| pattern_so2 = _steaua1617a
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}
'''FCSB''', agrāk pazīstams arī kā '''Bukarestes "Steaua"''', ir [[Rumānija]]s futbola klubs, kurš spēlē valsts augstākajā līgā ''[[Liga I]]''. Savas mājas spēles komanda aizvada ''[[Arena Națională]]'' stadionā. ''Steaua'' futbolisti 26 reizes ir izcīnījusi valsts čempionu titulu, 24 reizes uzvarējuši Rumānijas kausa izcīņā, kā arī ieguvuši sešus Rumānijas superkausus. Komandas lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir uzvara [[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kausā]] (tagad — UEFA Čempionu līga) 1986. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |title=Trofee |accessdate={{dat|2016|2|1||bez}} |publisher=FC Steaua Bucureşti |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ričards Karrions
| vārds_orig = ''Richard Carrión''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Puertoriko|Sanhuana}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = uzņēmējs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Ričards Karrions''' ({{val|es|Richard L. Carrion Rexach}}; dzimis {{dat|1952|11|26}}) ir [[Puertoriko]] uzņēmējs.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 49
 | lv  = Četrdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumsas robeža
| operators =
| attēls = Edge of Darkness the Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Mārtins Kempbels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Bojana Novakoviča]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''Edge of Darkness''
| studija = * ''GK Films''
* ''BBC Films''
* ''Icon Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* ''Icon Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|1|29}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl173114881/|title=Edge of Darkness |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumsas robeža"''' ({{Val|en|Edge of Darkness}}) ir 2010. gada spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Mārtins Kempbels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Rejs Vinstons]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Bojana Novakoviča]]. Filma ir balstīta uz 1985. gada ''[[BBC]]'' seriālu ar tādu pašu nosaukumu, kura režisors arī bija Kempbels.

sentences:
[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Atēnas
 | official_name            = Αθήνα
 | settlement_type          = valsts galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Athens Montage L.png
 | image_caption            = Dažādi objekti Atēnās
 | image_flag               =
 | image_seal               = Athens seal.png
 | pushpin_map              = Grieķija
 | latd  = 37 | latm  = 58 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Perifērija (περιφέρειες)
 | subdivision_name1        = [[Atika]]
 | subdivision_type2        = Nome (νομός)
 | subdivision_name2        = Atēnas
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Giorgs Kaminis
 | area_total_km2           = 38.964
 | elevation_m              =
 | elevation_ft             =
 | elevation_max_m          = 338
 | elevation_min_m          = 70
 | population_total         = 745 514
 | population_as_of         = {{dat|2001|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 10x xx, 11x xx, 120 xx
 | area_code                = 21
 | website                  = [http://www.cityofathens.gr/ cityofathens.gr]
 | footnotes                =
}}
'''Atēnas''' ({{val|gr|Αθήνα}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Ἀθῆναι'') ir [[Grieķija]]s galvaspilsēta un valsts lielākā pilsēta. Viena no slavenākajām un tūristu apmeklētākajām pilsētām pasaulē. Tiek uzskatīta par Rietumu civilizācijas un [[demokrātija]]s šūpuli. Īpašs kultūras uzplaukums, kura nozīme [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] nav pārvērtējama, Atēnās bija 5. un 6. gadsimtā pirms mūsu ēras, kad Atēnās tika uzceltas vairums klasisko celtņu un darbojās Akadēmija. Tajā laikā Atēnās darbojās filozofi [[Sokrats]], [[Platons]] un [[Aristotelis]], dramaturgi [[Aishils]], [[Aristofans]], [[Eiripīds]] un [[Sofokls]], vēsturnieks [[Hērodots]], tēlnieks [[Feidijs]] un citi.

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Black-tailed_Godwit_Uferschnepfe.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Scolopacidae
|     dzimta_lv = Sloku dzimta
|         ģints = Limosa
|      ģints_lv = Puskuitalas
|          suga = Limosa limosa
|       suga_lv = Melnā puskuitala
|      binomial = Limosa limosa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|#FFFF64|Ligzdošanas areāls|outline=gray}}
{{legend|#69AF5E|Sastopama visu gadu|outline=gray}}
{{legend|#695AFF|Ziemošanas areāls|outline=gray}}
|      sinonīmi =
*''Scolopax limosa''
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mildronāta struktūrformula

Mildronāta molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Mildronāts;
2-(2-karboksietil)-1,1,1-trimetilhidrazīnija
hidroksīda iekšējais sāls (betaīns);
3-(2,2,2-trimetilhidrazīnija propionāts; kvaterīns, vazonāts, trimetilhidrazīnijs
|           CAS numurs = 76144-81-5<ref>[http://www.chemblink.com/products/76144-81-5.htm Mildronate]</ref>
86426-17-7 (dihidrāts)<ref>[http://www.chemblink.com/products/86426-17-7.htm Mildronate dihydrate] {{en ikona}}</ref>
|      ķīmiskā formula = C6H14N2O2
|              molmasa = 146,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 85—90 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB9850590.htm Mildronate]</ref>
| viršanas temperatūra =
}}
'''Meldonijs''' ([[Starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiskais nepatentētais]] aktīvās vielas nosaukums) ir [[Latvija|Latvijā]] izgudrots medikaments [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] slimību (piemēram, [[sirds išēmiskā slimība|sirds išēmiskās slimības]]) ārstēšanai, sirds enerģētiskā patēriņa samazināšanai<ref name="strakovs">A. Strakovs, J. Dzenītis, N. Jevharitska. Ārstniecības vielu ķīmija un tehnoloģija. R:, RTU izdevniecība, 2007, 106. lpp.</ref> un vispārējai darbaspēju paaugstināšanai. Meldonijs, atkarībā no ordinētās devas, tiek lietots gan kā recepšu medikaments dažādu sirds un asinsvadu slimību ārstēšanā, gan darbaspēju paaugstināšanai veseliem cilvēkiem pie fiziskām un garīgām pārslodzēm un atveseļošanās periodā.

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences: '''Veselības apdrošināšana''' ir viens no [[apdrošināšana]]s veidiem. Šajā apdrošināšanas veidā apdrošina iedzīvotāju [[veselība|veselību]] jeb saslimšanas risku. Apdrošināšanas veikšanu šai gadījumā nosaka jeb sekmē vēlme samazināt izdevumus saslimšanas gadījumā.

sentences:
]]
'''Lezginka''' ({{val|lez|Лезги кьуьл}}, {{val|ru|Лезги́нка}}) ir populāra dažādu [[Kaukāzs|Kaukāza]] [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] [[deja]], ko mēdz dejot [[lezgīni]] un citas tautas [[Dagestāna|Dagestānā]], kā [[azerbaidžāņi]], [[gruzīni]], [[osetīni]], [[adigi]], arī [[armēņi]] un [[inguši]], [[čečeni]] un [[Karačaja-Čerkesija|karačajieši]]. Izplatīta kļūda ir šo deju attiecināt tikai uz lezgīniem.

sentences:
'''Sīmenss''' ir [[elektrovadītspēja]]s SI mērvienība, kas nosaukta vācu zinātnieka [[Verners fon Sīmenss|Vernera fon Sīmensa]] vārdā.
Strāvas vadītāja vai [[pusvadītājs|pusvadītāja]] elementiem ar elektrisko pretestību R, vadītspēja G tiek definēta kā

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Cyclorbiculina compressa.jpg
|     att_nosaukums= ''[[Cyclorbiculina compressa]]'' čaula.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Archaiasinae
|        apakšdzimta_lv = Arhajasīnas
|           ģints = Cyclorbiculina
|        ģints_lv = Ciklorbikulīnas
|         binomial = Cyclorbiculina <small>A. Silvestri, 1937</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cyclorbiculina americana}}
* {{TaksoSaite|Cyclorbiculina compressa}}
* {{TaksoSaite|Cyclorbiculina imparilis}}
* † {{TaksoSaite|Cyclorbiculina miocenica}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Ciklorbikulīnas''' (''Cyclorbiculina'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1937. gadā aprakstīja itāļu paleontologs [[Alfredo Silvestri]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] ciklorbikulīnas ir zināmas no [[Oligocēns|oligocēna]] līdz mūsdienām. Izplatītas [[Karību baseins|Karību baseinā]] un [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saules apžilbinātie
| operators =
| attēls = Biggersplash poster lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reifs Fainss]]
* [[Matiass Shunartss]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Bigger Splash''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|11|26|Itālija}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3179054593/|title=A Bigger Splash |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saules apžilbinātie"''' ({{Val|en|A Bigger Splash}}) ir 2015. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Matiass Shunartss]], [[Tilda Svintone]] un [[Dakota Džonsone]]. Filma ir balstīta uz [[Žaks Derejs|Žaka Dereja]] 1969. gada filmu "[[Baseins (filma)|Baseins]]" (''La Piscine'').

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Krusta pacelšana''''' ir flāmu gleznotāja [[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] gleznots [[triptihs]], kas tika pabeigts 1610.—1611. gadā.<ref name="world and its people">{{cite book
  |last = Dunton
  |first = Larkin
  |authorlink =
  |title = The World and Its People
  |url = https://archive.org/details/worldanditspeop05duntgoog
  |publisher = Silver, Burdett
  |series =
  |year = 1896
  |page = [https://archive.org/details/worldanditspeop05duntgoog/page/n172 164]}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences: '''E vitamīns''' ir vielu grupa, kurā ietilpst tokoferoli un tokotrienoli. γ-Tokoferols ir, piemēram, atrodams [[kukurūza]]s [[Eļļa|eļļā]], [[soja]]s pupiņu eļļā, [[margarīns|margarīnā]].<ref>Bieri JG, Evarts RP; Evarts (1974). "γ-Tocopherol: metabolism, biological activity and significance in human vitamin E nutrition". ''American Journal of Clinical Nutrition'' '''27''' (9): 980–986. {{PMID|4472121}}</ref> α-tokoferols ir bioloģiski visaktīvākais E vitamīns un ir otrais visbiežāk sastopamais no E vitamīna grupas pārtikas produktos. Tas ir [[Tauki|taukos]] šķīstošs [[antioksidants]], kas pasargā organismu no [[Brīvais radikālis|brīvajiem radikāļiem]]. Regulāra vitamīna E uzņemšana vairāk nekā 1,000 mg (1,500 IU) dienā var novest līdz E hipervitaminozei, kas ir saistīta ar [[Vitamīns K|vitamīna K]] deficītu un asiņošanas gadījumiem.

sentences: '''Bērensi fon Rautenfeldi''' ({{val|de|Berens von Rautenfeld}}), līdz 1752. gadam '''Bērensi''' ({{val|de|Berens}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]], vēlāk muižnieku dzimta.

sentences: '''''[[Superkauss|Super Bowl]] XLVII''''' bija [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda [[Baltimoras "Ravens"]] un Nacionālās futbola konferences komanda [[Sanfrancisko "49ers"]] noskaidroja 2012. gada sezonas [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) čempionu. Spēle notika {{dat|2013|2|3||bez}} ''Mercedes-Benz Superdome'' [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]], [[Luiziāna|Luiziānas štatā]].<ref>[http://www.neworleanssaints.com/news-and-events/article-1/2012-Saints-Opponents-Announced-/357b1bd6-cabc-42d0-9ac4-62d74c391a34 2012 Saints Opponents Announced] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130123054232/http://www.neworleanssaints.com/news-and-events/article-1/2012-Saints-Opponents-Announced-/357b1bd6-cabc-42d0-9ac4-62d74c391a34 |date={{dat|2013|01|23||bez}} }}. Neworleanssaints.com. Retrieved on 2012-01-04.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Super Bowl 2013|url=http://www.superbowl-2013.org/|publisher=Superbowl-2013.org|accessdate=2 January 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121231033314/http://www.superbowl-2013.org/|archivedate={{dat|2012|12|31||bez}}}}</ref> Spēlē un otro reizi Superkausa izcīņā uzvarēja "Ravens" ar 34—31. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Ravens" spēlētājs Džo Flako.

sentences: {{cita nozīme|bioloģisku jēdziens|sociālu terminu|dzimte (socioloģija)}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Amazones līdzenums
|attēls                 = Puerto narino.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Amazone]] un Amazones līdzenums pie Puertonarinjo [[Kolumbija|Kolumbijā]]
 | pushpin_map         = Dienvidamerika
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
|lat_dir =S |lat_deg =3|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =62|lon_min = |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Dienvidamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{BRA}}, {{COL}}, {{ECU}}, {{PER}}, {{BOL}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = ap 3000
|platums                = 350—1600
|platība                = >5 000 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Amazones līdzenums''' jeb '''Amazones zemiene'''<ref>{{PZT|35|Amazones zemiene}}</ref> ({{val|pt|bacia do rio Amazonas}}, {{val|es|cuenca del Amazonas}}) ir [[līdzenums]] [[Dienvidamerika]]s ziemeļu daļā, pasaules lielākais līdzenums. Izvietojies [[Amazone]]s upes baseinā [[Brazīlija]]s, [[Kolumbija]]s, [[Ekvadora]]s, [[Peru]] un [[Bolīvija]]s teritorijā. Šeit valda karsts (vidējā mēneša temperatūra 24—28 °C) un mitrs (1500—3000 mm nokrišņu gadā) [[klimats]] un izvietojušies planētas plašākie mitrie [[lietus mežs|lietus meži]] — [[Amazones lietus mežs]].

sentences: '''Sekcijas izolators''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]], [[tramvajs|tramvaja]] vai [[trolejbuss|trolejbusa]] [[kontakttīkls|kontakttīkla]] specdaļa, kas sadala tīklu uz daļām, nodrošinot vienmērīgu [[elektriskā strāva|strāvas]] piegādi no [[vilces apakšstacija|vilces apakšstacijām]]. Katru sekciju darbina atsevišķs barošanas [[fīderis]], kas nepieciešamības gadījumā ļauj atslēgt no strāvas tikai nelielu kontakttīkla daļu, nevis visu tīklu, kā arī darbināt sekcijas no dažādām vilces apakšstacijām utt.

sentences: '''Deduktīvā domāšana''' [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir process, kura rezultātā no viena vai vairākiem iepriekš zināmajiem vispārīgajiem apgalvojumiem tiek loģiski [[Deduktīvs slēdziens|izsecināts jauns apgalvojums]], kas ir vispārīgā apgalvojuma specifisks gadījums.

sentences: '''1. oktobris''' ir gada 274. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (275. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 91 diena.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Baru
| Photo                = Volcán Barú and the mountain city of Boquete (8375649877).jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Panama
| alt_karte = Panama relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=8|latm=48|lats=32|latNS=N
| longd=82|longm=32|longs=32|longEW=W
| Augstums         = 3474
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{PAN}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             = [[Stratovulkāns]]
| Kalnu grēda      = [[Talamankas grēda]]
| Age              =
| Last eruption    = ap 1550. gadu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=346010 |title=Global Volcanism Program. Baru |access-date={{dat|2014|11|26||bez}} |archive-date={{dat|2014|11|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141121034723/http://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=346010 }}</ref>
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Baru''' ({{val|es|Volcán Barú}}) jeb '''Čiriki vulkāns''' ''(Volcán de Chiriqui)'' ir [[stratovulkāns]] [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], [[Panama]]s  augstākā virsotne. Izvietojies valsts rietumos [[Talamankas grēda|Talamankas grēdā]] {{nobr|35 km}} no [[Kostarika]]s robežas. Pēdējais novērotais izvirdums attiecināms uz aptuveni 1550. gadu, bet 2006. gadā tā pamatnē bija novērojamas seismiskas aktivitātes.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox planet
| name               = 274301 Wikipedia
| image              = [[File:Orbit of 274301 Wikipedia.svg|320px|Orbit of 274301 Wikipedia]]
| discovered         = {{dat|2008|8|25|N|bez}}
| discovery_site     = Andrušivkas observatorija
| mp_name            = 274301 Wikipedia
| mp_category        = galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]]
| alt_names          = 2008 QH24, 2007 FK34, 1997 RO4
| orbit_ref          =
| epoch              =
| aphelion           = 2,7304718 AU (408 472 770 km)
| perihelion         = 2,0353200 AU (304 479 540 km)
| semimajor          = 2,3828959 AU (356 476 150 km)
| eccentricity       = 0,1458628
| period             = 1343,5568 dienas
3,68 gadi
| avg_speed          =
| inclination        = 6,72984°
| asc_node           = 183,49232°
| mean_anomaly       = 105,33152°
| arg_peri           = 139,63634°
| dimensions         = 1–2 km<ref>{{cite web|last=Workman|first=Robert|title='Wikipedia' is in space — as an asteroid|url=http://www.nbcnews.com/id/50709792/#.URrFpuh8teJ|work=NBC News|accessdate=12 February 2013|date=5 February, 2013}}</ref>
| mass               =
| density            =
| surface_grav       =
| escape_velocity    =
| sidereal_day       =
| axial_tilt         =
| albedo             =
| abs_magnitude      = 16,9
}}
'''''274301 Wikipedia''''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]].

sentences: '''Islāms ASV''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islam in the United States'') ir trešā lielākā [[reliģija]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pēc [[kristietība]]s un [[Jūdaisms|jūdaisma]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Pameldri|suga=Eleocharis uniglumis|suga_lv=Vienplāksnes pameldrs|autors=(Link) Schult.|binomial=Eleocharis uniglumis|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Fig. 08 Eleocharis uniglumis.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Eleocharis|sinonīmi=}}'''Vienplēksnes pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis uniglumis}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama ZIemeļu puslodē, vairāk [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] tā ir diezgan bieži sastopama visā teritorijā — ūdenstilpju piekrastēs, [[Purvs|purvos]], [[Grāvis|grāvjos]], mitros pļavu pazeminājumos un uz applūstošiem meža ceļiem.

sentences: '''20. gadsimta 100 nozīmīgi igauņi''' ir saraksts ar ievērojamiem [[igauņi|igauņiem]], ko 1999. gadā izveidoja ''[[Eesti Entsüklopeediakirjastus]]'', laikraksts ''[[Eesti Päevaleht]]'', [[Igaunijas Nacionālā bibliotēka]], ''[[Radio Kuku]]'' un [[TV3 (Igaunija)|TV3]].<ref>''A hundred great Estonians of the 20th century'' [apkopojis Tiit Kändler; tulkojis Küllike Lengi-Cooper; priekšvārds: Ülo Kaevats] Estonian Encyclopaedia Publishers, 2002. 214 lapas. {{ISBN|9985701038}}</ref>

sentences:
"]]
'''Vīrietis''' ir [[cilvēks|cilvēku]] [[tēviņš|vīrišķais dzimums]]. Termins ''vīrietis'' tiek parasti attiecināts uz pieaugušu cilvēku. Jaunus ''vīriešus'' parasti sauc par ''zēniem'' vai ''puišiem''. Savukārt termins '''vīrišķība''' tiek saistīts ar vīriešiem; šo terminu parasti lieto, lai attiecinātu kaut ko uz vīriešiem, vīriešu [[seksualitāte|seksualitāti]] vai [[reproduktīvie orgāni|reproduktīvajiem orgāniem]].

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences: '''Virusoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kura pēta [[vīruss|vīrusus]], to [[uzbūve|uzbūvi]], [[evolūcija|evolūciju]], [[Organismu klasifikācija|klasifikāciju]] un veidu kā vīrusi izplatās, izplatot slimības. [[1892]]. gadā krievu zinātnieks [[Dmitrijs Ivanovskis]] pirmoreiz pierādīja vīrusu eksistenci, kas arī ir virusoloģijas kā zinātnes sākums. Ivanovskis vairākus gadus pētīja [[tabaka]]s augus un nonāca pie secinājuma, ka slimības šim augam izraisa jauna veida "baktērijas". Viņš vēl nezināja, ka tie ir vīrusi.

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gununsitoli
 | official_name            = ''Kota Gunungsitoli''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Ya'ahowu Park, Gunungsitoli.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Durian Monument, Gunungsitoli.jpg
| photo2b      = BNI Bank Gunungsitoli Branch.jpg
| photo3a      = Nias Earthquake Memorial Park.jpg
| photo3b      =
| photo4a      =
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Gunungsitoli.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2008
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 280.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 136410
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 97 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|https://www.gunungsitolikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Asinsgrupas''' ir [[cilvēks|cilvēku]], kā arī atsevišķu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugu pārstāvju [[asinis|asins]] iedalījums grupās pēc asins [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] bioķīmiskajām īpašībām. Cilvēkiem ir atklātas vismaz 43 dažādas asinsgrupu sistēmas.<ref>[https://www.isbtweb.org/isbt-working-parties/rcibgt.html Red Cell Immunogenetics and Blood Group Terminology] {{angliski}}</ref> Svarīgākās sistēmas ir ABO sistēma un rēzus sistēma. Pēc ABO sistēmas, kas tiek uzskatīta par pamatsistēmu,  cilvēkiem var būt četras asinsgrupas:

sentences:
{{personas infokaste
|        attēls = Valentīne Lasmane pirms 1940.jpg
| att_nosaukums = Valentīne Lasmane pirms 1940. gada
|       dz_gads = 1916
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 16
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Poltavas guberņa|Kremenčuka|td=Ukraina}}
|        m_gads = 2018
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 3
|       m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       tautība = [[latvieši|latviete]]
|  nodarbošanās = filoloģe
|       dzimums = S
}}
'''Valentīne Lasmane''' dzimusi '''Jaunzeme''' (1916—2018) bija latviešu [[filoloģe]] un nacionālās pretestības kustības dalībniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Piper betle plant.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. betle
|          suga_lv = Betele
|         binomial = Piper betle
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Telefons''' (no {{val|el|τῆλε}} ''(tele)'' — 'tālu' un ''φωνή'' ''(fōne)'' — 'balss') jeb '''tālrunis''' ir sakaru ierīce, kas pārraida cilvēka runu elektrisku signālu veidā. Par tā izgudrotāju parasti uzskata [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandru Greiemu Bellu]], kas telefonu izgatavoja [[Bostona|Bostonā]] 1876. gadā, kaut arī ir citi varianti par tā izcelsmi.<ref name="WDL">{{cite web |url = http://www.wdl.org/en/item/11375/ |title = Alexander Graham Bell Laboratory Notebook, 1875-1876 |website = [[World Digital Library]] |date = 1875-1876 |accessdate = 2013-07-23 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton trichoides, haarfonteinkruid.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton filiformis|suga=Potamogeton trichoides|suga_lv=Matveida glīvene|autors=Cham. et Schltdl.|sinonīmi=}}
'''Matveida glīvene''' ({{val|la|Potamogeton trichoides}}) ir [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama visā [[Eiropa|Eiropā]] (atskaitot [[Skandināvija|Skandināviju]]) un dažviet [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā matveida glīvene ir sastopama ļoti reti, tikai valsts austrumu — dienvidaustrumu daļā, centrālajā daļā. Augs veido grupas stāvošos ūdeņos: ezeros un [[Dīķis|dīķos]]. Neparasta ir šīs retās sugas sastopamība arī visai [[Piesārņojums|piesārņotos]] ūdeņos. [[Daugava|Daugavā]] aug lēni plūstošā ūdenī — galvenokārt [[Daugavas hidroelektrostacijas|HES ūdenskrātuvēs]].

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
|-
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
|-
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
|-
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
|-
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
|-
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
|-
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
|-
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
|-
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
|-
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
|-
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
|-
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
|-
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
|-
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
|-
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
|-
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
|-
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
|-
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
|-
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
|-
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
|-
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
|-
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
|-
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
|-
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
|-
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
|-
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
|-
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
|-
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
|-
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
|-
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
|-
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
|-
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
|-
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
|-
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
|-
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
|-
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
|-
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
|-
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
|-
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
|-
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
|-
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
|-
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
|-
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Veinblūms
|     vārds_orig = ''Georg Weinblum''
|         attēls = Georgs Veinblūms.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Veinblūms
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Gīzela Tīsa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|suga_lv=Purva skābene|suga=Rumex palustris|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Rumex palustris kz1.jpg|autors=Sm.|binomial=Rumex palustris}}'''Purva skābene''' ({{val|la|Rumex palustris}}) ir [[Skābenes|skābeņu]] suga, kura ir sastopama [[Eiropa]]s rietumu (neiekļaujot [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]), centrālajā un dienvidaustrumu daļā. Vietām aug arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Ļoti līdzīga [[jūrmalas skābene]]i; daži autori to nodala tikai kā jūrmalas skābenes varietāti: ''R. maritimus var. paluster (Sm.) Schltdl.''

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Serbijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =A. gigantea Aldabra Giant Tortoise.jpg
| att_nosaukums =[[Aldabras milzu bruņurupucis]] (''Aldabrachelys gigantea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Testudinidae
| dzimta_lv = Sauszemes bruņurupuču dzimta
| binomial =Testudinidae <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču dzimta''' (''Testudinidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām, kurai piederošās sugas mājo uz [[sauszeme]]s. Šajā dzimtā ir 15 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar apmēram 50 sugām un 4 izmirušas ģintis. Sauszemes bruņurupuču dzimtas tuvākie radinieki ir [[purva bruņurupuču dzimta]]s (''Emydidae'') sugas.<ref name=adw/>

sentences: '''Indeksu fonds''' ir paju [[Investīciju fonds|investīciju fonda]] veids, kas seko indeksu investīciju stratēģijai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=What Is an Index Fund?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investopedia.com}}</ref> Indeksu fonda veidošanas noteikumi nosaka, kāda tipa [[Uzņēmums|uzņēmumi]] ir piemēroti fondam.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Do-It-Yourself Index Funds: A Smarter Way to Own the Index?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=kiplinger.com}}</ref> Vispazīstamākais indeksu fonds — “Vanguard 500 Index Fund” — darbojas uz [[S&P 500]] indeksa pamata.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Vanguard 500 Index Fund Admiral Shares (VFIAX)|url=https://investor.vanguard.com/mutual-funds/profile/vfiax|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investor.vanguard.com}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Muša
| abbreviation = Mus
| name_latin = Musca
| RA = 12
| dec = -70
| areatotal = 138
| arearank = 77. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Mus''
| starmagnitude = 2,69
| neareststarname = ''δ Mus''
| stardistance = 90,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Paradīzes Putns]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Krusts]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences: '''Analītiskā filozofija''' ir [[Filozofija|filozofijas]] virziens un tradīcija, kas izmanto analīzi. Tā ir īpaši populāra [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], radusies ap 20. gadsimta miju [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]]. Analītiskā filozofija bieži tiek pretstatīta [[Kontinentālā filozofija|kontinentālajai filozofijai]], kas radīta kā vispārējs apzīmējums citām [[Eiropa|Eiropā]] izplatītām metodēm.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kokneses katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kokneses katoļu baznīca. 2000-07-23 - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Kokneses katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Kokneses katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56.646338 | latNS  = N
| longd = 25.440495 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Koknese}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = Prāvests Elvis Rudovičs
| website               = https://www.plavinu-kokneses-katoludraudzes.net/
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1939]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Grāmata''' ir neperiodisks iespieddarbs [[kodekss|kodeksa]] formā ar muguriņā sastiprinātām lapām. Lapu daudzums ir ne mazāks par 3 iespiedloksnēm, tas ir 48 lappuses. Mūsdienās grāmatu lapas izgatavo no [[papīrs|papīra]]. Parasti grāmata ir pabeigts [[teksts]], kas izteikts ar rakstu zīmēm vai [[attēls|attēliem]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Priekules pagasts
| karte             = Priekules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Priekules pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Priekules pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Priekule
| platība           = 152,8<ref>{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 653<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 653 / 152.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga=Carex pulicaris|suga_lv=Blusu grīslis|autors=L.|binomial=Carex pulicaris|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex pulicaris.JPG|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi}}
'''Blusu grīslis''' ({{val|la|Carex pulicaris}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. [[Latvija|Latviju]] šķērso blusu grīšļa izplatības areāla austrumu robeža, tādēļ valsts rietumu, ziemeļu un vidusdaļā augs sastopams retumis, valsts austrumu rajonos ļoti reti, dažviet nav atrasts vispār.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Balta, balta diena
| operators =
| attēls = A White, White Day.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hlinurs Palmasons]]
| producents =
| scenārijs = Hlinurs Palmasons
| aktieri = * [[Ingvars Egerts Sigurdsons]]
* [[Ida Mekina Hlinsdotira]]
* [[Hilmirs Snērs Gudnasons]]
* [[Sāra Doga Asgeirsdotira]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hvítur, Hvítur Dagur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|9|6|Islande}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{ISL}}
| valoda = [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|836,600}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hvitur-Hvitur-Dagur-(Iceland)#tab=summary|title=Hvítur, Hvítur Dagur (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|08}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Balta, balta diena"''' ({{Val|is|Hvítur, Hvítur Dagur}}) ir 2019. gada [[Islande]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hlinurs Palmasons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ingvars Egerts Sigurdsons]], [[Ida Mekina Hlinsdotira]], [[Hilmirs Snērs Gudnasons]] un [[Sāra Doga Asgeirsdotira]].

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Nektārijs no Eginas
|dzimšanas datums=1846. gada 1. (13.) oktobrī
|nāves datums=1920. gada 8. (21.) novembrī
|piemiņas diena=9. (22.) novembrī
|godā=[[Pareizticība]]
|attēls=File:Святитель Нектарий Эгинский. Живописный портрет XXI века.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Silivri rajons|Silivri]]
|nāves vieta=[[Atēnas]]
|nosaukums=Νεκτάριος Αιγίνης
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=[[1961. gads|1961. gada]] [[20. aprīlis|20. aprīlī]]
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
'''Naumova''' var būt:
* [[Naumova (ciems)|Naumova]] — apdzīvota vieta Alūksnes novada Pededzes pagastā;
* [[Naumova (upe)|Naumova]] — upe Latvijā, Kūdupes pieteka;
* [[Darja Naumova]] (''Дар’я Сяргееўна Навумава''; dzimusi 1996. gadā) — baltkrievu svarcēlāja;
* [[Marija Naumova]] — Latvijas dziedātāja (dzimusi 1973. gadā);

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Jokubo_bazne_by_Augustas_Didzgalvis.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.690694
| longd                 = 25.272222
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1690. gads
| year_completed        = 1722. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2026142"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svēto apustuļu Filipa un Jēkaba katoļu baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia}}) ir 18. gadsimta pirmajā pusē uzbūvēts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s [[Lukišķi|Lukišķu]] rajonā. Baznīca veido vienotu kompleksu ar dominikāņu klosteri un vēsturisko slimnīcu. Komplekss ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 37604). Baznīca celta [[baroks|baroka]] stilā. Dievkalpojumi notiek lietuviski un poliski.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāve Venēcijā
| operators =
| attēls = Death in Venice Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Lukīno Viskonti]]
| producents = Lukīno Viskonti
| scenārijs = * Lukīno Viskonti
* [[Nikola Badaluko]]
| aktieri = * [[Dērks Bogards]]
* [[Bjorns Andresens]]
* [[Marks Bērnss]]
* [[Romolo Valli]]
* [[Nora Riči]]
* [[Marisa Berensone]]
* [[Karole Andrē]]
* [[Silvāna Mangano]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Death in Venice''
| studija = * ''Alfa Cinematografica''
* ''PECF''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Dear International''
* ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|3|1}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nāve Venēcijā"''' ({{Val|it|Morte a Venezia}}) ir 1971. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Lukīno Viskonti]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dērks Bogards]], [[Bjorns Andresens]], [[Marks Bērnss]], [[Romolo Valli]], [[Nora Riči]], [[Marisa Berensone]], [[Karole Andrē]] un [[Silvāna Mangano]]. Filma balstīta uz vācu rakstnieka [[Tomass Manns|Tomasa Manna]] [[Nāve Venēcijā (novele)|tāda paša nosaukuma 1912. gada noveli]]. Filmas skaņu celiņā iekļautas tādu komponistu kā [[Gustavs Mālers|Gustava Mālera]], [[Ludvigs van Bēthovens|Ludviga van Bēthovena]] un [[Modests Musorgskis|Modesta Musorgska]] skaņdarbi. "Nāve Venēcijā" ir otrā filma Viskonti "Vācu triloģijā" pēc filmas "[[Dievu bojāeja]]" (''La caduta degli dei'', 1969) un pirms filmas "[[Ludvigs (filma)|Ludvigs]]" (''Ludwig'', 1973).

sentences: pudeles, ko izmanto krāsas šķīdināšanai]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimežs Funks
|     vārds_orig = ''Kazimierz Funk''
|         attēls = Casimir Funk 01.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Varšava]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Olbani}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]|{{USA}}}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Bernes Universitāte]] (doktora grāds, 1904)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = ieviesa jēdzienu ‘[[vitamīni]]’
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Demogrāfija''' ({{val|fr|démographie}}, no {{val|el|δῆμος}} (''dēmos'') — '[[tauta]]' un {{gree|γράφω}} (''graphō'') — 'rakstu')<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=142}}</ref> ir [[zinātne]] par iedzīvotājiem,<ref name="lpe">{{LPE|2|489. — 490}}</ref> kas pētī cilvēku dabisko kustību ([[Summārais dzimstības koeficients|dzimstību]], [[mirstība|mirstību]], laulātību), mehānisko kustību ([[cilvēku migrācija|migrāciju]]), dažādu iedzīvotāju struktūru (dzimumstruktūru, vecumstruktūru, etniskās, ģimenes struktūras u.c.)<ref>Politiskā enciklopēdija. Rīga. Galvenā Enciklopēdiju redakcija. 1987. gads, 134. — 135. lpp.</ref> kopsakarībā ar bioloģiskiem, ģeogrāfiskiem, sabiedriskiem, saimnieciskiem u.c. apstākļiem.

sentences: '''Analogais signāls''' ir viens no informācijas pārraides veidiem. Lai pārraidītu, piemēram, [[skaņa|skaņu]] lielā attālumā, vispirms skaņas viļņa svārstības ar mikrofonu pārveido analogās jeb līdzīgās [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] svārstībās. Strāvas stiprums mainās pilnīgi analogi skaņas viļņa radītajām mikrofona membrānas svārstībām. Pārraidītās svārstības pēc tam telefona klausulē vai radioaparāta skaļrunī atkal pārveido skaņas svārstībās, lai cilvēks tās varētu uztvert ar dzirdes orgānu - [[auss|ausi]]. Mūsdienās analogo signālu vietā arvien vairāk izmanto [[ciparsignāls|ciparsignālus]], ar kuriem pārraida digitālo informāciju.

sentences: {{commonscat|Science and technology in Germany|{{PAGENAME}}}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ambeļu pagasts
| karte             = Ambeļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Ambeļi
| platība           = 69,34
| iedzīvotāji       = 695<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 695 / 69.34 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ambeli.lv
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Salacas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Skanaiskalns.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Skaņaiskalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 52 |  lats = 25 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 59 | longs = 46 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=6251,5}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Salacas ieleja" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29167128"
}
</mapframe>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gotlobs Zontāgs
|     vārds_orig = Carl Gottlob Sonntag
|         attēls = Karl Gottlob Sonntag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Rādeberga]], [[Saksijas Karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Gotfrīds Zontāgs (apšuvumu meistars un rātes loceklis)
Kristīna Elizabete (dzim. Rumpolte)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ģertrūde Hedviga (dzim. Grāve, apprecējušies 1789. gada 20. novembrī [[Rīga|Rīgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Apgrieztais poļu pieraksts''' jeb '''apgrieztā poļu pierakste''' ({{val-en|reverse Polish notation}}), arī '''postfiksais pieraksts''', '''postfiksālā pierakste''' ({{val-en|postfix notation}}), '''sufiksais pieraksts''', '''sufiksālā pierakste''' ({{val-en|suffix notation}})<ref>{{AkadTerm|term=reverse Polish notation|lang=EN}}</ref> ir [[matemātika|matemātiska]] pieraksta sistēma, kur [[operands|operandi]] tiek rakstīti pirms [[operators (matemātika)|operatoriem]]. Tas ir pretēji [[poļu pieraksts|poļu pierakstam]], kur operatoru raksta pirms operandiem. Piemēram, "3 + 4" apgrieztajā poļu pierakstā būs "3 4 +".

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru veidu|krāterezers (nozīmju atdalīšana)|krāterezers}}
 — lielākais ezers [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — ir krāterezers]]
'''Krāterezers''' ir [[ezers]], kas izveidojies ilgāku laiku neaktīva [[vulkāns|vulkāna]] [[krāteris|krāterī]] vai [[kaldera|kalderā]]. Daļa krāterezeru ir skābi, taču bieži krāterezeri ir ar parastu ūdens sastāvu. Ja vulkāns ir snaudošs vai daļēji aktīvs, krāterezeros vai to tiešā tuvumā novērojama arī ģeotermāla aktivitāte. Krāterezeri nereti ir ļoti dziļi.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johaness Lecmanis
|     vārds_orig = ''Johannes Letzmann''
|         attēls = Johannes Letzmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Langeoga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|Ūdri (nozīmju atdalīšana)|Ūdri}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Fischotter, Lutra Lutra.JPG
| att_nosaukums = [[Eiropas ūdrs]] (''Lutra lutra'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Lutrinae
| apakšdzimta_lv = Ūdri
| binomial = Lutrinae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1838)</small>
}}
'''Ūdri''' jeb '''ūdru apakšdzimta''' (''Lutrinae'') ir viena no [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') apakšdzimtām, kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas ūdru [[suga]]s un kas iedalītas 7 ģintīs.<ref name="go">{{Tīmekļa atsauce |url=http://books.google.lv/books?id=AesSDr8MPZEC&pg=PA29&lpg=PA29&dq=Lontra+biggest&source=bl&ots=tD1nCzhmRn&sig=zRGX5E6jiqM8wVGDkawwEkEHWtI&hl=lv&ei=Ob_dSqqhAsn7_AbU_YyGAw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=8&ved=0CC8Q6AEwBw#v=onepage&q=&f=false |title=Otters: ecology, behaviour, and conservation Autori: Hans Kruuk |access-date={{dat|2009|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120308070828/http://books.google.lv/books?id=AesSDr8MPZEC&pg=PA29&lpg=PA29&dq=Lontra+biggest&source=bl&ots=tD1nCzhmRn&sig=zRGX5E6jiqM8wVGDkawwEkEHWtI&hl=lv&ei=Ob_dSqqhAsn7_AbU_YyGAw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=8&ved=0CC8Q6AEwBw#v=onepage&q=&f=false |archivedate={{dat|2012|03|08||bez}} }}</ref>

sentences: '''Kiberkarš''' ({{val-en|cyberwarfare}}) ir politiski motivēta [[ielaušanās datorsistēmās]], to sabotāža un [[spiegošana]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium triflorum|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Trejziedu madara|suga=Galium triflorum|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Galium triflorum-7-06-04.jpg}}'''Trejziedu madara''' (''Galium triflorum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] [[Ziemeļpols|polam]] tuvās teritorijās, kur tā aug ēnainos, mitros egļu un jauktos [[Mežs|mežos]] nelielās grupās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Vikidati
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          = ''Wikimedia'' kopiena
| darbību_uzsāka       = {{dat|2012|10|29}}
| valodas              = vairākvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [http://www.wikidata.org/wiki/Wikidata:S%C4%81kumlapa wikidata.org]
}}

sentences:
{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-5P
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = GSAT
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[I-2K]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ISRO {{IND}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|12|25|SK}} 10:34 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[GSLV]] Mk.I, {{IND}}
| Starta_vieta           = [[Satiša Dhavana kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{IND}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|12|25|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 975 kg
| Pilna_masa             = 2310 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 2600 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[GSAT-4]]
| KA_nāk                 = [[GSAT-12]]
}}
'''GSAT-5P''' ('''GSAT-5 Prime''') bija [[Indija]]s sakaru pavadonis, kurš tika zaudēts nesējraķetes avārijā 2010. gada decembrī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}
Ar terminu '''pilsētas upes sindroms''' ({{val-en|urban stream syndrome}}) tiek apzīmēta pilsētas upju [[Ekoloģija|ekoloģiskā]] degradācija — negatīvo ietekmju komplekss, kuram tiek pakļauta [[upe]], tai plūstot caur urbanizētām teritorijām.<ref>Meyer, J.L., Paul, M.J. and Taulbee, W.K. 2005. Stream ecosystem function in urbanizing landscapes. Journal of the North American Benthological Society. (24), 602—612.</ref> Sindroms izpaužas kā ūdensteces ekosistēmas strukturālās un funkcionālās izmaiņas: paaugstinātās piesārņojošo vielu koncentrācijas, mainīta gultnes morfoloģija, samazināta bioloģiskā daudzveidība, pret piesārņojumu toleranto sugu dominance un citas pazīmes. Upju ekosistēmas urbanizētās teritorijās ir īpaši neaizsargātas pret negatīvām ietekmēm, ko rada zemes izmantošanas, virsmas apauguma izmaiņas un ar to saistītas antropogēnas aktivitātes. Bieži vien procesi un mehānismi, kas izsauc sindromu, ir kompleksi un sarežģīti.<ref name=":0">Walsh, C.J., Roy, A. H., Feminella, J.W., Cottingham, P. D. and Groffman, P. M. 2005. The urban stream syndrome: current knowledge and the search for a cure. Journal of the North American Benthological Society. (24), 706—723.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filomena
| operators =
| attēls = Philomena poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Philomena''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2013|11|1|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philomena.htm|title=Philomena |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filomena"''' ({{Val|en|Philomena}}) ir 2013. gada [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]] un [[Stīvs Kūgens]].

sentences: 1744. gada grāmatas ''Der Preusche Littauer, oder Vorstellung der Nahmens-Herleitung, Kind-Tauffen, Hochzeit Danzigas'']]

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Trolejbuss|trolejbusiem]].

sentences:
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences:
'''Štjasnijs''' var būt:
* [[Jans Štjastnijs]], ASV hokejists (1982).
* [[Peters Štjastnijs]], slovāku hokejists, tagad Eiroparlamenta deputāts (1956),
* [[Pols Štjastnijs]], ASV hokejists (1985).

sentences:
{{Eksperts}}
{{saistīts teksts+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
{{noformējums+}}
'''Virknes un paralēlais slēgums''' [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] ir divi elementu saslēgumu veidi [[elektriska ķēde|elektriskajā ķēdē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia lathyroides
| attēls = Vicia lathyroides eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tetrasperma
| suga_lv = Dedestiņu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Dedestiņu vīķis''' ({{val|la|Vicia lathyroides}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot ziemeļu un austrumu apvidus), kā arī dažviet [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].

sentences:
]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais duelis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 153 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios]]''
| studija = * ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Pearl Street Films]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| operators = [[Darjušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''The Last Duel''
| mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| aktieri = * Mets Deimons
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džodija Komere]]
* Bens Afleks
| scenārijs = * Nikola Holofsenera
* Bens Afleks
* Mets Deimons
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Volšs]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Nikola Holofsenera]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Last Duel poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais duelis"''' ({{Val|en|The Last Duel}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Ādams Draivers]], [[Džodija Komere]] un [[Bens Afleks]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Čada|Čadā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Čadas ir iekļauta '''2 vietas''' (1 — dabas objekts un 1 — jaukts objekts), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/td Čada]</ref>. Čada Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1997]]. gada [[10. jūlijs|10. jūlijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences: '''Joda skaitlis''' jeb '''jodskaitlis''' rāda, cik gramu [[jods (elements)|joda]] iespējams pievienot 100 g nepiesātināta organiskā savienojuma, kas satur [[dubultsaite]]s (piemēram, [[tauki|tauku]]). Jodu taukos var pievienot tie [[karbonskābe|karbonskābju]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atlikumi, kuros ir divkāršā saite. Jo vairāk divkāršo saišu ir karbonskābju ogļūdeņraža atlikumā, jo vairāk joda tas var pievienot. Nepiesātinātākiem savienojumiem jodskaitlis ir augstāks. Aromātisko ogļūdeņražu benzola gredzens ar jodu nereaģē, tādēļ ar jodskaitli var novērtēt nepiesātināto ogļūdeņražu piemaisījumus aromātiskajos ogļūdeņražos. Visbiežāk jodskaitli lieto tauku un taukskābju analīzēs.

sentences:
'''Ķīnas sudraba panda''' ir [[sudrabs|sudraba]] [[monēta|monētu]] sērija, kas [[Ķīna|Ķīnā]] tiek izlaista kopš [[1983]]. gada.
Ik gadu tiek mainīts monētas noformējums, tāpēc monēta ir ļoti populāra arī kolekcionāru vidū. Monēta sastāv no 99,90% sudraba un tās masa ir 31,105 grami.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus glauca|suga_lv=Zilganais ozols|binomial=Quercus glauca|attēls=Quercus glauca kz01.jpg|attēls2=Japanese blue oak - ജാപ്പനീസ് ഓക് 01.jpg}}
'''Zilganais ozols''' ({{val-la|Quercus glauca}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Poopo ezers
|attēls=Lago Poopó con flamencos.jpg
|paraksts=Flamingo Poopo ezerā
|map = Bolīvija
| plat_d=18 | plat_m=33| plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=67 | gar_m=5 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{BOL}}
|platība=2337
|garums=
|Vid_dziļums=0,5
|Max_dziļums=3
|tilpums=0,002569
|augstums_vjl=3686
|izteka=
|baseins=27 700
|valstis=[[Bolīvija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Poopo ezers''' ({{val|es|Lago Poopó}}, {{val|ay|Puwpu quta}}, {{val|qu|Puwpu qucha}}) ir [[sālsezers]] ap 130 km dienvidos no [[Oruro]] [[Bolīvija|Bolīvijā]]. Ezers atrodas sausā apvidū un tam ir mainīgs ūdens līmenis. Ezerā ietek [[Desagvadero (Bolīvija)|Desagvadero]] upe — [[Titikakas ezers|Titikakas ezera]] izteka. Poopo ezera ūdens ir ļoti duļķains; tajā daudzviet ir dubļu sēkļi. Ezers ir ļoti sekls un atrodas sausā apvidū. Pat nelielas nokrišņu daudzuma izmaiņas krasi izmaina ezera platību. Kad tā līmenis paceļas, tas sasniedz {{nobr|2500 km²}} platību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bizantija
| operators =
| attēls = Poster for the film Byzantium .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, trilleris, drāma
| režisors = [[Nīls Džordans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sērša Runena]]
* [[Džemma Artertone]]
* [[Sems Railijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Byzantium''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[IFC Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|9|9|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2013|5|31|ASV}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{IRL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|828,284}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr291066373/|title=Byzantium |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bizantija"''' ({{Val|en|Byzantium}}) ir 2012. gada [[Īrija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopražojuma fantāzijas filma, kuras režisors ir [[Nīls Džordans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Džemma Artertone]] un [[Sems Railijs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ērihs Fromms
|          vārds_orig = ''Erich Fromm''
|              attēls = Erich Fromm 1974.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1974. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1980
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Muralto]], [[Šveice]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Frankfurtes pie Mainas universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
|             zinātne = [[socioloģija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[kritiskā teorija]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Skatītāju zona Krustpils saliņā.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''Atvasināts darbs''' ir darbs, kas radīts, par pamatu izmantojot jau esošo darbu. Piemēram, no literārā darba izveidots audiovizuālā darba scenārijs, [[opera]]s vai [[balets|baleta]] izrāde.<br />
Atvasināto darbu veidošanā un izmantošanā jārēķinās ar tajos izmantoto darbu [[autortiesības|autoru tiesībām]]. Tā, piemēram, ja oriģināldarbs ir tulkots citā valodā, tad lai tulkotu vēlreiz - nu jau trešajā valodā, nepietiek ar pirmā tulkojuma tulkotāja atļauju, bet nepieciešams iegūt atļauju arī no oriģināla autora.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Pildegovičs''' var būt:

sentences: '''13. februāris''' ir gada 44. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 321 (322 garajā gadā) diena.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical condition|
| name          = Šmorla trūce
| image         = Roe-schmorl.jpg
| caption       = Šmorla trūces rentgena attēls mugurkaula jostas daļā
| pronounce     =
| specialty     =
| synonym       = Intraosseālā diska trūce
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}
'''Šmorla trūce''' ir [[Starpskriemeļu diski|starpskriemeļu diska]] [[Starpskriemeļu diski|pulposusa kodola]] izvirzījumi caur [[Skriemeļi|mugurkaula ķermeņa]] [[Skriemeļi|gala plāksni]] un nonāk blakus esošajā [[Skriemeļi|skriemelī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki 2
| attēls                   = X2 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X2: X-Men United''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Braiens Singers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Halle Berija]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|4|24|Londonas pirmizrāde|2003|5|2|ASV|2003|5|1|Latvija|}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x2-2003|title= X2: X-Men United|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x2.htm |title=
X2: X-Men United (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|407,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x2.htm |title=
X2: X-Men United (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[X-cilvēki (filma)|X-cilvēki]]"
| nākamā                   = "[[X-cilvēki: Pēdējā sadursme]]"
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki 2"''' ({{val|en|X2: X-Men United}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[X-cilvēki (filma)|X-cilvēki]]". 2006. gadā iznāca turpinājums "[[X-cilvēki: Pēdējā sadursme]]".

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Dobračs
|attēls                 = Hohenthurn_mit_Dobratsch_20052007_03.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.603611 | latNS  = N
| longd = 13.670278 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 2 166
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Sesija''' [[datorika|datorikā]], pamatā attiecībā uz [[datortīkls|datortīkliem]], ir ar [[sesijas slānis|sesijas slāņa]] palīdzību nodrošināts stabils savienojums starp lietotāju (vai [[lietotāja aģents|lietotāja aģentu]]) un [[serveris|serveri]], kas sevī ietver liela daudzuma datu pakešu apmaiņu starp lietotāja datoru un serveri. Sesijas parasti tiek īstenotas caur tīkla protokolu (piemēram, [[telnet]] vai [[FTP]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Netīrais Harijs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2320467457/|title=Dirty Harry (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|12|23}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[The Malpaso Company]]''
| operators = [[Brūss Surtess]]
| oriģinālnos = ''Dirty Harry''
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Endijs Robinsons]]
* [[Harijs Gvardino]]
* [[Reni Santoni]]
* [[Džons Vernons]]
| scenārijs = * [[Harijs Džulians Finks]]
* [[Rita Finka]]
* [[Dīns Rīsners]]
| producents = Dons Sīgels
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| žanrs = asa sižeta trilleris, ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Dirty harry.jpg
| imdb =
}}'''"Netīrais Harijs"''' ({{Val|en|Dirty Harry}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Endijs Robinsons]], [[Harijs Gvardino]], [[Reni Santoni]] un [[Džons Vernons]].

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = ''Aula Palatina''
| infobox_width         =
| image                 = Trier_-_Aula_Palatina.JPG
| image_size            =
| pushpin_map           = Reinzeme-Pfalca#Vācija#Eiropa
| relief                = yes
| map_label             = ''Aula Palatina''
| position              = left
| latd                  = 49.7533
| longd                 = 6.6433
| location            = {{vieta|Vācija|Reinzeme-Pfalca|Trīre}}
| religious_affiliation = [[Reinzemes Evaņģēliskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romiešu arhitektūra]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 300. gads/310. gads
| length                = 67 m
| width                 = 26,05 m
| width_nave            =
| height_max            = 33 m
| materials             =
| embedded             = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1986. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/367 367]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vācija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 7,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Aula Palatina" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q686773"
}
</mapframe>
'''''Aula Palatina''''' jeb '''Konstantīna bazilika''' ({{val|de|Konstantinbasilika}}) ir [[Senā Roma|romiešu]] 4. gadsimta sākumā uzcelta [[bazilika]] un agrīnā kristiešu baznīca, tolaik ''Augusta Treverorum'', mūsdienās [[Trīre]]s pilsētā [[Vācija]]s [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Bazilika līdz ar vairākiem citiem kultūras pieminekļiem 1986. gadā tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē".

sentences:
Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats vai attēls jau neizmantots, var izdzēst.
{{Tukša kategorija}}
[[Kategorija:Db-commons]]
[[Kategorija:NowCommons]]

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Peintbols
| attēls       = NAdo.jpg
| att_izm      =
| paraksts     = Peintbola spēlētājs
| savienība    =
| citi_nos     =
| pirmais      = 1981. gada 27. jūnijs, [[Ņūhempšīra]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.paintball-guns.com/paintball_history.html|title=Paintball History – How it all started !!|accessdate=March 19, 2010|work=www.paintball-guns.com|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100202110320/http://www.paintball-guns.com/paintball_history.html|archivedate={{dat|2010|02|02||bez}}}}</ref>
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     = Nav fiziska kontakta starp spēlētājiem
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  = [[ektrēmais sports|ekstrēmais]], [[komandu sports|komandu]], [[ziemas sports]], indoor, outdoor
| ekipējums    = [[peintbola markeris]], [[ķermeņa bruņas]] (pēc izvēles), [[krāsas granātas]], [[peintbola bumbiņas]]
| vieta        =
}}
'''Peintbols''' ({{val-en|Paintball}} — ‘krāsu bumbiņa’) ir komandu sporta spēle, kuras spēlētāji ir ietērpi īpašā aprīkojumā — [[aizsargtērps|aizsargtērpā]], aizsargķiverē un [[gāzes ierocis]], ar kuru pa pretiniekiem tiek šautas ar krāsu pildītas [[želatīns|želatīna]] bumbiņas. Tā pirmo reizi tika spēlēta 1981. gada 27. jūnijā [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: {{Infobox stadium|stadium_name=Johana Kruifa arēna|logo_image=|image=Amsterdam Arena .jpg|map_type=Nīderlande|latNS=N|latd=52|latm=18|lats=51|longEW=E|longd=4|longm=56|longs=31|UEFA_rating=4|location={{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}|broke_ground=|built=1993–1996|closed=|renovated=|opened=1996|surface=zāle|construction_cost=|seating_capacity=54 990|tenants=[[Amsterdamas "Ajax"]]<br/>[[Nīderlandes futbola izlase]]|expanded=}}'''Johana Kruifa arēna''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Amsterdama|Amsterdamā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]. Stadionā ir 54 990 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Eredivisie]] klubs [[Amsterdamas "Ajax"]] un [[Nīderlandes futbola izlase]]. Stadions tika atklāts 1996. gadā. Stadions ir nosaukts par godu bijušajam [[Nīderlande|Nīderlandes]] futbolistam [[Johans Kruifs|Johanam Kruifam]]. Šeit notiks [[2020. gada Eiropas čempionāts futbolā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aina Nagobads-Ābola
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]
Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
[[Visvaldis Georgs Nagobads]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Guntars Ābols
|          bērni = Jānis, Ingrīda
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aina Nagobads-Ābola''' (dzimusi {{dat|1920|6|9}}, mirusi {{dat|2021|9|29}}) bija viena no pirmajām un ilggadīgākajām atjaunotās [[Latvija]]s [[diplomāts|diplomātēm]]. Ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece [[Latvijas vēstnieks Francijā|Francijā]], Spānijā un Portugālē.

sentences: '''Ziemeļu polārais loks''' ir viena no piecām galvenajām [[paralēle|paralēlēm]], kas atzīmēta uz [[Zeme]]slodes [[ģeogrāfiskā karte|kartes]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Haida Gvaī
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda#Britu Kolumbija
| map_relief  = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=53|latm=0|lats=0|latNS=N
|longd=132|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 10 180
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Morsbija kalns]]
|augstums            = 1164
|salu skaits         = ~150
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Britu Kolumbija]]
|iedzīvotāji         = 4761<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bcstats.gov.bc.ca/data/pop/pop/dynamic/PopulationStatistics/Query.asp?category=Health&type=HA&topic=Estimates&agegrouptype=Standard&subtype=&region=50&year=2008&agegroup=totals&gender=t&output=browser&rowsperpage=all |title=Population Estimates |publisher=bcstats.gov.be.ca |accessdate=28 October 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120722123010/http://www.bcstats.gov.bc.ca/data/pop/pop/dynamic/PopulationStatistics/Query.asp?category=Health&type=HA&topic=Estimates&agegrouptype=Standard&subtype=&region=50&year=2008&agegroup=totals&gender=t&output=browser&rowsperpage=all |archivedate={{dat|2012|07|22||bez}} }}</ref>
|iedzīvotāju gads    = 2008
|blīvums             = 0.468
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kvīnšarlota]]
|piezīme =
}}
'''Haida Gvaī''' ({{val|en|Haida Gwaii}}, [[Haida (valoda)|haidu]]: ''X̱aayda gwaay'' — ‘Cilvēku (haidu) salas’),<ref name="BCGNISHaidaGwaii">{{Cite bcgnis|id=61561 |title=Haida Gwaii}}</ref> agrāk — '''Karalienes Šarlotes Salas''' ({{val|en|Queen Charlotte Islands}}),<ref name="Queen Charlotte Islands">{{Cite bcgnis|id=38615 |title=Queen Charlotte Islands}}</ref> ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda|Kanādā]], [[Britu Kolumbija]]s ziemeļrietumos, kas sastāv no divām lielām salām — [[Greiema sala (Britu Kolumbija)|Greiema sala]]s ziemeļos un [[Morsbija sala]]s dienvidos un aptuveni 150 mazākām salām, kas kopā aizņem {{nobr|10 180 km²}}. Citas ievērojamas salas ir: Antonija sala, Langera, Luīzes sala, Laiela sala, Bērnebija sala un Kungita sala. Amerikāņu kažokādu tirgotāji, kas regulāri devās uz šīm salām, pasludināja tās par ASV teritoriju un viņi šīs salas sauca par '''Vašingtona salām'''.<ref name="Queen Charlotte Islands"/><ref>[http://books.google.co.th/books?id=mGQFAAAAQAAJ&lpg=PA559&ots=ZQznLvFSJM&dq=%22Washington's%20Isles%22&pg=PA559#v=onepage&q=%22Washington's%20Isles%22&f=false ''The Geographical and Historical Dictionary of America and the West Indies: Containing an Entire Translation of the Spanish Work of Colonel Don Antonio de Alcedo, with Large Additions and Compilations from Modern Voyages and Travels and from Original and Authentic Information, Volume 1'', p.559, authors Antonio de Alcedo, Aaron Arrowsmith, publishers James Carpenter, ... Longman, Hurst, Rees, Orme and Brown, ... White, Cochrane and Company and Murray, ... London; Parker, Oxford; and Deighton, Cambridge., 1812]</ref><ref>[http://hmsbc.library.ubc.ca/browse/map/id_928/ Historical Map Society of British Columbia listing, title "Washington's Isles (QCI)", UBC Library website]</ref> No kontinenta tās atdala [[Hekates šaurums]] austrumos. [[Vankūvera (sala)|Vankūveras sala]] atrodas uz dienvidiem, otrpus [[Karalienes Šarlotes līcis|Karalienes Šarlotes līcim]], kamēr [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošais [[Aleksandra arhipelāgs]] [[Aļaska|Aļaskā]] atrodas uz ziemeļiem, otrpus [[Diksona šaurums|Diksona šaurumam]].

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Grieķijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Grieķijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
Lietuvā]]
'''Krusts''' ir ģeometriska figūra, kas sastāv no divām [[līnija|līnijām]] (vai citām vienkāršām figūrām, piemēram, [[taisnstūris|taisnstūriem]]), kas viena otru šķērso (parasti 90° leņķī). Vismaz vienai no krustu veidojošām līnijām jādalās uz pusēm un tās parasti novietotas vertikāli vai horizontāli. Ir pazīstami arī daudzi citi krusta varianti. Krusts ir ļoti sens [[simbols]], tas izmantots daudzās [[reliģija|reliģijās]]. Mūsdienās krusts tiek uzskatīts par [[kristietība]]s simbolu, jo [[Jēzus Kristus]], saskaņā ar [[Jaunā Derība|Jaunajā Derībā]] un pirmo gadsimtu romiešu un grieķu vēsturnieku rakstīto, tika sists krustā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
{{Kauja
|kauja=Deviņu Vīru Ciešanas
|attēls=
|paraksts= Memoriāls ''Deviņu Vīru Ciešanu'' vietā Kumberlandā
|konfl=[[Karaļa Filipa karš]]
|laiks=1676. gada 26. marts
|vieta=Kumberlanda, [[Rodailenda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|iznāk=Naragansetu uzvara
|puse1= [[naraganseti]]
|puse2= angļu koloniālais karaspēks
kristītie [[vampanoagi]]
|karavad1=[[sačems]] Kanonhets
|karavad2=kapteinis Maikls Spīrss
|spēki1=nav zināms
|spēki2=ap 60 angļu
virs 10 vampanoagu
|zaud1=krita ap 12 karotāju
|zaud2=krita ap 60 angļu
krita virs 10 kristīto vampanoagu
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Džordžisms''' ir ekonomiska ideoloģija, kas balstīta uz amerikāņu ekonomista [[Henrijs Džordžs|Henrija Džordža]] darbiem. Džordžisti apgalvo, ka indivīdiem vajadzētu būt tiesībām uz to vērtību, ko tie paši radījuši, bet zemes ekonomiskā vērtība (ieskaitot dabas resursus) būtu jādalās vienlīdzīgi visiem sabiedrības locekļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cgocouncil.org/cwho.html|title=Introduction to Georgist Philosophy and Activity|website=web.archive.org|access-date=2023-08-06|date=2019-04-29|archive-date=2019-04-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429102952/http://www.cgocouncil.org/cwho.html}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|upi|Narva (upe)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Narva
|official_name          = ''Narva''
|native_name            =
|image_skyline          = Narva asv2022-04 img09 Castle.jpg
|image_caption          = Skats uz Narvas cietoksni
|image_flag             = Flag_of_et-Narva.svg
|image_shield           = Narva_vapp.svg
|pushpin_map            = Estonia
|pushpin_label_position = left
|map_caption            = Atrašanās vieta Igaunijā
|coordinates_region     = EE
|subdivision_type       = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name       = {{EST}}
|subdivision_type1      = [[Igaunijas apriņķi|Apriņķis]]
|subdivision_name1      =  [[Austrumviru apriņķis]]
|leader_title           =
|leader_name            =
|established_title      = Pirmoreiz minēta
|established_date       = 1172
|established_title1     = Pilsētas tiesības
|established_date1      = 1345
|area_total_km2         = 68.72
|population_as_of       = 2015
|population_total       = 58375
|population_density_km2 = auto
|timezone               = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|latd=59|latm=22|lats=33|latNS=N
|longd=28|longm=11|longs=46|longEW=E
|website                = {{URL|http://www.narva.ee}}
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ņujorkas policijas departaments
| abbreviation = NYPD
| patch = Patch of the New York City Police Department.svg
| patchcaption = Emblēma
| logo =
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = ''Fidelis ad Mortem''
| mottotranslated = "Uzticīgi līdz nāvei"
| mission =
| formedyear = 1845. gada 23. maijā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.policetestguide.com/resources/new-york-police-department/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|01|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140122230347/http://www.policetestguide.com/resources/new-york-police-department/ |archivedate={{dat|2014|01|22||bez}} }}</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 50 676<ref>{{nowrap|http://www.nyc.gov/html/nypd/html/faq/faq_police.shtml|work=City of New York|author=New York City Police Department|title=FAQ}}</ref>
| volunteers =
| budget = {{US$|5,4 miljardi}}<ref>https://council.nyc.gov/budget/wp-content/uploads/sites/54/2021/03/056-NYPD.pdf</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 1 213 [[Km²]]
| sizepopulation = 8 804 190<ref>http://blogs.wsj.com/metropolis/2014/03/27/new-york-city-population-hits-record-high/</ref>(2020)
| legaljuris = [[Ņujorka]]
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = ''One Police Plaza'', [[Manhatana]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Policijas komisārs
| minister1name = [[Kīčanta Sīvela]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations = 77
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 9 624
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 29
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 8
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 45
| animal2type = Suņi
| animals2 = 31 vācu aitusuņi<br />3 ''bloodhounds''
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.nyc.gov/site/nypd/index.page|www.nyc.gov}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ņujorkas policijas departaments''' ({{val|en|New York City Police Department}}, '''NYPD''', '''NYCPD'''), oficiāli '''Ņujorkas pilsētas policijas departaments''' (''City of New York Police Department''), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Departaments tika dibināts 1845. gadā, tā ir lielākā pašvaldības policija ASV.

sentences:
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
. gada [[ Zodiaka cilvēks |Zodiaka cilvēka]] (''homo signorum'' ) ilustrācija, kurā attēlota senā saikne starp [[ Astroloģiskā zīme |12 Zodiaka zīmēm]] un dažādām ķermeņa daļām ]]
'''Medicīniskā astroloģija''' (tradicionāli pazīstama kā [[Jatromatemātika|'''jatromatemātika''']]) ir sena medicīnas sistēma, kas saista dažādas cilvēka ķermeņa daļas, slimības un zāles ar [[saule|sauli]], [[mēness|mēnesi]] un planētām, kā arī divpadsmit astroloģiskajām zīmēm. Katra no Zodiaka [[ Saules zīme |zīmēm]] (kopā ar sauli, mēnesi un [[Planēta|planētām]]) ir saistīta ar dažādām [[Cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeņa]] daļām.
. gadsimta [[Islande|islandiešu]] [[Manuskripts|manuskripta]] saista astroloģiskos datumus ar zāļu sagatavošanu ]]
Medicīniskā astroloģija izceļ katras [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] saistību ar ķermeņa daļām, un to pieminējis jau [[Marks Manilijs]] ([[1. gadsimts|1]]. gadsimtā [[Anno Domini|A.D.]]) episkajā [[Poēma|poēmā]] (8000 [[Vārsma|vārsmas]]) ''Astronomica''. Tika uzskatīts, ka [[Zodiaks|zodiaka zīmes]] pārstāv ķermeņa daļas, kas aptver ķermeni no galvas (Auns) līdz pēdām (Zivis).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mjūrielas kāzas
 | oriģinālnos = ''Muriel's Wedding''
 |      attēls = Muriels wedding poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[P. Dž. Hogans]]
 |  producents = * Linda Hausa
* [[Džoselina Morhausa]]
 |   scenārijs = P. Dž. Hogans
 |     aktieri = * [[Toni Kolete]]
* [[Bills Hanters]]
* [[Reičela Grifitsa]]
 |      mūzika = [[Pīters Bests]]
 |   operators = Mārtins Makgrāts
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Ciby 2000|CiBy 2000]]''
* ''Film Victoria''
* ''House & Moorhouse Films''
 | izplatītājs = ''[[Roadshow Entertainment]]''<ref name=ozmovies>{{Tīmekļa atsauce|title=Muriel's Wedding - Review|work=Oz Movies|access-date=12 June 2021|url=http://www.ozmovies.com.au/movie/muriels-wedding}}</ref>
 |    izdošana = {{filmas datums|1994|09|15|Toronto kinofestivāls|1994|09|29|Austrālija}}
 |      ilgums = 101 minūtes
 |      valsts = {{AUS}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref name="boxofficemojo-summary">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murielswedding.htm|title=''Muriel's Wedding'' (1995)|publisher=Box Office Mojo|access-date=31 January 2010}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="boxofficemojo-summary"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mjūrielas kāzas"''' ({{val|en|Muriel's Wedding}}) ir 1994. gada Austrālijas [[komēdijdrāma]]s filma, kuras scenārija autors un režisors ir [[P. Dž. Hogans]]. Lomas atveido [[Toni Kolete]], [[Reičela Grifitsa]], [[Džīnija Draiena]], [[Sofija Lī]] un [[Bills Hanters]]. Filma fokusējas un sociāli neveiklo Mjūrielu, kuras vēlās sarīkot sev krāšņas kāzas un uzlabot savu personīgo dzīvi, pārceļoties no savas dzimtās pilsētas uz [[Sidneja|Sidneju]].

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Eduardo Rīdels
 |       vārds_orģ = ''Eduardo Riedel''
 |          attēls = Governador Eduardo Riedel.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Rīdels 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = 12. [[Matugrosu du Sula]] gubernators
 |     term_sākums = {{dat|2023|1|1|N|bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks = Hosē Karloss Barbosa
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = Reinaldo Azambudža
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 =
 |    term_sākums4 =
 |    term_beigas4 =
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =
<!------ Piektais amats ------>
 |          amats5 =
 |    term_sākums5 =
 |    term_beigas5 =
 | viceprezidents5 =
 |   vicepremjers5 =
 |      vietnieks5 =
 |     prezidents5 =
 |       premjers5 =
 |    priekštecis5 =
 |       pēctecis5 =
<!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1969|7|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = Brazīlijas Sociāldemokratiskā partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Monika Rīdela (no 1994. gada)
 |           bērni = 2
 |       profesija =
 |      alma_mater = Riodežaneiro Federālā universitāte
 |        reliģija = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Eduardo Rīdels''' ({{val|pt|Eduardo Riedel}}, dzimis {{dat|1969|7|5||bez}}) ir [[Brazīlija]]s politiķis, Brazīlijas Sociāldemokratiskās partijas biedrs. Kopš 2023. 1. janvāra ir Brazīlijas štata [[Matugrosu du Sula]] 12. gubernators, ievēlēts 2022. gada Matugrosu du Sula gubernatora vēlēšanās.

sentences:
'''Džinna''' var būt:
* [[Džinna (polārstacija)|Džinna]] ― Pakistānas polārstacija Antarktīdā.

sentences:
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džēreds Leto
|Vārds_orig = ''Jared Leto''
|Attēls = Jared Leto by Gage Skidmore.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Džēreds Leto 2016. gada ''[[San Diego Comic-Con]]''
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džēreds Leto
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|26}}
|Miris =
|        Vieta_dz = {{flaga|ASV}} [[Bosjēsitija]], [[Luiziāna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]]
|Žanrs = [[Rokmūzika|roks]]<br />[[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[aktieris]], [[mūziķis]], [[dzejnieks]], [[kinorežisors]], [[fotogrāfs]]
|Gadi = 1992—pašlaik
|Darbojies_arī = ''[[30 Seconds to Mars]]''
|Dzimums = V
}}
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
'''Džēreds Džozefs Leto''' ({{val|en|Jared Joseph Leto}}; dzimis {{dat|1971|12|26}} [[Bosjēsitija|Bosjēsitijā]], [[Luiziāna|Luiziānā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu mūziķis un kinoaktieris. Viņš ir rokgrupas ''[[30 Seconds to Mars]]'' solists, dziesmu autors un ģitārists. Viņam ir vecāks brālis [[Šenons Leto|Šenons]], bundzinieks grupā ''30 Seconds to Mars''. Viņa vecāki izšķīrās, kad viņš vēl bija mazs un pēc šķiršanās viņš bija mātes aizbildniecībā.

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences: '''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900 °C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO2. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO42−. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO4−. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

sentences:
'''Pastore''' var būt:
* [[Havjers Pastore]] (''Javier Pastore''; 1989) — argentīniešu futbolists;
* [[Luīze Pastore]] (1986) — latviešu rakstniece.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marija — Skotijas karaliene
| attēls                   =  Mary Queen of Scots.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mary Queen of Scots''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Džosija Rurka]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorda]]
| scenārija autors         = [[Bo Vilimons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeks Loudens]]
* [[Džo Elvins]]
* [[Džemma Čana]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Makss Ričters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Studiocanal]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|11|15|Amerikas Filmu institūta festivāls „AFI Fest”|2018|12|7|ASV|2019|1|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 121 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018|title=Mary Queen of Scots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622022545/https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maryqueenofscots.htm|title=Mary Queen of Scots (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marija — Skotijas karaliene"''' ({{val|en|Mary Queen of Scots}}) ir 2018. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Džosija Rurka]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Margota Robija]], [[Džeks Loudens]], [[Džo Elvins]], [[Džemma Čana]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|15||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium aparine|attēls=Galium aparine01.jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Ķeraiņu madara|suga=Galium aparine|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae}}'''Ķeraiņu madara''' (''Galium aparine'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir izplatījusies gandrīz visur pasaulē. Tās sākotnējās izcelsmes areāli ir galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-aparine-l/|title=ķeraiņu madara - Galium aparine L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-09}}</ref> Mūsdienās tā ir sastopama arī [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Okeānija|Okeānijas salās]], un izkaisīti — [[Āfrika|Āfrikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.fed.us/database/feis/plants/forb/galapa/all.html|title=Species: Galium aparine|website=www.fs.fed.us|access-date=2022-02-09}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =109P/Swift-Tuttle
| image =
| caption = Perseīdu meteors (Svifta-Tatla komētas atlūza)
| discoverer =Lūiss Svifts
[[Horass Pernels Tatls]]
| discovered ={{Dat|1862|7|16}}
| designations = yes
| mp_name =1737 N1; 1737 II; 1862 O1;
1862 III; 1992 S2;
1992 XXVIII
| orbit_ref =
| epoch ={{Dat|1995|10|10|N}}(JD 2450000.5)
| aphelion =51.225 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0.9595 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =26.092 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.9632
| period =133.28 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =113.45°
}}
'''Svifta-Tatla komētu''' (oficiāli apzīmē '''109P/Swift-Tuttle''') neatkarīgi viens no otra atklāja [[Lūiss Svifts]] (''Lewis Swift'') {{Dat|1862|7|16}} un [[Horass Pernels Tatls]] (''Horace Parnell Tuttle'') {{Dat|1862|7|19}}.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alfonss Grizels
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Alphonse Grisel''
 |              attēls = Alphonse Grisel, champion de France de saut en longueur en 1896.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Francūzis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]], [[Vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Militārā memoriāla infokaste
|          name = Cara Atbrīvotāja piemineklis
|   native_name = ''Паметник на Цар Освободител''
|          body =
|         image = Царю освободителю признателна България - panoramio.jpg
|    image_size =200px
|       caption =
|  commemorates = [[Aleksandrs II Romanovs|Aleksandram II]], kurš vadīja Bulgārijas atbrīvošanu no [[Otomaņu impērija|Osmaņu impērija]]s pakļautības [[Krievu—turku karš (1877—1878)|Krievu—turku karā]] [[1877]]. — [[1878]]. gadā.
|   established =
|      unveiled = {{dat|1903|07|15||bez}}
|      location = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|  nearest_town =
|      designer = Arnaldo Džoki
| total_burials =
|      unknowns =
|  commemorated =
|    by_country =
|        by_war =
|   inscription =
|        source =
|   pushpin_map =
|      map_size =
| latd = 42 | latm = 41 | lats = 38 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 19 | longs = 57  | longEW = E
|      embedded =
}}

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Karoga infokaste
|Name = Arizonas
|Image = Flag of Arizona.svg
|Use =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1917|2|27}}
|Design =
|Type = National
}}
'''Arizonas karogs''' sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē [[Arizona]]s gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē [[Varš|vara]] ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               =
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[File:Macaca nigra self-portrait large.jpg|thumb|right|Viena no apspriestajām [[Makaki|makaka]] uzņemtajām "pašbildēm"]]
'''Mērkaķa pašbildes''' ir fotogrāfiju sērija, ko, izmantojot dabas fotogrāfa Deivida Sleitera uzstādīto ekipējumu, uzņēma [[Celebesas makaks|Celebesas makaku]] mātīte. Šo attēlu ievietošana [[Wikimedia Commons|Vikikrātuvē]] [[2014. gads|2014. gada]] vidū izraisīja strīdu par [[Autortiesības|autortiesībām]] un to, vai tās var attiekties uz darbiem, kurus nav veidojuši cilvēki. Sleitera autortiesību pieteikumu apstrīdēja vairākas personas un organizācijas, pamatojot to ar izpratni, ka autortiesības pieder darba autoram un ja tas nav cilvēks, tad tam nevar piederēt autortiesības. 2014. gada decembrī [[ASV]] Autortiesību birojs paziņoja, ka uz darbiem, kurus nav veidojis cilvēks, neattiecas ASV autortiesību likums.

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas gurķis
|         binomial = Cucumis sativus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Cucumis sativus20090812 497.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucumis
|         ģints_lv = Gurķi
|             suga = C. sativus
|          suga_lv = Sējas gurķis
|           suga_r = Gurķis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Indija]]s ziemeļi<ref name="Britannica">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/145850/cucumber | title= Cucumber | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-06-22 | language= en}}</ref>
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls          =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs   =250
|paraksts        =Elsvērta Zemes atrašanās vieta.
|diametrs        =44
|poz_x          =25
|poz_y          =43
}}
'''Elsvērta Zeme''' ({{val-en|Ellsworth Land}}) ir dabas apgabals [[Rietumantarktīda|Rietumantarktīdā]]. Aizņem teritoriju no [[Antarktīdas pussala]]s un [[Belinshauzena jūra]]s ziemeļos līdz [[Mērijas Bērdas Zeme]]i rietumos, [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledājam]] austrumos un [[Karalienes Elizabetes Zeme]]i dienvidaustrumos starp 103°24'W un 79°45'W. Iekļauj [[Elsvērta kalni|Elsvērta kalnu]] grēdu ar kontinenta augstāko virsotni [[Vinsona kalns|Vinsona kalnu]] ({{nobr|4892 m}}). Belinshauzena jūras piekrastē ir [[Eitsa krasts|Eitsa]] un [[Braiena krasts|Braiena]] krasti, gar Ronnes šelfa ledāju — [[Zumberga krasts]].

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Paralympics Beijing 2008 286.JPG
|att_izm     = 250px
|paraksts    = Bočes spēle Pekinas Paralimpiskajās spēlēs 2008. gadā
|savienība   = [[Bočes Starptautiskā Sporta Federācija|BISFed]]
|pirmais     =
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Nē
|komanda     = 2-3 spēlētāju katrā komandā
|jdzimums    = Jā
|ekipējums   = Bumbu komplekts, mērlenta
|vieta       = Līdzens iezīmēts laukums
}}

sentences: '''Dzimta''' ({{val|la|familia}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Dzimta ir nākamā vienība aiz [[Kārta (bioloģija)|kārtas]]. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Ģints (bioloģija)|ģintis]].

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Henrijs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Henrijs''' ir populārs vīriešu personvārds. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "māju valdnieks", "dzimtenes valdnieks" (*''Heine'', ''Haim'' vai ''Haima'' — 'mājas', 'dzimtene', un ''*riks'' — 'valdnieks', 'pavēlnieks'). Popularitāti ieguvis no [[Anglijas karaļi|Anglijas karaļa]] [[Henrijs VIII Tjudors|Henrija VIII Tjudora]] vārda. Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Henrija vārdadiena ir [[7. maijs|7. maijā]].
]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences:
[[File:Usmas ezers.JPG|thumb|250px|Usmas ezers]]
'''Ūdenstilpe''' ir dabīgs vai mākslīgs zemes virsas pazeminājums, kurā ir uzkrājies [[ūdens]]. Ir beznoteku ūdenstilpes vai ūdenstilpes ar vāju noteci. Ūdenstlpes veidojas, ja [[ezerdobe|ezerdobē]] ūdens pietece pārsniedz zudumus, kas rodas filtrācijas un iztvaikošanas procesā.<ref>{{LPE|10|88}}</ref> Parasti pie ūdenstilpēm pieskaita [[ezers|ezerus]], [[dīķis|dīķus]] un [[ūdenskrātuve]]s,<ref>[https://likumi.lv/ta/id/292166-noteikumi-par-udenstilpju-klasifikatoru Ministru kabineta noteikumi Nr. 403 «Noteikumi par ūdenstilpju klasifikatoru»]</ref> bet plašākā nozīmē pieskaita arī [[jūra]]s un [[okeāns|okeānus]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Bjūkenena līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Keina baseins]]
| plat_d= 78| plat_m= 58| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 75| gar_m= 11| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 35
| platums      = 10—21
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}
'''Bjūkenena līcis''' ({{val|en|Buchanan Bay}}) ir jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies [[Elsmīra sala]]s austrumos, atzarojas no [[Keina baseins|Keina baseina]]. Ziemeļos to norobežo Bāša pussala, dienvidos — Johana pussala. No Bjūkenena līča atzarojas vairāki citi līči — Flaglera līcis ziemeļos, Heisa fjords (Bjūkenena līča galvenais turpinājums iekšzemē) rietumos un [[Aleksandras fjords]] dienvidos. Krasti klinšaini, līča rietumu daļā daudz nelielu saliņu. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Uraninīts
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi - [[Oksīdu minerāls]], oksīdi ar metālu, badlejīta - uraninīta sērija
|ŠtruncaID=4/D.31-60
|ķīm_formula=Urāna oksīds, variē no UO2 līdz U3O8
|singonija=[[Kubiskā singonija|Kubiska]]
|krāsa=Melna vai tumši brūna, citreiz zaļgans atspīdums
|svītra=Melna vai tumši brūna
|habituss=Masīvs, graudains. Kristāli reti sastopami - kubiski.
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|cietība=5-6
|spīdums=Pusmetālisks, taukains
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=10,3 - 10,5, urānam sabrūkot samazinās līdz 7,5
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{novecojis}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Togg''
| logo             = TOGG logo.svg
| caption          =
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2018. gads|2018. gadā]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = Gebze
| location_country = [[Turcija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 1000+ (2022)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.togg.com.tr/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Togg''''' jeb '''''Türkiye'nin Otomobili Girisim Grubu A.Ş.''''' ir [[Turcija]]s [[autobūve]]s uzņēmums, kas 2018. gadā izveidots kā kopuzņēmums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.teslask.com/togg/about-the-togg-car.html?amp=1|title=About the Togg car|website=teslask.com|language=en|access-date={{dat|2022|11|01||bez}}|archive-date={{dat|2022|10|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20221031164003/https://www.teslask.com/togg/about-the-togg-car.html?amp=1}}</ref>

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences: '''Holocēna kalendārs''' ir populārs nosaukums [[Holocēna ēra|Holocēna]] jeb [[Cilvēku ēra]]i — gadu numerācijas sistēma tuva gadu astronomiskajam pierakstam ({{val|en|Astronomical year numbering}}), vienīgi tai tiek pieskaitīti 10 000, izvietojot savu pirmo gadu kā Cilvēku ēras jeb cilvēces civilizācijas sākumu, vienkāršojot [[Holocēns|holocēna epohas]] (pēc [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]]) skaitīšanu. Tas vienkāršo [[Ģeoloģija|ģeoloģisko]], [[Arheoloģija|arheoloģisko]], [[dendrohronoloģija|dendrohronoloģisko]] un [[Vēsture|vēsturisko]] datēšanu. Pašreizējais [[gregoriāniskais kalendārs]] var tikt pārveidots ar vienkāršu vieninieka pievienošanu pirms tā. Piemēram, 2017. gads m.ē. atbilst 12017. holocēna gadam. Holocēna kalendāru pirmais piedāvāja [[Čezare Emiliani]]<ref>[http://www.readersadvice.com/mmeade/house/holocene.html The Holocene Calendar]</ref> [[1993. gads|1993. gadā]] (11993.g.e.).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Escottimounted.jpg
| att_nosaukums = ''Equus scotti'' skelets, rekonstruēts no diviem skeletiem
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus scotti
| suga_lv =
}}
'''Equus scotti''' ir [[zirgi|zirgu ģints]] ({{val-de|Equus}}) viena no [[suga|sugām]], kas ir izmirusi pirms apmēram 10 000 gadiem. Ir uzskats, ka Equus scotti ieradās [[Ziemeļamerika]]s [[kontinents|kontinentā]] pa aizsalušo [[Beringa jūra]]s šaurumu pirms vairākiem miljoniem gadu. Zirgi izmira pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] beigās. Šajā laikā [[Amerika]]s kontinentā izmira visi zirgu dzimtas pārstāvji. Tikai pēc 10 000 gadiem kontinentā atgriezās [[zirgs|zirgi]] kopā ar [[spāņi|spāņu]] [[konkistadors|konkistadoriem]]. Daudzi zirgi izbēga savvaļā, un Amerikas ainava atguva zirgus, no kuriem vispopulārākie [[savvaļas zirgs|savvaļas zirgi]] ir [[mustangs|mustangi]].

sentences: '''Traģēdija''' ir luga, kuras pamatā nesamierināms konflikts ar neuzvaramu pretinieku (likteni, [[dievs|dievu]] vai dieviem, [[morāle]]s normām, pārdabiskiem spēkiem u.tml.), kas varonim sagādā traģiskas ciešanas vai liek iet bojā. Ievērojams traģēdiju autors bija [[Viljams Šekspīrs]].

sentences:
'''Benders''' var būt:
* [[Banders (Futurāma)|Benders]] — tēls animācijas seriālā "Futurāma";

sentences:
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Bermuda]]

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dailonis Pakalns
|     vārds_orig =
|         attēls = Dailonis Pakalns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Malienas pagasts}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[biologs]], [[Ārstniecības augi|ārstniecības augu]] speciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]<br/>[[Tartu Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bridžitas Džonsas dienasgrāmata
| attēls                   = BridgetJonesDiaryMoviePoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridget Jones's Diary''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Šārona Magvaira]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Džonatans Kavendišs]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Kērtiss]]
* [[Endrjū Deiviss]]
* [[Helēna Fīldinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Hjū Grānts]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džemma Džonsa]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Little Bird]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[United International Pictures]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Mars Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|4|13|Apvienotā Karaliste un ASV|2001|10|10|Francija|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-diary-2001-4|title=Bridget Jones's Diary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2019|03|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190309182417/http://www.bbfc.co.uk/releases/bridget-joness-diary-2001-4}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetjonessdiary.htm|title=Bridget Jones's Diary (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|281,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]"
| imdb                     =
}}
'''"Bridžitas Džonsas dienasgrāmata"''' ({{val|en|Bridget Jones's Diary}}) ir 2001. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz [[Helēna Fīldinga|Helēnas Fīldingas]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Šārona Magvaira]]. Galvenās lomas atveido [[Renē Zelvēgere]], [[Hjū Grānts]], [[Kolins Fērts]], [[Džims Brodbents]] un [[Džemma Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|13||bez}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 2004. gada filma "[[Bridžita Džonsa. Saprāta robeža]]" un 2016. gada filma "[[Bridžitas Džonsas mazulis]]".

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ernsts Tēlmanis
| vārds_orģ           = ''Ernst Thälmann''
| attēls              = Bundesarchiv Bild 102-12940, Ernst Thälmann (scrap).jpg
| apraksts            = Tēlmanis 1932. gada janvārī
| amats               = Vācijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas priekšsēdētājs
| term_sākums         = 1925
| term_beigas         = 1933
| amats2              = Reihstāga deputāts
| term_sākums2        = 1924
| term_beigas2        = 1933
| dzim_dati           = {{dat|1886|04|16|N}}
| dzim_vieta          = [[Hamburga]], [[Vācijas Impērija]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1944|09|18|1886|04|16|N}}
| mir_vieta           = [[Būhenvalde]], [[Trešais reihs]]
| tautība             = [[vācieši|vācietis]]
| partija             = [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|VSDP]] (1903—1917)
[[Vācijas Neatkarīgā sociāldemokrātiskā partija|VNSDP]] (1917—1920)
[[Vācijas Komunistiskā partija|VKP]] (1917—1944)
| dzīvesb             = Roza Koha
| bērni               =
| profesija           = [[aģitators]], [[politiķis]]
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Prērija''' ir [[stepe]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] ([[Kanāda|Kanādā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Tā ir liela, reti apdzīvota zemes platība ar zālājiem, parasti vidējos zemes platuma grādos un mēreni kontinentālajā klimata zonā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences: '''Tabula''' ir veids, kā vizuāli attēlot un vienlaicīgi arī sakārtot vai organizēt datus. Tabula nav vienīgais veids datu sakārtošanai, taču tā ir valdošā metode komunikācijā, pētījumos un datu analīzē. Šāds datu organizēšanas veids ir sastopams presē, ar roku rakstītās piezīmēs, datoru programmatūrā, [[arhitektūra|arhitektūrā]], ceļa zīmēs un vairākās citās vietās. Tabulas var ievērojami atšķirties savā daudzpusībā, struktūrā, elastīgumā, attēlojumā un lietojumā. Grāmatās un tehniskajos rakstos tabulas parasti atdala no galvenā teksta numurētos un izceltos blokos.

sentences: '''Pārbrauktuve''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] un autoceļa viena līmeņa krustojums. Vilcienam ir priekšroka šķērsot pārbrauktuvi. Viena līmeņa krustošanās nevēlamos faktorus — iespējamos sadursmes draudus — novērš [[Ceļa pārvads|ceļa pārvada]] izbūve, t.i. krustošana atšķirīgos līmeņos — pa augšu vai apakšu. Pārbrauktuve rada neērtības gan autovadītājiem — sakarā ar gaidīšanai patērēto laiku, gan visādā ziņā prasa dzelzceļa speciālistu ievērojamu piepūli.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Marijelas Republika
| karte = Russia - Mari El Republic (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Марий Эл''
''Марий Эл Республика''
| karoga_attēls = Flag_of_Mari El.svg
| karoga_nosaukums = Marijelas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mari El.svg
| ģerboņa_nosaukums = Marijelas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Joškarola]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mariešu valoda|mariešu]]
| tautas = [[krievi]] (47,46%)
[[marieši]] (42,88%)
[[tatāri]] (5,96%)
| platība = 23 200
| iedzīvotāji = 727 979
| iedz blīvums = 31,4
| pilsētas = 3
| rajoni = 14
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://gov.mari.ru/
|ainavas_skats=Вид_на_озеро_Яльчик.jpg}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   =

sentences: '''8. jūnijs''' ir gada 159. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (160. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 206 dienas.

sentences:
"dzīvības koks"]]
'''Filoģenētika''' ({{val|grc|φῦλον}}, ''phûlon'' — ‘cilts, ģints’, {{gree|γένεσις}}, ''génesis'' — ‘izcelsme’) ir [[ģenētika]]s nozare, kas pētī visas [[ģenētiskais materiāls|ģenētiska materiāla]] un tā elementu pārvērtības, sākot ar ģenētiskā materiāla pārkombinēšanos [[dzimumvairošanās]] procesā un [[mutācija|mutācijām]] un beidzot ar [[ģenētiskais sastāvs|ģenētiskā sastāva]] pārmaiņām populācijās. [[Evolūcijas teorija]] apgalvo, ka dažādu sugu līdzība bieži norāda uz vispārējo izcelsmi vai vispārējo priekšteci. Līdz ar to šajā nozarē nodarbojas ar evolucionāro attiecību atklāšanu un noskaidrošanu starp dažādiem organismiem, gan mūsdienu, gan izmirušām sugām.

sentences:
{{Citas nozīmes|vācu karalisti|Prūsija|Prūsija}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Königreich Preußen''
|nosaukums_latv_val  = Prūsijas Karaliste
|sugasvārds          = Prūsijas Karaliste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Vācija
|laikmets            = Jaunais imperiālisms, [[Pirmais Pasaules karš]]
|statuss             = [[Karaliste]]
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Absolūtā monarhija]] (līdz 1848. gadam), daļēja [[Konstitucionālā monarhija]] (no 1848. gada)
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1701
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                     = Polijas—Lietuvas ūnija
|flag_p1                = Chorągiew królewska króla Zygmunta III Wazy.svg
|p2                     = Prūsijas hercogiste
|flag_p2                = Flag of Ducal Prussia.svg
|p3                     = Brandenburgas markgrāfiste
|flag_p3                = Flag of Brandenburg (1660–1750).svg
|p4                     = Holšteinas hercogiste
|flag_p4                = Merchant Ensign of Holstein-Gottorp (Lions sinister).svg
|p5                     = Hannoveres Karaliste
|flag_p5                = Flag of Hanover 1837-1866.svg
|s1                   = Neišateles kantons
|flag_s1              = Flag of Canton of Neuchâtel.svg
|s2                   = Dancigas brīvpilsēta
|flag_s2              = Flag_of_the_Free_City_of_Danzig.svg
|s3                  = Dānija
|flag_s3             = Flag of Denmark.svg
|s4                  = Prūsijas brīvvalsts
|flag_s4             = Civil flag of Prussia 1701-1935.svg
|s5                  = Polijas Otrā republika
|flag_s5             = Flag of Poland (1927–1980).svg
|
|image_flag          = Flag of the Kingdom of Prussia (1803-1892).svg
|flag                = Prūsijas Karalistes karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Preußischer Adler.svg
|symbol              = Prūsijas Karalistes ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Kingdom of Prussia 1815.svg
|image_map_caption   = Prūsijas Karaliste 1815. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Berlīne]]
[[Kēnigsberga]] (1806–07)
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     = ''Borussia'' (1820–1830)
 ''[[Preußenlied]]'' (1830–1840)
|kopīgas_valodas     = [[vācu valoda]]
[[Latīņu valoda]] (līdz 1806. gadam)
|reliģija            = [[protestantisms]], [[katolicisms]], [[Jūdaisms]], [[Pareizticība]]
|nauda               = [[Reihstālers]] (1701—1750)
[[Tālers]] (1750—1857)
[[Mārka (naudas vienība)|marka]] (1873–1914)
papīra marka (1914—1918)
|
|
|leader1             = [[Frīdrihs I Hoencollerns (Prūsija)|Frīdrihs I]]
|leader2             =
|leader3             = [[Vilhelms II]]
|leader4             =
|year_leader1        = 1701-1713
|year_leader2        =
|year_leader3        = 1888-1918
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Vācijas ķeizars|Ķeizars]]
|representative1     = [[Ādolfs Heinrihs fon Arnims-Boicenburgs]]
|representative2     = [[Makss fon Bādens]]
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1848 (pirmais)
|year_representative2 = 1918 (pēdējais)
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Prūsijas Ministru Prezidents]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         = Prūsijas landtāgs
|house1              = Herrenhaus
|type_house1         = augšpalāta
|house2              = Abgeordnetenhaus
|type_house2         = apakšpalāta
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1756
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 	4500000
|stat_year2          = 1871
|stat_platība2       = 348779
|stat_pop2           = 24689000
|stat_year3          = 1910
|stat_platība3       =
|stat_pop3           = 	40169219
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pusmetāls
|      kārtas skaitlis = 32
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 4
|              simbols = Ge
|             atommasa = 72,63(1)
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Germānija paraugs un germānija pulveris ampulā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +2, -4
|  elektronegativitāte = 2,01
|              blīvums = 5323
|  kušanas temperatūra = 1211,4 K (938,25 °C)
| viršanas temperatūra = 3106 K (2833 °C)
}}

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Melnā naktene
|         binomial = Solanum nigrum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Solanum nigrum fruits.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Melnās naktenes augļi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. nigrum
|          suga_lv = Melnā naktene
|         sinonīmi =
|  izcelsmes_vieta =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}

sentences: "'''Radamisto'''" ir [[Georgs Frīdrihs Hendelis|Georga Frīdriha Hendeļa]] [[opera]]. Sarakstīta 1720. gadā pēc [[Londonas Karaliskās mūzikas akadēmija]]s pasūtījuma, tā ir 3 cēlienu ''[[opera seria]]''. Pirmizrāde notika 1720. gada 27. aprīlī [[Karaļa teātris|Karaļa teātrī]] (''King’s Theatre'') [[Londona|Londonā]]. [[Librets|Libreta]] autors ir [[Nikolā Frančesko Haims]] (''Nicola Francesco Haym''). Libreta pamatā ir pārstrādāts [[Domeniko Lalli]] (''Domenico Lalli'') librets komponista [[Frančesko Gasparīni]] (''Francesco Gasparini'') sarakstītajai tāda paša nosaukuma operai, kura uzvesta 1712. gadā [[Florence|Florencē]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dorotija Metkalfa-Lindenburgera
|     vārds_orig = Dorothy Metcalf-Lindenburger
|         attēls = Dorothy Metcalf-Lindenburger JSC2004-E-40090.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1975
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Kolorādospringsa]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džeisons Metkalfs-Lindenburgers
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 15 d 2 h 47 min
| kos_iesaukums = 2004.
| kos_misija = 1. [[STS-131]]
| kos_kuģi = [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]
}}
}}
'''Dorotija Metkalfa-Lindenburgere''' (''Dorothy Marie "Dottie" Metcalf-Lindenburger''; dzimusi {{dat|1975|5|2}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], [[skolotājs|skolotāja]].

sentences:
[[Beļģija]]s piekrastē]]
'''Vēja turbīna''' ir ierīce, kas pārveido [[vējš|vēja]] [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]] [[mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]]. Ja mehāniskā enerģija tiek pārvērsta [[elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]], ierīci mēdz saukt arī par '''vēja ģeneratoru'''. Ierīces, kas [[vēja enerģija|vēja enerģiju]] izmanto ūdens sūknēšanai vai graudu malšanai, sauc par [[vējdzirnavas|vējdzirnavām]].

sentences:
{{enciklopēdisks stils}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Hypholoma fasciculare LC0091.jpg
| att_nosaukums   = [[Rūgtā sērsēne]] (''Hypholoma fasciculare'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Strophariaceae
| dzimta_lv       = Virpainīšu dzimta
| ģints           = Hypholoma
| ģints_lv        = Sērsēnes
|             suga = H. fasciculare
|          suga_lv = Rūgtā sērsēne
|         binomial = Hypholoma fasciculare
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtā sērsēne''' (''Hypholoma fasciculare'') ir indīga [[virpainīšu dzimta]]s [[Sēnes|sēne]]. Cepurīte bēšā krāsā, lapiņas zaļganas, ciešas. Kātiņš salīdzinoši garš, tādā pat krāsā kā cepurīte. [[Koksne]]s saprotrofs. Aug uz celmiem pušķos, ļoti reti pa vienai. Mīkstums dzeltenīgs, ar ļoti rūgtu garšu. Var sajaukt ar [[Ēdamās sēnes|ēdamām sēnēm]], piemēram, [[celmenes|celmenēm]] un [[dūmainā sērsēne|dūmaino sērsēni]], kurai ir patīkama garša un pelēcīgas lapiņas. Ja sajauc - būs nejauks pārsteigums. [[Literatūra|Literatūrā]] ir norādes, ka rūgtā sērsēne ir gan ļoti indīga, gan arī rūgtuma dēļ vienkārši neēdama sēne<ref>[https://web.archive.org/web/20100908101025/http://www.liis.lv/indigie/sersene.htm Edgars Vimba "Latvijas indīgās sēnes"]</ref>. [[Latvija|Latvijā]] sastopama ļoti bieži. Sēnes aug lielos, ciešos puduros pie celmiem vai trūdošiem [[koki]]em. Atrodama visu [[Vasara|vasaru]] līdz [[rudens]] [[Salna|salnām]]<ref>A. Balodis, "Rokasgrāmata sēņotājiem", izdevniecība "Liesma", Rīga, 1974. gads, 85. lpp.</ref>.
Kātiņa augšdaļā ir gredzenveida josla, kura izbirušo sporu dēļ izskatās purpurbrūna. Rūgtās sērsēnes lietošana pārtikā izraisa gremošanas traucējumus. Lapiņas sākumā spilgti zaļgandzeltenas, vēlāk pamazām kļūst purpurmelnas. Sastopama vasarā un rudenī.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| attēls = Lepidium sativum L. (2746585018).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Brassicales
| rinda_lv = Krustziežu rinda
| dzimta = Brassicaceae
| dzimta_lv = Krustziežu dzimta
| ģints = Lepidium
| ģints_lv = Cietķērsas
| suga = Lepidium sativum
| suga_lv = Dārza cietķērsa
| binomial = Lepidium sativum
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| attēls2 = Lepidium sativum 2019-04-30 2299.jpg
}}'''Dārza cietķērsa''' ({{val|la|Lepidium sativum}}) ir ēdamu augu suga [[Krustziežu dzimta|krustziežu dzimtā]], ko tautā dēvē par '''kressalātu'''. Suga ir izcēlusies [[Etiopija|Etiopijā]], taču ir plaši izplatījusies visā pasaulē kā [[garšaugs]]. Suga nereti tiek kultivēta arī [[Latvija|Latvijā]], un valsts teritorijā tā ir sastopama kā rets dārzbēglis nezālienēs mītņu tuvumā, dārzu malās un izgāztuvēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lepidium-sativum-l/|title=dārza cietķērsa - Lepidium sativum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-14}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Basshunter''
|Attēls           = Basshunter, 20 april 2008 in Halmstad.jpg
|Att_izm          = 220px
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Jūnass Ēriks Altbergs (''Jonas Erik Altberg'')
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|22}}
|Vieta            = {{vieta|Zviedrija|Halmstade}}
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = vokāls
|Žanrs            = [[eirodeju mūzika]], [[transs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedāšana|dziedātājs]], [[mūzikas producents]], [[diskžokejs|dīdžejs]]
|Gadi             = 1998–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Extensive Music]]'', ''[[Warner Music Sweden]]'', ''[[Ultra Records]]'', ''[[Broma 16]]'', ''[[Warner Music Japan]]'', ''[[3 Beat Records]]'', ''[[Dance Nation]]'', ''Warner Music Germany'', ''Alex Music''
|Mlapa            = {{URL|http://basshunter.se}}
|Dzimums          = V
|paraksts         = Basshunter signature 1.png
}}

sentences: '''Šķidrums''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kura [[tilpums]] pie konstantas [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] ir konstants, un kura formu nosaka trauks, kurā tas ir iepildīts. Šķidrums rada spiedienu uz trauka sienām un tajā iegremdētajiem ķermeņiem, šis spiediens ir vienāds visos virzienos ([[hidrostatiskais spiediens]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
'''Neomicīns/polimiksīns B/bacitracīns''', pazīstams arī kā '''trīskāršā antibiotiku ziede''', ir zāles, ko lieto, lai samazinātu infekciju risku pēc nelielām ādas traumām.<ref name="Daily2019">{{Tīmekļa atsauce|url=https://dailymed.nlm.nih.gov/dailymed/drugInfo.cfm?setid=26c6ab3e-f4a7-48ea-8b83-fef9d1290638|title=DailyMed - neomycin, bacitracin, polymyxin b ointment|website=dailymed.nlm.nih.gov|access-date=19 April 2019}}</ref><ref name="FDA2019Eye">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.accessdata.fda.gov/drugsatfda_docs/label/2004/50417slr011_neosporin_lbl.pdf|title=Neomycin and polymyxin B sulfates and bacitracin zinc ophthalmic ointment|website=U.S. [[Food and Drug Administration]] (FDA)|access-date=19 April 2019}}</ref> Tas satur trīs [[antibiotikas]]: [[Neomicīns|neomicīnu]], [[Polimiksīns B|polimiksīnu B]] un [[Bacitracīns|bacitracīnu]].<ref name="Daily2019" /> Tas ir paredzēts tikai lokālai lietošanai, un to nedrīkst norīt, jo pastāv nieru bojājuma risks.<ref name="Zintel">{{Publikācijas atsauce|last=Zintel|first=H. A.|last2=Ma|first2=R. A.|last3=Nichols|first3=Anna C.|last4=Ellis|first4=Helen|date=1949|title=The Absorption, Distribution, Excretion and Toxicity of Bacitracin in Man.|url=https://archive.org/details/sim_american-journal-of-the-medical-sciences_1949-10_218_4/page/439|journal=American Journal of the Medical Sciences|volume=218|issue=4|pages=439–445}}</ref>

sentences: {{citas nozīmes|stāvokli, kad nav gaismas|Tumsa (nozīmju atdalīšana)|Tumsa}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = গণপ্রজাতন্ত্রী বাংলাদেশ
''Gônoprojatontri Bangladesh''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bangladešas Tautas Republika
|            valsts_nosaukums = Bangladesh
|               karoga_attēls = Flag of Bangladesh.svg
|            karoga_nosaukums = Bangladešas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bangladesh.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bangladešas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Amar Shonar Bangla]]''
|               kartes_attēls = Bangladesh_(orthographic_projection).svg
|               galvaspilsēta = [[Daka]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bengāļu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bangladešas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohameds Šahabudins]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bangladešanas premjerministrs|Premjerministre]]
|               valsts_galva2 = [[Hasīna Vazeda]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bangladešas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Pakistāna]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1971|3|26}}
|       neatkarības_notikums2 = Uzvaras diena
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1971|12|16}}
|                 platība_km2 = 147 570
|               platība_rangs = 94.
|              procenti_ūdens = 7,0
|          iedzīvotāju_skaits = 150 448 340
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2007. gads|2007]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 7.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1045
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11.
|                     IKP_PPP = $206,6 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 48.
|          IKP_PPP_per_capita = $1300
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 153.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,661
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 121.
|                        Gini = 31,8
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bangladešas taka]]
|                valūtas_kods = BDT
|                  laika_zona = BDT
|                  utc_offset = +6
|                      domēns = [[.bd]]
|              tālsarunu_kods = 880
|                iso_kods_num = 050
|              iso_kods_alfa2 = BD
|              iso_kods_alfa3 = BGD
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          krāsa =
|          vārds = Verners fon Brauns
|     vārds_orig = ''Wernher von Braun''
|         attēls = Wernher_von_Braun.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Verners fon Brauns 1964. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Virzica, {{flaga|Vācija|German Empire}} [[Vācijas Impērija]]<br />(tagad [[Vižiska]],  {{flaga|Polija}} [[Polija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Aleksandrija (ASV)|Aleksandrija]], [[Virdžīnija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = Vācija, ASV
|      pilsonība = {{GER}}, {{USA}}
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Magnuss fon Brauns (1877—1972), Emmija fon Kuištorpa (1886—1959)
|          brāļi = Magnuss fon Brauns
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija fon Brauna (dzimusi fon Kuištorpa)
|          bērni = Irisa Karīna, Margrita Cecile, Peters Konstantins
|       paraksts = VonBraun-sig.png
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = [[raķete|raķešbūve]]
|   darba_vietas =
|      izglītība = [[Berlīnes Tehniskā universitāte]]
|       projekti = [[V-2 raķete|V-2]], [[Redstone]], [[Jupiter-C]], [[Saturn (raķete)|Saturn]]
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Dr. Verners Magnuss Maksimiliāns brīvkungs fon Brauns''' (''Dr. Wernher Magnus Maximilian Freiherr von Braun''; dzimis {{dat|1912|3|23}}, miris {{dat|1977|6|16}}) bija vācu [[raķete|raķešu]] konstruktors, viena no svarīgākajām personām nacistiskās [[Vācija]]s un vēlāk arī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] raķešu tehnoloģiju attīstībā.

sentences:
{{Luterisms}}
{{Protestantisms}}
'''Luterisms''' (arī '''luterānisms''', '''luterticība''') ir [[kristietība|kristīgās]] mācības un ekleziālās organizācijas tradīcija, kas radusies [[16. gadsimts|16. gadsimtā]] [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] aizsāktajā [[reformācija]]s procesā.

sentences:
{{Cita nozīme|Dievu monoteismā|jēdziena "dievs" vispārīgo nozīmi|dievība}}
 ([[Mikelandželo]] freska [[Siksta kapela|Sikstas kapelā]])]]
'''Dievs''' ir visaugstākā būtne un vienīgā [[dievība]] [[Monoteisms|monoteismā]]. Dievs pēc savas būtības ir neradīts, mūžīgs un bezgalīgs [[gars]], kurš ir perfekts savā spēkā un gudrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/god|title=Definition of GOD|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-06-10|date=2023-06-09|language=en}}</ref> Dievs parasti tiek raksturots kā radītājs, proti, tas, kurš ir devis sākotni visam esošajam, tai skaitā arī [[Laiktelpa|laiktelpai]], un tādēļ pastāv ārpus [[laiks|laika]] un [[telpa]]s. Dievs tiek raksturots arī kā [[tiesnesis]], jo no morāla skatpunkta Dievu uzskata par visa labā un taisnīgā avotu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Christianity/God-as-Creator-Sustainer-and-Judge|title=Christianity - God as Creator, Sustainer, and Judge {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Tādā veidā Dievu izprot kā pamatu [[Visums|radītajai pasaulei]] un [[Morāle|morāles normām]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Rīgas Jūgendstila centrs
| native_name         =
| image               = Riga Jugendstil Alberta iela 01.JPG
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = {{dat|2009|4|23|L}}
| dissolved           =
| location            = [[Alberta iela (Rīga)|Alberta iela]] 12, [[Rīga]], [[Latvija]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Agrita Tipāne
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = http://www.jugendstils.riga.lv/
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = J. Daliņam veltīts sienas gleznojums - ēka Valmierā Tērbatas ielā 4. Fotografējis Gaujmalnieks 2010. gada 25. aprīlī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nesaprātīgs cilvēks
| attēls                   = Irrational Man (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Irrational Man''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Aronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Valsons]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Džeimijs Bleklijs]]
* [[Pārkers Pouzijs]]
| mūzika                   = [[Dariuss Kondži]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|16|Kannu kinofestivāls|2015|7|17|ASV|2015|9|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/irrational-man-2015|title=Irrational Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2019|03|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190331215909/http://www.bbfc.co.uk/releases/irrational-man-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=irrationalman.htm|title=Irrational Man (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nesaprātīgs cilvēks"''' ({{val|en|Irrational Man}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Džeimijs Bleklijs]] un [[Pārkers Pouzijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|16||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences: '''Cefeja Gamma Ab''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 14,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefeja zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Cefeja Gamma A]] vidēji 2,039 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,1146. 1 Gads uz planētas ilgst 902,876 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 1,603 reizes vairāk par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences: '''Papīra saspraude''' ir spīļveida [[kanceleja]]s priekšmets, kas ir domāta vairāku [[papīrs|papīra]] lapu saspraušanai kopā. Tā ir veidota no noteiktā veidā salocīta [[tērauds|tērauda]] [[stieple]]s gabala. Pirmās papīra saspraudes tika izgatavotas 19. gadsimta beigās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Iceman''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = TheIceman2011Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Ariels Vromens]]
 |  producents =
* [[Ehuds Bleibergs]]
* [[Avi Lerners]]
* Ariels Vromens
 |   scenārijs =
* [[Morgans Lends]]
* Ariels Vromens
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Rejs Liota]]
 |      mūzika = [[Haims Mazars]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Bleiberg Entertainment]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Millennium Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2012|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2013|5|3|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/iceman-2012|title=The Iceman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2018|archive-date={{dat|2013|12|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131206000220/http://www.bbfc.co.uk/releases/iceman-2012}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Iceman''''' ir 2012. gada ASV biogrāfisks krimināltrilleris, kura režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Marks Vebs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Maikls Šenons]], [[Vinona Raidere]], [[Džeimss Franko]] un [[Rejs Liota]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Van Allens
|          vārds_orig = James Alfred Van Allen
|              attēls = James van Allen.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Mauntplīsenta|Mauntplīsentā]], [[Aiova|Aiovā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2006
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Aiovasitija|Aiovasitijā]], Aiovā, ASV
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Aiovas Universitāte]]
|          alma_mater = ''Iowa Wesleyan College'', [[Aiovas Universitāte]]
|             zinātne = kosmiskā zinātne
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Van Allena radiācijas josla]]
|         apbalvojumi = [[ASV Nacionālā zinātnes medaļa|Nacionālā zinātnes medaļa]] (1987.)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Džeimss Van Allens''' (''James Alfred Van Allen''; dzimis {{dat|1914|9|7|N}} — {{dat|2006|8|9|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kosmosa pētnieks no [[Aiovas Universitāte]]s. Viņa vārdā nosauktas [[Van Allena radiācijas josla|Zemes radiācijas joslas]], kuras viņa vadītā grupa atklāja [[1958]]. gadā pēc [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] [[Explorer 1]] un [[Explorer 3]] iegūtajiem datiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox organization
| name                = ''Catalogue of Life''
| logo                = Logo for Catalogue of Life.png
| logo_size           =
| image               =
| caption             =
| abbreviation        = CoL
| founder             = ''Species 2000,
 Integrated Taxonomic Information System''<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2017/info/about CoL. About the Catalogue of Life]</ref>
| founding_location   = [[Apvienotā Karaliste]]
| dissolved           =
| merger              =
| type                = Bioloģisko datu katalogs,
 starptautiska organizācija
| status              = darbojas
| location_city       = [[Leidene]]
| location_country    = [[Nīderlande]]
| language            = [[angļu valoda|angļu]]
| owner               =
| sec_gen             =
| leader_title        = Direktoru padomes vadītājs
| leader_name         = Peters Shalks
| main_organ          =
| parent_organization =
| website             = {{URL|catalogueoflife.org/}}
| remarks             =
| formerly            =
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2867 Šteins
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=[http://cfa-www.harvard.edu/iau/lists/NumberedMPs.html]
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1969|11|4}}
| alt_names =
| mp_name = 1969 VC
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]
| epoch ={{Dat|2008|2|4}} (JD 2454500.5)
| aphelion =2.708 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.018 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.363 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.146
| period =3.63 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.27 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =9.946°
| asc_node =55.530°
| mean_anomaly =259.193°
| arg_peri =250.559°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~2 līdz ~5  [[kilometrs|km]]
| mass = ? [[kilograms|kg]]
| surface_grav =? [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =? [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0.10
| spectral_type =[[E tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =12.9m
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
}}
'''2867 Šteins''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1969]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astronomiskajā observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]].

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences: '''Menstruālais cikls''' ({{val-la|menstruus}} — ‘ikmēneša’) ir periodisks [[fizioloģija|fizioloģisks]] pārmaiņu cikls [[reproduktīvā sistēma|reproduktīvajā sistēmā]] sievietēm, kas ir sasniegušas dzimumbrieduma gadus. Acīmredzamas [[menstruācijas]] notiek tikai [[sieviete|sievietēm]] un [[cilvēks|cilvēkam]] tuvu radniecīgām dzīvnieku sugām, piemēram, [[šimpanze|šimpanzēm]]. Citiem [[placentāļi]]em notiek meklēšanās cikls jeb [[estrs]], kura beigās dzemdes gļotāda tiek uzsūkta ķermenī. Sievietes organisms menstruālā cikla laikā tiek sagatavots [[grūtniecība]]i. Menstruālā cikla ilgums ir 28 ± 7 [[diena]]s un tā sākums sakrīt ar [[menstruācijas|menstruāciju]] pirmo dienu. Menstruālā cikla norisi regulē [[endokrīnā sistēma]]. Menstruālā cikla laikā [[estrogēns|estrogēna]] ietekmē beidzas menstruācijas un sāk sabiezēt dzemdes gļotāda. Hormonu ietekmē [[olnīcas|olnīcās]] sāk attīstīties folikuli. Pēc vairākām dienām viens (reizēm vairāki) folikuls kļūst par dominējošo, kamēr pārējie atmirst. Aptuveni cikla vidū notiek [[ovulācija]] — dominējošais folikuls plīst, atbrīvojot [[olšūna|olšūnu]], kas pa [[olvads|olvadu]] virzās uz dzemdi un neapaugļota izdzīvo ne ilgāk kā diennakti, bet pārplīsušā folikula vietā izveidojas [[dzeltenais ķermenis]], kas ražo [[progesterons|progesteronu]], lai [[apaugļošanās]] gadījumā sagatavotu dzemdes gļotādu [[embrijs|embrija]] uzņemšanai. Ja divu nedēļu laikā nenotiek apaugļošanās, dzeltenais ķermenis pārtrauc darboties un gan progesterona, gan estrogēna līmenis krasi samazinās, kā rezultātā sākas menstruācijas — dzemdes gļotāda noārdās un caur [[vagīna|vagīnu]] izdalās no ķermeņa.

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{cita nozīme|minerālu grupu|hlorpaskābes sāļiem|hlorīti (sāļi)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hlorīts
|attēls=
|att_paraksts =
|klase=Silikātu grupa (filosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Mg,Fe)3(Si,Al)4O10(OH)2·(Mg,Fe)3(OH)6
|singonija=[[monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, reti dzeltens, sarkans vai balts.
|svītra=Balta
|habituss=Slāņaini veidojumi, zvīņaini agregāti, zvīņu inklūzijas.
|skaldnība=Ļoti pilnīga
|lūzums=Plātņains
|cietība=2–2,5
|spīdums=Stiklains, pērļains, matēts
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=1,57—1,67
|pleohroisms=
|blīvums=2,6—2,9
}}
'''Hlorīti''' (no {{val|el|χλωρός}} (''khlōrós'') — 'zaļš') ir [[Vizla|vizlveidīgu]] [[Minerāls|minerālu]] grupa [[Silikāti|silikātu]] klasē un [[filosilikāti|filosilikātu]] apakšklasē. Kristalizējas [[Monoklīnā singonija|monoklīnā singonijā]], tiem ir vizlveida [[skaldnība]] un zema [[cietība]]. Plānās hlorītu lapiņas ir lokanas, taču nav elastīgas (saglabājas salocītā stāvoklī).

sentences:
[[Kategorija:Ulbroka]]
[[Kategorija:Ielas Ropažu novadā|Ulbroka]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Malaysia Airlines}}
{{līdzīgs|Malaysia Airlines reiss 17}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Malaysia Airlines'' reiss 370
 | occurrence_type =
 | image           = Boeing 777-200ER Malaysia AL (MAS) 9M-MRO - MSN 28420 404 (9272090094).jpg
 | caption         = Pazudusī lidmašīna 9M-MRO Šarla de Golla lidostā 2011. gadā
 | date            = {{dat|2014|3|8|N|bez}}
 | summary         =
 | site            =
 | coordinates     = <!-- Please do not add coordinates unless the accident site is confirmed, as it is all speculation at this point. -->
 | aircraft_type   = [[Boeing 777|Boeing 777-2H6ER]]
 | operator        = ''[[Malaysia Airlines]]''
 | tail_number     = 9M-MRO
 | passengers      = 227
 | crew            = 12
 | fatalities      =
 | injuries        =
 | survivors       =
 | origin          = {{vieta|Malaizija|Kualalumpura}}
 | destination     = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
}}
'''''Malaysia Airlines'' reiss 370''' ir pazudusi [[Malaizija]]s lidsabiedrības ''[[Malaysia Airlines]]'' ''[[Boeing 777]]'' pasažieru lidmašīna ar 227 pasažieriem un 12 apkalpes locekļiem.<ref name=BBC>{{ziņu atsauce|title=Malaysia Airlines 'loses contact with plane'|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-26492748|accessdate=8 March 2014|newspaper=[[BBC]]|date=8 March 2014}}</ref> Pazušanas iemesli nav zināmi un tiek izmeklēti.<ref name=BBC /><ref name="usatoday">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/story/news/world/2014/03/07/malaysia-airlines-beijing-flight-missing/6187779/|title=Beijing-bound flight from Malaysia missing|publisher=USA TODAY|accessdate=7 March 2014}}</ref><ref name="ct">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|title=Malaysia Airlines says 'fearing the worst' for missing jet|work=Chicago Tribune|date=12:37 a.m. CST, March 9, 2014|accessdate=9 March 2013|archiveurl=https://archive.today/20140308220100/http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|archivedate={{dat|2014|03|08||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2019|10|23}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Iespaidi no Ziemeļeiropas konferences un Centrālās un Austrumeiropas konferences
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|silraks}}
# {{u|CaptSolo}}
# {{u|Titāns}}
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Gustavs Ernesakss
|          vārds_orig = ''Gustav Ernesaks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustava Ernesaksa piemineklis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Perila|td=Igaunija}}
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 24
|             m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|             tautība = [[igauņi|igaunis]]
|             dzimums = V
|               stils =
|               žanrs = operas, skaņdarbi koriem
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = [[Tallinas konservatorija]]
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kruķu auto
| operators =
| attēls = Cop Car poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Votss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* Džeimss Frīdsons-Džeksons
* Heiss Velfords
* [[Kemrina Manheima]]
* [[Šejs Vigems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cop Car''
| studija = * ''Audax Films''
* ''Park Pictures''
* ''Dark Arts Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features|Focus World]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|7|ASV}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|143,658}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cop-Car#tab=summary|title=Cop Car (2015) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kruķu auto"''' ({{Val|en|Cop Car}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Votss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], Džeimss Frīdsons-Džeksons, Heiss Velfords, [[Kemrina Manheima]] un [[Šejs Vigems]].

sentences: '''Ādolfs Dītrihs Vilhelms Bīnemanis''' ({{val|de|Adolf Dietrich Wilhelm Bienemann}}; 1845—1914) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un [[Jaunjelgava]]s pilsētas galva.

sentences:
'''Kardoso''' var būt:
* [[Rodolfo Kardoso]] (''Rodolfo Cardoso'') — Filipīnu šahists (1937—2013),
* [[Ruta Kardoso]] (''Ruth Cardoso'') — Brazīlijas šahiste (1934—2000).

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Liepāja|Liepāju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Guči nams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11214590/|title=House of Gucci (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|9}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| operators = [[Dariušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''House of Gucci''
| mūzika = [[Harijs Gregsons Viljamss]]
| aktieri = * ''[[Lady Gaga]]''
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Als Pačīno]]
| scenārijs = * [[Bekija Džonstone]]
* [[Roberto Bentivegna]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Džannina Skota]]
* [[Kevins Volšs]]
* [[Marks Hafmans]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  House.of.Gucci.film.jpeg
| imdb =
}}'''"Guči nams"''' ({{Val|en|House of Gucci}}) ir 2021. gada ASV biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido ''[[Lady Gaga]]'', [[Ādams Draivers]], [[Džēreds Leto]], [[Džeremijs Aironss]], [[Salma Hajeka]] un [[Als Pačīno]]. Filma balstīta uz 2001. gada grāmatu ''The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed'', kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Leontini
| native_name    = {{gree|Λεοντῖνοι}}
| image          = Ingresso a tenaglia, Leontinoi.JPG
| image_size     =
| caption        = Leontini agoras paliekas
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 16| lats = 22| latNS = N
| longd = 15| longm = 00| longs = 19| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 729. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Leontini''' ({{val|grc|Λεοντῖνοι}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidaustrumos, 42 km uz ziemeļrietumiem no [[Sirakūzas|Sirakūzām]] un 2 km uz dienvidiem no mūsdienu [[Lentini]], [[Sirakūzu province|Sirakūzu provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 729. gadā pr.Kr. [[halkīdieši]] no [[Eiboja]]s kolonijas, [[Naksa (Sicīlija)|Naksas]], kas atrodas vairāk uz ziemeļiem, padzenot vietējos [[Sikuli|sikulus]]. Pilsētas simbols bija lauva, tāpat, kā dievam [[Apollons|Apollonam]], kas tika attēlots arī pilsētā kaltajās monētās.

sentences: '''Okupācija''' ({{val|la|occupatio}}) nozīmē citas valsts sagrābšanu ar bruņotu (vardarbīgu, militāru) spēku un savas pārvaldības ieviešana tajā. Okupācijas juridiskais skaidrojums tika noformulēts [[1907. gada Hāgas konvencija|1907. gada Hāgas konvencijā]]. Saskaņā ar konvencijas 42. pantu, teritorija ir okupēta, kad tā ir pakļauta naidīgas armijas faktiskai pārvaldei. Okupācija aptver tikai to teritoriju, kur šāda pārvalde ir noteikta un var tikt īstenota.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences: '''Ei, jūs tur!''' ir [[Imants Kalniņš|Imanta Kalniņa]] 1971. gadā sarakstīta [[rokopera]]. Tā ir pirmā latviešu rokopera un viena no pirmajām rokoperām [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Rustin''
| operators =
| attēls = RUSTIN poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Džordžs K. Volfs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kolmans Domingo]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Odra Makdonalda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Rustin''
| studija = * ''Higher Ground''
* ''Bold Choices''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31|[[Teluraidas kinofestivāls|Teluraida]]}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Rustin''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džordžs K. Volfs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolmans Domingo]], [[Kriss Roks]], [[Džefrijs Raits]] un [[Odra Makdonalda]].

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|
māja, lineāls, ūdens, jumiķis, suns, liepa, rūpnīca, svētki, labdarība, degšana
}}
'''Sugasvārds''' jeb '''apelatīvs''' ir [[lietvārds]], kas apzīmē jebkuru vispārinātu atsevišķu objektu no vienas klases objektiem.<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=sugasvārds&lang=LV</ref><ref name="gramatika2013" /> Piemēram, ''vīrietis'' apzīmē jebkuru vīrieti, ''pilsēta'' — jebkuru pilsētu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia
| attēls = Strelitzia juncea.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Strelitzia juncea''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Banks
}}'''Strelīcijas''' (''Strelitzia'') ir [[strelīciju dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika (reģions)|Āfrikas dienvidos]]. Ģintī it klasificētas piecas sugas,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:37365-1|title=Strelitzia Banks {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-23|language=en}}</ref> tās tautā tiek dēvētas par paradīzes putniem, jo to ziedi ir līdzīgi [[Paradīzes putnu dzimta|paradīzes putniem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.la.lv/paradizes-putns-istaba|title=Paradīzes putns istabā|website=LA.LV|access-date=2023-12-23|language=lv}}</ref> Dienvidāfrikā strelīcijas ir pazīstamas kā [[Dzērvju dzimta|dzērvju]] ziedi.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Bleins Andersons
| first = ''Never Been Kissed''
| image =
| series = "[[Radīti skatuvei]]"
| caption = Lomas atveidotājs [[Derens Kriss]] Bleina Andersona lomā
| occupation = Vidusskolas skolnieks
| portrayer = [[Derens Kriss]]
| creator = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| family = Kūpers Andersons (brālis)
| significantother = [[Kērts Hammels]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Maiks Černovičs
 | vārds_orig              = ''Mike Cernovich''
 | attēls                  = File:Mike Cernovich (42451724670) (cropped)1.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Černovičs 2018. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|7}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ilinoisa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Vīriešu tiesību aizstāvis, politikas komentētājs
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Maikls Černovičs''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Michael Cernovich''; dzimis 1977. gada 17. novembrī [[Ilinoisa|Ilinoisā]]) ir amerikāņu sabiedrībā pazīstama sociālo tīklu personība, antifeminists, vīriešu tiesību aizstāvis un politikas komentētājs.<ref name="wolfson_2018">{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/media/2018/jul/25/alt-right-old-tweets-trump-critics-dan-harmon-james-gunn|title=How the alt-right are resurfacing old tweets to get Trump's critics fired|work=The Guardian|access-date=May 18, 2019|date=July 25, 2018|last=Wolfson|first=Sam}}</ref><ref name="bromwich_2018">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2018/03/03/technology/youtube-right-wing-channels.html|title=YouTube Cracks Down on Far-Right Videos as Conspiracy Theories Spread|work=The New York Times|access-date=May 18, 2019|date=March 3, 2018|last=Bromwich|first=Jonah Engel}}</ref> Viņu raksturo kā grupējuma ''alt right'' pārstāvi,<ref name="cnn.com">{{Ziņu atsauce|url=http://www.cnn.com/2016/11/17/politics/kfile-michael-flynn-social-media/index.html|title=Michael Flynn's son and chief of staff pushed conspiracy theories, obscene memes online|access-date=November 19, 2016|date=November 18, 2016|last=Kaczynski|first=Andrew|language=en}}</ref> lai gan pats sevi par tādu neuzskata.<ref name=":0">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2017/04/05/us/politics/mike-cernovich-bio-who.html|title=Who Is Mike Cernovich? A Guide|work=The New York Times|access-date=April 5, 2017|date=April 5, 2017|last=Stack|first=Liam|issn=0362-4331}}</ref> Černovičs ir bijis regulārs viesis Aleksa Džounsa vadītajā raidījumā ''The Alex Jones Show'' vietnē ''InfoWars''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://money.cnn.com/2017/05/03/media/mike-cernovich-infowars-alex-jones/index.html|title=Right-wing troll Mike Cernovich goes professional with new hosting gig at InfoWars|last=Darcy|first=Oliver|website=CNNMoney|date=May 3, 2017}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
s ''Drosophila melanogaster'' mūsdienās izmantotas pētījumos]]
'''Ģenētika''' ({{val|el|γενητως}} (''genētikos'') — 'uz dzimšanu vai izcelšanos attiecīgs') ir [[zinātne]] par [[gēns|gēniem]], [[iedzimtība|iedzimtību]] un organismu dažādību. Vārds "ģenētika" pirmo reizi tika lietots, lai aprakstītu iedzimtības studēšanu un variāciju zinātni<!-- kas tā tāda? -->. Terminu piedāvāja izcilais britu zinātnieks [[Viljams Betsons]] (''William Bateson''), pirmoreiz to lietojot personiskā vēstulē ģeologam [[Ādams Sedžviks|Ādamam Sedžvikam]] (''Adam Sedgwick'') [[1905]]. gada [[18. aprīlis|18. aprīlī]]. Betsons terminu "ģenētika" publiski pirmoreiz lietoja Trešajā Starptautiskajā ģenētikas konferencē [[Londona|Londonā]] [[1906]]. gadā.

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences: '''Mīkla''' ir [[pārtika]]s starpprodukts, masa, kuras sastāvā ir [[milti]], šķidrums un dažādi citi produkti un kuru izmanto [[maize]]s, [[konditoreja]]s izstrādājumu vai [[makaroni|makaronu]] gatavošanā. Mīklas sastāvā parasti ir milti, ūdens vai [[piens]], [[ola (pārtika)|olas]], [[cukurs]], [[sāls]]. Citas sastāvdaļas pievieno pēc tā, kādam mērķim tā ir paredzēta. Pēc vēlamā galaprodukta arī mēdz mīklas dalīt, tas ir, pankūku mīklās, biskvīta mīklās, picas mīklās, rauga mīklās, smilšu mīklās un tā tālāk.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Brižita Bardo
| vārds_orig = ''Brigitte Bardot''
| attēls = Brigitte Bardot - 1962.jpg
| att_izmērs =
| komentārs = Brižita Bardo 1962. gadā
| dz vārds = Brižita Annemarija Bardo
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1934|9|28}}
| dz vieta = {{flagicon image|Flag of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[modele]], [[dziedātāja]], [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] aktīviste
| darbības gadi = 1952—1973
| vecāki = Luijs Bardo<br />Annemarija Musela
| brāļi =
| māsas = Mižanū Bardo
| dzīvesbiedrs = * [[Rožē Vadims]] (1952—1957)
* [[Žaks Šarjē]] (1959—1962)
* [[Ginters Zakss]] (1966—1969)
* Bernards d'Ormals (1992—pašlaik)
| bērni = Nikolā Žaks Šarjē
| mājaslapa = https://www.fondationbrigittebardot.fr/
| paraksts = Brigitte Bardot Signature.svg
| paraksts_izm =
| apbalvojumi =
| dzimums = s
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
'''13. janvāris''' ir 13. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 352 dienas (353 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Harijs (personvārds)|Harijs]], [[Ārijs (personvārds)|Ārijs]], [[Āris]], [[Aira]]

sentences: '''Ehokardiogrāfija''' jeb '''EhoKG''' ir [[sirds]] [[ultraskaņa]]s diagnostikas metode. Tas ir sirds medicīniskās attēlveidošanas veids, izmantojot standarta [[ultrasonogrāfija]]s metodi vai [[Doplera ultrasonogrāfija|Doplera ultrasonogrāfiju]].<ref>{{Atsauce|last=Cleve|first=Jayne|title=Conducting a Cardiac Ultrasound Examination|date=2018|journal=Echocardiography|pages=33–42|editor-last=Nihoyannopoulos|editor-first=Petros|publisher=Springer International Publishing|doi=10.1007/978-3-319-71617-6_2|isbn=9783319716176|last2=McCulloch|first2=Marti L.|editor2-last=Kisslo|editor2-first=Joseph}}</ref> Iegūto diagnostisko attēlu sauc par '''ehokardiogrammu'''.

sentences: '''Kas tie tādi, kas dziedāja''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|Parīzes priekšpilsētu|pilsētu Reinjonā|Sendenī (Reinjona)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sendenī
 | official_name            = ''Saint-Denis''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Saint-Denis - Basilique - Extérieur façade ouest.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Sendenī bazilika]]
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Blason de Saint-Denis.svg
 | image_map                = Saint-Denis map.svg
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 56 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd =  2 | longm = 21 | longs = 17 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 12.36
 | elevation_max_m          = 46
 | elevation_min_m          = 23
 | population_total         = 108274
 | population_as_of         = {{dat|2012|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | website                  = {{url|http://www.ville-saint-denis.fr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Sendenī''' ({{val|fr|Saint-Denis}}, {{izrunā|sɛ̃.d(ə).ni}}) ir [[komūna]] un [[Francija]]s galvaspilsētas [[Parīze]]s piepilsēta.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Heinrihs Lākmanis''' ({{val|de|Karl Heinrich Laakmann}}; 1892—1955) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vēsturnieks]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Spītnieces savaldīšana
| attēls = 10 Things I Hate About You film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''10 Things I Hate About You''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Džils Jangers]]
| producents = [[Endrū Lazārs]]
| scenārija autors = * [[Kārena Makkalla]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās = * [[Hīts Ledžers]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Larisa Oleinika]]
* [[Endrū Kīgens]]
* [[Deivids Krumholcs]]
* [[Lerijs Millers]]
* [[Sjūzena Meja Preta]]
* [[Elisona Džennija]]
| mūzika = [[Ričards Gibss]]
| operators =
| montāža =
| studija = [[Touchstone Pictures]]
| izplatītājs = [[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31||bez}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/10-things-i-hate-about-you-1999|title=10 Things I Hate About You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=10thingsihateaboutyou.htm|title=10 Things I Hate About You (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|53,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Spītnieces savaldīšana"''' ({{val|en|10 Things I Hate About You}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas veidota kā [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugas "Spītnieces savaldīšana" moderna adaptācija. Filmas režisors ir [[Džils Jangers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Džūlija Stailsa]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Larisa Oleinika]], [[Endrū Kīgens]], [[Deivids Krumholcs]], [[Lerijs Millers]], [[Sjūzena Meja Preta]] un [[Elisona Džennija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|31||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q27832215}}
'''2017. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 18. martā. Tā bija 108. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija astotās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''Elektriskais kontakts''' ir [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]] vadošu materiālu saskaršanās virsma vai [[ierīce]], kas nodrošina šādu saskaršanos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Plauts
|     vārds_orig    = ''Plautus''
|         attēls    = Plautus.gif
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[254 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Sarsina]], [[Umbrija]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt    = [[184 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    = [[Menandrs]], [[Aristofāns]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Moljērs]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
'''20. janvāris''' ir gada 20. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 345 dienas (346 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Aļģis]], [[Aļģirds (vīrieša vārds)|Aļģirds]], [[Oļģerts]], [[Orests]]

sentences: '''Aizkrūtes dziedzeris''' jeb '''tīmuss''' ({{val-la|thymus}}) ir [[Iekšējā sekrēcija|iekšējās sekrēcijas]] [[dziedzeris]]. Atrodas augšējā [[Videne|videnē]], aiz [[Krūšu kauls|krūšu kaula]] roktura un ķermeņa. 70% gadījumos tīmuss sastāv no divām izstieptām daivām, kuras vidū ir saaugušas.<ref name="KozlovKrivskiy2005">Козлов В. И., Кривский И. Л. ''Анатомия лимфоидной системы и путей оттока лимфы'': Учеб. пособие. - М.:Изд-во «РУДН», 2005. - 56 с.: ил. {{ISBN|5-209-01469-x}}</ref>

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Milda Grīnfelde
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Novosibirska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2000
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 29
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = tulkotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Stīvens Bečelors
|          vārds_orig = ''Stephen Batchelor''
|              attēls = Stephen Batchelor.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Bečelors sarunājās ''Upaya'' Dzen centrā<ref>[http://www.upaya.org/search/?q=Stephen+Batchelor&cx=014338525989458857966%3Aeuaofz_ndny&cof=FORID%3A11&submit=&siteurl=www.upaya.org%2F&ref=&ss=7281j6442539j17  ''Upaya'' Dzen centra mājaslapa]</ref> [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1953
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Dandī]], [[Skotija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = anglis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = ''Martine Fages''
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[filozofija]]
|           intereses = [[budisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[hinduisms]], [[stoicisms]], [[Dans Kjūpits]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Konstantīns Rērihs
|     vārds_orig = ''Константин Фёдорович Рерих''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Paplaka|Paplakas muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Virgas pagasts]], [[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Rērihs, Šarlote Konstantija Šūšela
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Kalašņikova
|          bērni = Lidija, [[Nikolajs Rērihs|Nikolajs]], Boriss, Vladimirs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Česlavs Milošs
|     vārds_orig = ''Czesław Miłosz''
|         attēls = Czesław Miłosz 2011(Lt, detail).jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Pastmarka, izdota par godu Česlava Miloša 100. dzimšanas dienai
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Šeteņi]] netālu no [[Ķēdaiņi]]em,
[[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (no 1970. gada)
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Milošs, Veronika Kunata
|          brāļi = Andžejs Milošs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Janīna (mirusi 1986. gadā),
 Karola (mirusi 2002. gadā)
|          bērni = Antonijs (1947)
Jānis Pēteris (1951)
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda|poļu]]
|        periods = 1930—2004
|          žanri = [[dzeja]], [[esejas]], [[proza]], [[tulkojumi]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Sagūstītais prāts]]" (''Zdobycie władzy'', 1953)
|    ietekmējies = [[Oskars Milošs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte|Stefana Batorija Universitāte]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1980)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Kosmosa kuģi| ]]
[[Kategorija:Prototipi]]

sentences: '''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas sastāv no viena [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] vai vairāku [[metāls|metālu]] sakausējumi.

sentences:
{{Interešu izglītības iestādes infokaste
|         nosaukums = Bērnu un jauniešu centrs "Daugmale"
|            attēls = BJC_"Daugmale"_ēka_Jēkabpils_ielā_19a.jpg
|        attēla_izm =
|   attēla_paraksts = BJC "Daugmale" ēka Jēkabpils ielā 19a
|              logo = BJC "Daugmale" LOGO.gif
|          logo_izm =
|     logo_paraksts =
|             karte =
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
|   kartes_paraksts =
|     kartes_izmērs =
|             vieta = [[Rīga]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils iela]] 19a
|             veids =
|          dibināta = 1965. gada 16. septembrī
|        vadība_nos =
|            vadība =
|       vadība_nos2 =
|           vadība2 =
|        programmas = Sporta interešu izglītība,
tehniskā jaunrade,
kultūrizglītība,
vides interešu izglītība,
citas
|         kolektīvi =
|           pulciņi =
| kolektīvi_pulciņi =
|          pedagogi =
|          audzēkņi =
|      audzēkņu_vec = 2 - 25
|         mājaslapa = www.bjcdaugmale.lv
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences: '''Grābeklis''' ir [[darbarīks]], kuru veido [[kāts|kātā]] iestiprināts piets ar zariem vai tapiņām. Kāts un arī zari var būt no dažādiem materiāliem, tie var būt no [[koksne|koka]], [[plastmasas]] vai [[metāli|metāla]]. Tam var būt dažādi pielietojumi atkarībā no [[fizisks darbs|darba]], kas jāveic. Grābekli izmanto dažādu lietu un priekšmetu grābšanā, piemēram, ar to var grābt no kokiem nokritušās [[lapas]] vai [[siens|sienu]] laukā. Ar grābekli var izlīdzināt [[augsne|zemi]] vai nelielos daudzumos arī pārvietot citur.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Various Porolepiformes.jpg
| att_nosaukums = Dažādas porolepjveidīgās zivis.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Porolepiformes
|      kārta_lv = Porolepjveidīgās
|      binomial = Porolepiformes Jarvik, 1942
|    iedalījums =
*[[Porolepīdi]] (''Porolepididae'')
*[[Holoptihīdi]] (''Holoptychiidae'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
}}

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{| style="float:right; background:transparent;" align="right;" cellspacing="2px"
|
{| class="sortable wikitable"  style="text-align:left; font-size:90%;"
|- style="font-size:100%; text-align:center;"
| ! width="65px" | '''Ēra''' || ! width="65px" | '''Periods''' || ! width="65px" | '''Epoha''' || ! width="90px" | '''Ilgums'''<br />(miljoni gadu [[pirms mūsdienām]])
|-
| rowspan="8" style="background:rgb(253,248,170)" | [[Kainozojs]] || rowspan="2" style="background:rgb(239,217,139)" | [[Kvartārs]] || style="background:rgb(254,242,224)" | [[Holocēns]] || 0,0117—0
|-
| style="background:rgb(255,242,174)" | [[Pleistocēns]] || 2,588—0,0117
|-
| rowspan="2" style="background:rgb(251,242,74)" | [[Neogēns]] || style="background:rgb(244,249,173)" | [[Pliocēns]] || 5,332—2,588
|-
| style="background:rgb(255,255,0)" | [[Miocēns]] || 23,03—5,332
|-
| rowspan="3" style="background:#FD9A52" | [[Paleogēns]] || style="background:#FDC07A" | [[Oligocēns]] || 33,9—23,03
|-
| style="background:#FDB46C" | [[Eocēns]] || 55,8—33,9
|-
| style="background:#FDA75F" | [[Paleocēns]] || 65,5—55,8
|}
|}
'''Kainozojs''' jeb '''kainozoja ēra''' ir [[Zeme]]s [[Ģeoloģiskā laika skala|ģeoloģiskās vēstures]] pašreizējā [[Ģeoloģiskā ēra|ēra]], kas sākās pirms 66,0 [[miljoni]]em gadu un turpinās līdz mūsdienām. Šīs ēras robeža tiek vilkta pēc [[Krīta-terciāra masveida izmiršana|masveida izmiršanas krīta perioda beigās]].

sentences: '''Klikšķu ēsma''' jeb '''klikšķēsma'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=clickbait&lang=EN|title=Akadēmiskā terminu datubāze - clickbait|last=|first=|website=termini.lza.lv|access-date=2018-10-15|date=}}</ref> ({{val|en|clickbait}}) ir nievājošs apzīmējums [[Tīmekļa vietne|tīmekļa vietnēm]], kuru mērķis pārsvarā ir ar klikšķu palīdzību piesaistīt tiešsaistes reklāmu atlīdzību. Tas tiek panākts ar maldinošiem vai pārspīlētiem virsrakstiem un piesaistošiem [[Sīktēls|sīktēliem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|title= Saving Us From Ourselves: The Anti-Clickbait Movement |publisher= The Daily Beast |url= http://www.thedailybeast.com/articles/2014/07/14/saving-us-from-ourselves-the-anti-clickbait-movement |accessdate= 2017. gada 25. maijā |language= angliski}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Bezatbildības burbulis. LV portāla diskusija par mediju satura veidošanu un viltus ziņām |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |url= http://www.lvportals.lv/visi/viedokli?id=284246 |accessdate= 2017. gada 25. maijā |language= latviski}}</ref> Tās mērķis ir arī panākt pēc iespējas lielāku popularitāti [[Sociālie tīkli|sociālajos tīklos]], iegūstot jaunus klikšķus. Klikšķu ēsmām raksturīgs virsraksts parasti sola lasītājam atklāt svarīgu informāciju, kas virsrakstā ir slēpta, tipiskas klikšķu ēsmas pazīmēs ietilpst arī divdaļīgs virsraksts vai mēģinājums radīt emocionālu solījumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Why Are Upworthy Headlines Suddenly Everywhere? |publisher= The Atlantic |url= http://www.theatlantic.com/technology/archive/2013/12/why-are-upworthy-headlines-suddenly-everywhere/282048 |accessdate= 2017. gada 25. maijā |language= angliski}}</ref> Galvenais klikšķu ēsmas uzdevums ir lasītājos radīt ziņkāri, bet līdz galam to neapmierināt, kamēr netiek atvērts saturs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krusttēvs 3
| attēls                   = GodfatherIII2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather Part III''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Als Pačīno]]
* [[Andy García|Endijs Garsija]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Talija Šaira]]
* [[Sofija Kopola]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]]
* [[Džo Mantenja]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[American Zoetrope]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1990|12|25}}
| ilgums                   = 170 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu, sicīliešu
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|136,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=godfather3.htm | title=The Godfather Part III (1990) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2010-03-04}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krusttēvs 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 0099674
}}
'''"Krusttēvs 3"''' ({{val|en|The Godfather Part III}}) ir 1990. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Šis ir turpinājums 1974. gada filmai "[[Krusttēvs 2]]". Visa filmu triloģija ir stāsts par [[Ņujorka]]s [[Sicīlija|sicīliešu]] [[mafija]]s Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Andy García|Endijs Garsija]], [[Daiena Kītone]], [[Talija Šaira]], [[Sofija Kopola]], [[Īlaijs Volahs]], [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]] un [[Džo Mantenja]].

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gl
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''TELE Greenland A/S''
|sponsors              = ''TELE Greenland A/S''
|domātais-pielietojums = Ar [[Grenlande|Grenlandi]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Grenlandē, kā arī [[Galisija|Galisijā]]
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.tele.gl/ www.tele.gl]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Titanichthys agassizi.jpg
| att_nosaukums = Milzu bruņuzivs rekonstrukcija
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Antiarchi|Antiarhi}} †
* {{TaksoSaite|Arthrodira|Artrodiras}} †
* {{TaksoSaite|Brindabellaspida}} †
* {{TaksoSaite|Petalichthyida|Petalihtīdas}} †
* {{TaksoSaite|Phyllolepida|Filolepīdas}} †
* {{TaksoSaite|Ptyctodontida|Ptiktodontīdas}} †
* {{TaksoSaite|Rhenanida|Renanīdas}} †
* {{TaksoSaite|Acanthothoraci}} †
* ? {{TaksoSaite|Pseudopetalichthyida}} †
* ? {{TaksoSaite|?Stensioellida|Stenšuelīdas}} †
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lorenzo's Oil''
| attēls                   = Lorenzo's Oil.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]
| producents               =
* [[Dags Mičels]]
* Džordžs Millers
| scenārija autors         =
* Džordžs Millers
* [[Niks Enraits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Niks Nolte]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Pīters Ustinovs]]
* [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Kenedy Miller]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|12|30|}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archive-date={{dat|2019|05|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190517172315/https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lorenzosoil.htm|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lorenzo's Oil''''' ir 1992. gada drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Niks Nolte]], [[Sūzana Sarandona]], [[Pīters Ustinovs]] un [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|12|30||bez}}.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bauskas elevatora ēka.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Zvolle
 | native_name              = ''Zwolle''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Zicht op Zwolle Centrum.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =Flag_of_Zwolle.svg
 | image_shield             =Coat_of_arms_of_Zwolle.svg
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 52 | latm  = 30 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 6 | longm = 5 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Overeisela]]
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 119
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 111
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 7
 | elevation_m              =
 | population_total         = 120661
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 1081
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  = [http://www.zwolle.nl/ zwolle.nl]
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piridīna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis

Pudele ar piridīnu
|ķīmiskā formula=C5H5N
|citi nosaukumi=azabenzols, azīns
|CAS numurs=110-86-1
|molmasa=79,1
|blīvums=981,9
|kušanas temperatūra=-41,6 °C
|viršanas temperatūra=115,2 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piridīns''' (C5H5N) ir [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs, [[arēni|aromātisks]] [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas pieder pie sešlocekļu heterocikliem. Piridīns ir bezkrāsains šķidrums ar raksturīgu asu, nepatīkamu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un organiskiem šķīdinātājiem. Piridīns ir vāja [[bāze (ķīmija)|bāze]] un ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] veido [[sāļi|sāļus]] (tos sauc par piridīnija sāļiem, piemēram, [[piridīnija perhlorāts]]). Viegli veido [[kompleksie savienojumi|kompleksos savienojumus]] un [[dubultsāļi|dubultsāļus]].

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nadine Gordimera
|         vārds_orig = ''Nadine Gordimer''
|             attēls = Nadine Gordimer 01.JPG
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|DĀR|Springsa}}
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 7
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|DĀR|Johannesburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Dienvidāfrikāniete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = Aparteīda ēra
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Nadine Gordimera''' ({{val-en|Nadine Gordimer}}, dzimusi {{dat|1923|11|20}}, mirusi {{dat|2014|7|13}}) bija dienvidāfrikāņu [[rakstniece]], politiskā aktīviste.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Papucis
| attēls                   = Delivery Man Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Delivery Man''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kens Skots]]
| producents               = Andrē Rolo
| scenārija autors         = Kens Skots
| galvenajās lomās         =
* [[Vinss Vons]]
* [[Kriss Prats]]
* [[Kobija Smaldersa]]
| mūzika                   = [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios <br/> Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|22||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/delivery-man-2013|title=Delivery Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323213621/http://www.bbfc.co.uk/releases/delivery-man-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deliveryman.htm|title=Delivery Man (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Papucis"''' ({{val|en|Delivery Man}}) ir 2013. gada komēdija, kas veidota kā 2011. gada [[Francija]]s un [[Kanāda]]s filmas ''Starbuck'' rīmeiks. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Kens Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinss Vons]], [[Kriss Prats]] un [[Kobija Smaldersa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|22||bez}}.

sentences: '''Sālsezers''' ir [[ezers]], kura [[ūdens|ūdenim]] ir augstāka sāļu (gk. [[nātrija hlorīds]]) un citu minerālu koncentrācija nekā vairumam ezeru. Bieži par sālsezeru uzskata ezeru, kur viens litrs ūdens satur vairāk nekā 3 000 [[grams|miligramu]] sāļu. Ļoti bieži sālsezeros ir augstāks sāls saturs nekā [[jūra]]s ūdenī.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Polockas Eifrosīnijas pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Orthodox_Church_of_Saint_Euphrosyne_in_Vilnius2.JPG
| image_size            =
| caption               = Viļņas Polockas Eifrosīnijas pareizticīgo baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Viļņas Polockas Eifrosīnijas pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 54.664861
| longd = 25.296389
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Lietuvas Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Nikolajs Čagins]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1838. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Viļņas Polockas Eifrosīnijas pareizticīgo baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1986985"
}
</mapframe>
'''Viļņas Polockas Eifrosīnijas pareizticīgo baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus šv. Eufrosinijos Polockietės cerkvė}}, {{val|ru|Це́рковь Преподо́бной Евфроси́нии Полоцкой}}) ir 1838. gadā uzcelts [[Lietuvas Pareizticīgā baznīca|Lietuvas Pareizticīgās baznīcas]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa|Viļņā]]. Nosaukts [[Polockas Eifrosīnija]]s vārdā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marija Gūleke
|     vārds_orig = ''Maria Guleke''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Velta Toma
|     vārds_orig =
|         attēls = Velta Toma.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]], [[Neretas pagasts]] ''Šausmāni''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{flaga|Kanāda}} [[Kanāda]], [[Toronto]]
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Nikolajs Skuja]] (1938)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Velta Pavasara
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Kauņas sporta halle''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Kauno sporto hale.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.896111 | latNS  = N
| longd = 23.935833 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|1938|12|5|N|bez}}
| built               =
| opened              = {{dat|1939|5|21|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 400 000 litu
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Kauņas "Žalgiris" (basketbols)|Kauņas "Žalgiris"]] ([[Lietuvas Basketbola līga]])
| cap_concert         =
| cap_basketball      = 5 000
| cap_hockey          =
| cap_other          =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.sportohale.lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''My Salinger Year''
| operators =
| attēls = My Salinger Year.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Falardo]]
| producents =
| scenārijs = Filips Falardo
| aktieri = * [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Daglass Būts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Salinger Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Mongrel Media''
* ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|20|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2021|3|5|Kanāda}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{CAN}}
* {{IRL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''My Salinger Year''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Īrija]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Filips Falardo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgarita Kvellija]], [[Sigurnija Vīvere]] un [[Daglass Būts]]. Filma balstīta uz Džoanas Rakofas tāda paša nosaukuma memuāriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.indiewire.com/criticism/movies/my-salinger-year-review-margaret-qualley-1202212358/|title=‘My Salinger Year’ Review: Margaret Qualley in Half-Hearted Twist on ‘The Devil Wears Prada’|last=Kohn|first=Eric|website=IndieWire|access-date=2023-12-14|date=2020-02-20|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Datorizētā projektēšana''' ('''CAD''') ({{val|en|Computer-aided design}}) pazīstama arī kā '''datorizētā rasēšana''' ('''CADD''') ({{val|en|Computer-aided drafting}}),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=CADD Primer |author=Vijay Duggal |publisher=Mailmax Publishing |url=http://www.caddprimer.com/cadd_primer_chapters/drawing_design_automation_introduction_0.htm}}</ref> ir [[datorsistēma|datorsistēmu]] izmantošana [[projekts|projektu]] izstrādē, analizēšanai vai optimizēšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Narayan|first=K. Lalit|title=Computer Aided Design and Manufacturing|year=2008|publisher=Prentice Hall of India|location=New Delhi|page=3|url=http://books.google.com/books?id=zXdivq93WIUC&printsec=frontcover}}</ref> Dartorizētā projektēšana apraksta [[tehniskā rasējuma]] izveidošanu, izmantojot datora programmatūru.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Madsen|first=David A.|title=Engineering Drawing & Design|year=2012|publisher=Delmar|location=Clifton Park, NY|pages=10|url=http://books.google.com/books?id=qdtJDEPZrrkC&pg=PA2}}</ref> CAD programmatūru izmanto, lai paaugstinātu projektētāja darba ražību, vienlaikus uzlabojot projekta kvalitāti, komunikāciju caur dokumentāciju un radītu ražošanas datubāzi.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Narayan|first=K. Lalit|title=Computer Aided Design and Manufacturing|year=2008|publisher=Prentice Hall of India|location=New Delhi|page=4|url=http://books.google.com/books?id=zXdivq93WIUC&printsec=frontcover}}</ref> Bieži CAD produkcija veidota elektronisku failu formā drukāšanai vai mehāniskās apstrādes darbībām. CAD programmatūra lieto vai nu uz vektoriem balstītu grafiku, lai atainotu tradicionālās projektēšanas objektus, vai arī radītu rastra grafiku, kas ataino kopējos projektēto objektu apveidus.

sentences: '''Akselerometrs''' ir ierīce, kas mēra relatīvo [[paātrinājums|paātrinājumu]] (pārslodzi) — starpību starp objekta īsto paātrinājumu un [[Brīvās krišanas paātrinājums|gravitācijas paātrinājumu]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Tokelau
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tokelau
|            valsts_nosaukums = Tokelau
|               karoga_attēls = Flag_of_Tokelau.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Badge of Tokelau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jaunzēlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = New_Zealand_on_the_globe_(Tokelau_special)_(small_islands_magnified)_(Polynesia_centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Atafu]] (neoficiālā)
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = [[Fakaofo]]
|              valsts_valodas = [[tokelaviešu valoda|tokelaviešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[samoāņu valoda|samoāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tokelau administrators|Administrators]]
|               valsts_galva2 = [[Džonatans Kings]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Tokelau valdības vadītājs|Valdības vadītājs]]
|               valsts_galva3 = [[Keli Hiano Kalolo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande]]s teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Tokalau akts
|          neatkarības_datums = [[1948]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 10
|               platība_rangs = 228
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|          iedzīvotāju_skaits = 1411
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 237
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 141.1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 86
|                     IKP_PPP = $1,5 milj.
|                IKP_PPP_gads = 1993
|               IKP_PPP_rangs = 227
|          IKP_PPP_per_capita = $1035
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = UTC
|                  utc_offset = +13
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .tk
|              tālsarunu_kods = 690
|                iso_kods_num = 772
|              iso_kods_alfa2 = TK
|              iso_kods_alfa3 = TKL
}}
'''Tokelau''' ir [[Jaunzēlande]]s teritorija [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidu daļā, kas aizņem trīs no četriem [[Tokelau salas|Tokelau salu]] atoliem: [[Atafu]], [[Fakaofo]] un [[Nukunonu]]. Salu kopējā platība ir 10 kvadrātkilometri un tajās dzīvo ap 1400 iedzīvotāju. Tokelau atrodas uz ziemeļiem no [[Kiribati]], uz austrumiem no [[Kuka Salas]], uz dienvidiem no [[Samoa]] un uz rietumiem no [[Tuvalu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences: '''Godolfīna arābu zirgs''' (apmēram [[1724]]. - [[1753]].) bija viens no trijiem [[ērzelis|ērzeļiem]] - ciltstēviem, no kuriem izveidoja [[Anglija]]s [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgu šķirni]]. Otri divi bija [[Baierlija turku zirgs]] un [[Derlija arābu zirgs]]. Godolfīna arābu zirgu reizēm sauc par '''Godolfīna barbu''', jo pastāv arī alternatīvs uzskats, ka tas ir bijis nevis [[arābu zirgs]], bet [[barbs]], jo it kā esot ievests no [[Tunisija]]s. Tomēr tas ir maz ticams, jo zirga gleznotajos portretos tas izskatās līdzīgāks arābu zirgiem nekā barbiem.<ref name="leg"/> Tas, ka zirgs ir ievests [[Eiropa|Eiropā]] no Tunisijas, neizslēdz to, ka zirgs ir arābu šķirnes, jo arī [[berberi]] mēdza importēt zirgus no [[Sīrija]]s. Zirgam ir bijuši vairāki saimnieki, bet savu vārdu [[vēsture|vēsturē]] tas ieguva no sava vispazīstamākā saimnieka Godolfīnas otrā grāfa.

sentences:
(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.

sentences: '''Pedagoģija''' ir audzināšanas zinātne. Tā pētī sabiedrības uzkrātās pieredzes nodošanu nākamajai paaudzei un šās paaudzes sagatavošanu tālākai apgūtās pieredzes attīstīšanai. Pedagoģija ir zinātņu sistēma, kurā ietilpst vairākas relatīvi patstāvīgas pedagoģiskas zinātnes: vispārīgā pedagoģija, audzināšanas teorija, mācību metodika, skolvadība, speciālā pedagoģija, pedagoģijas vēsture, salīdzinošā pedagoģija.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Meinhards Marnics
|     vārds_orig = ''Meinhard Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Ikšķile]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Ogres novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, SA grupenfīrers
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Ksavers Marnics]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vīnes Iekšpilsēta
|attels             = Wien_-_Graben_(2).JPG
|paraksts           =
|karte              = Kartewien1.png
|paraksts2          =
|pilseta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,88 km²
|iedzivotaju_skaits = 16 409 (2016)
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Vīnes Iekšpilsēta" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q267329"
}
</mapframe>
'''Iekšpilsēta''' ({{val|de|Innere Stadt}}) ir [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s vēsturiskais centrs. Administratīvi tas ir Vīnes 1. rajons (''1. Bezirk''). Līdz 19. gadsimta vidum to no apkārtnes atdalīja nocietinājumu būves, kuras tika nojauktas, izbūvējot mūsdienu [[Ringštrāse|Ringštrāsi]]. Vēsturiski Iekšpilsēta dalās četros kvartālos, kuru nosaukumi cēlušies no pilsētas vārtu nosaukumiem - ''Stubenviertel'', ''Kärntner Viertel'', ''Widmerviertel'', ''Schottenviertel''. Rajonā, kas ir ievērojams tūrisma cents, atrodas daudzi ievērojami objekti, to skaitā [[Albertina]], [[Austrijas Parlamenta ēka]], [[Burgteātris]], [[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Dabas vēstures muzejs]], [[Hofburga]], [[Ķeizaru kapenes]],  [[Mākslas vēstures muzejs (Vīne)|Mākslas vēstures muzejs]], [[Vīnes Svētā Stefana katedrāle|Svētā Stefana katedrāle]], [[Vīnes rātsnams]], [[Vīnes Universitāte]], [[Vīnes Valsts opera]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saruna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 113 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1974|4|17}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija = ''[[The Directors Company]]''
| operators = [[Bils Batlers]]
| oriģinālnos = ''The Conversation''
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Džons Kazeils]]
* [[Alens Gārfīlds]]
* [[Sindija Viljamsa]]
* [[Frederiks Forests]]
| scenārijs = Frānsiss Fords Kopola
| producents = Frānsiss Fords Kopola
| režisors = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| žanrs = mistērija, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Theconversation.jpg
| imdb =
}}
'''"Saruna"''' ({{Val|en|The Conversation}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistisks trilleris, kura režisors, producents un scenārija autors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Džons Kazeils]], [[Alens Gārfīlds]], [[Sindija Viljamsa]], [[Frederiks Forests]], [[Harisons Fords]], [[Terija Gāra]] un [[Roberts Djuvals]].

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences:
'''Kirī''' var būt:
* [[Pjērs Kirī]] (''Pierre Curie''), franču fiziķis (1859—1906);
* [[Marija Sklodovska-Kirī]] (''Maria Skłodowska-Curie''), poļu izcelsmes franču zinātniece (1867—1934);
* [[Irēna Žolio-Kirī]] (''Irène Joliot-Curie''), franču ķīmiķe (1897—1956);
* [[Frederiks Žolio-Kirī]] (''Jean Joliot-Curie''), franču fiziķis (1900—1958);
* [[kirī]] - ārpussistēmas [[radioaktivitāte]]s mērvienība.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ludmila Kolčanova
 |      vārds_orig = Людмила Колчанова
 |          attēls = File:Lyudmila Kolchanova (2013 World Championships in Athletics).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ludmila Kolčanova 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Kostromas apgabals|Šarja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Tāllēkšana}}
}}

sentences: '''Nabassaite''' ir sievietes [[orgāns]], kas savieno augli ar [[placenta|placentu]]. Nabas saite ieiet auglī pa nabas gredzenu. Iznēsātam cilvēka auglim nabas saites garums ir ap 50 centimetriem, bet diametrs ap 1 līdz 1,5 centimetriem. Nabassaiti galvenokārt veido irdenie [[saistaudi]], tajā ir viena [[vēna]] un divas [[artērija]]s. Pa nabas saiti no mātes organisma saņem skābekli un barības vielas, kā arī izvada ogļskābo gāzi un vielmaiņas galaproduktus. Pēc bērna piedzimšanas nabas saiti pārgriež un nosien.

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kziznas dinastijas}}
[[Kategorija:Ķīnas vēsture]]
[[Kategorija:Āzijas valdnieku dinastijas]]
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Valdnieku uzskaitījumi]]

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = #204982
| nosaukums = Sanktpēterburgas metro
| logo = Spb metro logo.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = St petersburg metro map sb en.svg
| valsts = {{flag|Krievija}}
| pilsēta = [[Sanktpēterburga]]
| kartes izmērs = 300px
| atklāts = 1955. gada 15. novembris
| kopējais garums = 124,8 km
| līniju skaits = 5
| staciju skaits = 72
| pasažieri dienā = 2,04 miljoni (2018)
| pasažieri gadā = 743,007 miljoni (2018)
| mājas lapa = http://www.metro.spb.ru/
}}

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bauskas Brīvības piemineklis.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Spratlija salas
|attēls              = Swallow Reef4.jpg
|attēla paraksts     = Uz [[Svolova rifs|Svolova rifa]] ierīkotais daivinga kūrorts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Dienvidķīnas jūra
|label               = ''Spratlija
salas''
|label_size          = 105
|position            = top
|mark                = noimage.png
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidaustrumāzija]]
|arhipelāgs          =
|latd=9|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=114|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 5
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       = 926
|augstākais kalns    =
|augstums            = 4
|salu skaits         = >750
|galvenās salas      =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis (pretenzijas)
|valsts adm vienība        = {{BRN}}
{{PHL}}
{{CHN}}
{{MYS}}
{{TPE}}
{{VNM}}
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Pagasa]]
|piezīme =
}}
'''Spratlija salas''' ({{val|en|Spratly Islands}}, {{val|ma|Kepulauan Spratly}}) vai '''Naņšas salas''' ({{val|zh|南沙群島}}, ''Nánshā Qúndǎo''), '''Čionšas salas''' ({{val|vi|Quần Đảo Trường Sa}}), '''Kalajaana salas''' ({{val|tl|Kapuluan ng Kalayaan}}) ir plašs [[koraļļi|koraļļu]] [[atols|atolu]] un [[rifs|rifu]] arhipelāgs [[Dienvidķīnas jūra]]s dienvidaustrumos. Lai arī arhipelāgā ir vairāk kā 750 saliņu un rifu 410 000 km2 lielā jūras akvatorijā, sauszemes kopējā platība ir tikai ap 5 km2.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/pg.html |title=CIA - The World Factbook. Spratly Islands |access-date={{dat|2013|04|12||bez}} |archive-date={{dat|2009|06|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090610113350/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/PG.html }}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Postalveolārus līdzskaņus''' izrunā ar [[Mēle|mēli]] skarot [[Alveola|alveolas]] aizmugurējo daļu mazliet tālāk, nekā artikulējot [[alveolārs līdzskanis|alveolāros līdzskaņus]], bet ne tik tālu pie cietajām aukslējām, kā artikulējot [[palatāls līdzskanis|palatālos līdzskaņus]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Raiskuma Sarkanās klintis
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Raiskums Red Cliffs Cave (2).jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Raiskuma Sarkano klinšu lielākā niša
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 19 | plat_s = 26 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 13 | gar_s  = 19 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
* {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Raiskuma pagasts}}
* {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Cēsis]]
 |                upe = [[Gauja]]s vecupe
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība = 11,804 ha
 |           augstums = līdz 10 m
 |             garums = 200 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = Jā
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Raiskuma Sarkanās klintis''' (arī '''Sarkanās klintis''', '''Raiskuma iezis''') ir [[smilšakmens]] atsegums [[Gaujas senleja]]s labajā krastā, 500 m no [[Raiskuma krogs|Raiskuma kroga]]. Klintis atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālajā parkā]], uz robežas starp [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Raiskuma pagasts|Raiskuma pagastu]] un [[Cēsis|Cēsu pilsētas]] teritoriju. Sarkanās klintis ir aizsargājams [[ģeoloģija|ģeoloģiskais]] [[dabas piemineklis]].<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Noteikumi par aizsargājamiem ģeoloģiskajiem un ģeomorfoloģiskajiem dabas pieminekļiem|url=https://likumi.lv/doc.php?id=7487|website=likumi.lv|publisher=Latvijas Republikas Ministru kabinets|accessdate={{dat|2017|5|22||bez}}|date={{dat|2001|4|17||bez}}}}</ref> Iezis ir 200 m garš, līdz 10 m augsts, tajā atsedzas [[augšdevons|augšdevona]] [[Gaujas svīta]]s sarkanīgie, dažviet dzeltenīgie, slīpslāņotie smilšakmeņi.<ref name="daba">{{tīmekļa atsauce|title=Sarkanās klintis|url=https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/sarkanas_klintis/|website=daba.gov.lv|publisher=Dabas aizsardzības pārvalde|accessdate={{dat|2017|5|22||bez}}}}</ref>

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Everi Brendidžs
| vārds_orģ           = ''Avery Brundage''
| attēls              = Brundage clip.JPG
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|SOK]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|1952|8|15|N}}
| term_beigas         = {{dat|1972|9|11|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1887|9|28}}
| dzim_vieta          = {{Vieta|ASV|Mičigana|Detroita}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1975|5|8|1887|9|28}}
| mir_vieta           = {{vieta|Rietumvācija|Garmiša-Partenkirhene}}
| apglabāts           =
| tautība             = Amerikānis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = Ilinoisas universitāte
| reliģija            =
| paraksts            = Avery Brundage Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Everi Brendidžs''' ({{val|en|Avery Brundage}}; dzimis {{dat|1887|9|28}}, miris {{dat|1975|5|8}}) bija amerikāņu [[sportists]] ([[vieglatlēts]]) un [[sports|sporta]] funkcionārs, piektais [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] prezidents laika posmā no 1952. līdz 1972. gadam.

sentences: '''Krievijas revolūcijas hronoloģija''' apkopo svarīgākos 1917. un 1918. gada notikumus, kas noveda pie [[Krievijas impērija]]s sabrukuma [[Februāra revolūcija]]s laikā, nestabilo [[Krievijas Pagaidu valdība]]s laiku, kas beidzās ar [[Oktobra revolūcija|boļševiku apvērsumu]] un noveda pie [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] sākšanās. Datumi norādīti vecajā stilā.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=116 + 408|ipa-text=n̪|ipa-image=Xsampa-n_d.png|ipa-entity=n&#810;|unicode=nav|xsampa=n_d|kirshenbaum=n<nowiki>[</nowiki>|sound=}}
Balsīgs '''dentāls nazālais līdzskanis''' ir pietiekoši plaši izplatīts [[līdzskanis]], tai skaitā [[latviešu valoda]]s "n", kā arī [[Somu valoda|somu]], [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]] un citās valodās.

sentences:
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Videospēles infokaste
|    nosaukums = ''Fortnite''
|        bilde = FortniteLogo.svg
|    bilde_izm = 235px
|     apraksts =
|    developer = ''[[Epic Games]]''
|    publisher = ''[[Epic Games]]''
|  distributor =
|     designer =
|       series =
|       engine =
|      version =
|      release =
|        genre = dažādi
|        modes =
|      ratings =
|    platforms = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Nintendo Switch]]'', ''[[PlayStation 4]]'', ''[[Xbox One]]'', ''[[iOS]]'', ''[[Android]]''
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Catabrosa aquatica panicle (5).jpg
| att_nosaukums = [[Ūdens avotene]] (''Catabrosa aquatica'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Catabrosa
| ģints_lv = Avotenes
| binomial = Catabrosa
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Avotenes''' ({{val|la|Catabrosa}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], savvaļā tā sastopama [[Eirāzija|Eirāzijas]] mērenajā klimata joslā, Amerikā un dažās vietās Āfrikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://legacy.tropicos.org/Name/40002554|title=Tropicos|website=www.tropicos.org|access-date=2023-01-08}}</ref><ref>Soreng, R. J. & L. Fish. 2011. ''Catabrosa'' versus ''Colpodium'' (Poaceae: Poeae) in southern Africa, with a key to these genera and their species in Africa. Kew Bulletin 66(1): 1–10</ref><ref>Nicora, E. G. & Z. R. Agrasar. 1981. ''Catabrosa'' P. Beauv. y ''Phippsia'' R. Brown (Gramineae) en America del Sur. Darwiniana 23(1): 179–188</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=105839|title=Catabrosa in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-08}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.kew.org/data/grasses-db/www/gen00105.htm|title=RBG Kew: GrassBase - Catabrosa Description|website=www.kew.org|access-date=2023-01-08}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kruella
 | oriģinālnos = ''Cruella''
 |      attēls = Kruella plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kreigs Gilespi]]
 |  producents =
* [[Endrū Gans]]
* [[Marks Plats]]
* [[Kristina Bēra]]
 |   scenārijs =
* [[Deina Foksa]]
* [[Tonijs Makneimara]]
 |     aktieri =
* [[Emma Stouna]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Džoels Frajs]]
* [[Pols Volters Hauzers]]
* [[Emilija Bīčema]]
* [[Kirbija Houela-Baptista]]
* [[Marks Strongs]]
 |      mūzika = [[Nikolass Britels]]
 |   operators = Nikolass Karakatsanis
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Tatjana Rīgele]]
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''<ref>{{Ziņu atsauce |last1=Gyarkye |first1=Lovia |title=Emma Stone in 'Cruella': Film Review |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/disneys-cruella-film-review-1234957412/ |access-date=29 May 2021 |work=The Hollywood Reporter |date=May 29, 2021}}</ref>
* ''Marc Platt Productions''<ref name="PlattCruella">{{Ziņu atsauce |url=https://www.hollywoodreporter.com/news/disneys-live-action-cruella-finds-director-954271 |title=Disney's Live-Action 'Cruella' Finds Director |last=Kit |first=Borys |date=December 14, 2016 |work=The Hollywood Reporter |access-date=December 15, 2016}}</ref>
* ''Gunn Films''<ref name="GunnCruella">{{Ziņu atsauce |url=http://insidemovies.ew.com/2013/10/01/disney-cruella-de-vil-movie/ |title=Disney is making a live-action Cruella de Vil movie |last=Highfill |first=Samantha |date=October 1, 2013 |access-date=October 1, 2013 |publisher=[[Entertainment Weekly]] |archive-date={{dat|2013|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131001174440/http://insidemovies.ew.com/2013/10/01/disney-cruella-de-vil-movie/ }}</ref>
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|5|18|''[[El Capitan Theatre]]''|2021|5|28|ASV|2021|7|2|Latvija}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="VarietyReview">{{Tīmekļa atsauce |last= Debruge |first= Peter |date= May 26, 2021 |title= 'Cruella' Review: Emma Stone Reimagines the '101 Dalmatians' de-Villainess as an Iconic Underdog |url= https://variety.com/2021/film/reviews/cruella-review-emma-stone-1234981828/ |access-date= May 26, 2021 |work= [[Variety]]}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last1=Mendelson |first1=Scott |title=Box Office: 'Cruella' Nabs Non-Fabulous $7.7 Million Friday |url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/05/29/box-office-cruella-emma-stone-disney-nabs-8-million-friday/?sh=cdb8a172e83b |access-date=29 May 2021 |work=Forbes |date=May 29, 2021 }}</ref><ref>{{Ziņu atsauce |last1=Bahr |first1=Lindsey |title=In a Punk 'Cruella,' Dogs Play Second Fiddle to the Designs |url=https://www.nbcbayarea.com/news/local/in-a-punk-cruella-dogs-play-second-fiddle-to-the-designs/2557387/ |access-date=30 May 2021 |work=NBC News |date=May 28, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|233,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cruella (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3228774/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|11||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kruella"''' ({{val|en|Cruella}}) ir 2021. gada ASV [[kriminālfilma|kriminālā]] [[kinokomēdija]] par [[Kruella Devila|Kruellu Devilu]] — [[Dodija Smita|Dodijas Smitas]] izdomāto tēlu no 1956. gada romāna "[[101 dalmācietis (romāns)|101 dalmācietis]]" (''The Hundred and One Dalmatians'').<ref name="continuity_Collider">{{Tīmekļa atsauce|author=Radish, Christina|date=May 3, 2021|title='Cruella' Costume Designer Jenny Beavan Explains How She Made Pre-Dalmatian Fashion for the Disney Prequel|url=https://collider.com/cruella-costumes-jenny-beavan-interview/|work=Collider|accessdate=May 25, 2021}}</ref> Filmas režisors ir [[Kreigs Gilespi]], scenārija autori — [[Deina Foksa]] un [[Tonijs Makneimara]].<ref name="WGA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://directories.wga.org/project/1185562/cruella/ |title=Cruella |work=[[Writers Guild of America West]] |date=January 25, 2021 |access-date=February 9, 2021}}</ref> Šī ir trešā spēlfilma [[101 dalmācietis (filmu franšīze)|"101 dalmācietis" filmu franšīzē]] un attiecībā pret iepriekšējām filmām šis ir pirmssākums. [[Emma Stouna]] atveido galveno lomu, bet pārējās lomas atveido [[Emma Tompsone]], [[Džoels Frajs]], [[Pols Volters Hauzers]], [[Emilija Bīčēma]], [[Kirbija Houela-Baptista]] un [[Marks Strongs]]. Filmas darbība norisinās 1970. gados Londonā [[Panki|panku kustības]] laikā, stāsts ir par topošo modes dizaineri Estellu Milleri, kura pētot savu pagātni kļūst par slavenu modes dizaineri, kas pazīstama kā Kruella Devila.

sentences:
[[Image:Dominoeffect.png|thumb|right|Matemātisko indukciju neformāli var attēlot, izmantojot [[Domino princips|krītošus domino kauliņus]].]]
'''Matemātiskā indukcija''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]]. To parasti izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums vai īpašība ir spēkā visiem [[naturāls skaitlis|naturālajiem skaitļiem]].

sentences: '''Binoklis''' ({{Val|la|bini}} — ‘pa divi’ + ''oculus'' — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi [[tālskatis|tālskati]] (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

sentences:
'''Vagars''' (no {{val|et|vakkuri}} — 'pagasta vecākais') bija:
* no 16. līdz 19. gadsimtam ([[dzimtbūšana]]s laikā) — muižnieka iecelts [[pagasta vecākais]] [[Livonija|Livonijā]], ar tiesībām piespriest [[dzimtbūšana|dzimtcilvēkiem]] miesas sodus.
* no 19. līdz 20. gadsimtam — [[muiža]]s [[kalps|kalpu]] un [[algādzis|algādžu]] uzraugs, kurš organizēja darbus un uzraudzīja to izpildi.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Sarkanā pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Gulbenes sarkanā pils.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Pārbūvētā Gulbenes Sarkanā pils mūsdienās (2011).
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neogotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| coordinates         = {{Coord|57|9|38.52|N|26|45|48.75|E|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Džohars Dudajevs
| vārds_orģ = Дуди Муса кант Джохар
Джохар Мусаевич Дудаев
| attēls = Dzhokhar Dudaev.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = 1. [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s prezidents
| term_sākums = [[1991]]. gada 27. oktobris
| term_beigas = [[1996]]. gada 21. aprīlis
| viceprezidents = Zelimhans Jandarbijevs
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = nav
| pēctecis = Zelimhans Jandarbijevs (p.i.)
| amats2 = 1. [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s premjerministrs
| term_sākums2 = [[1991]]. gada 9. novembris
| term_beigas2 = [[1996]]. gada 21. aprīlis
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 = nav
| pēctecis2 = Zelimhans Jandarbijevs
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 =
| term_sākums5 =
| term_beigas5 =
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 =
| premjers5 =
| priekštecis5 =
| pēctecis5 =
| dzim_dati = {{dat|1944|02|15|N}}
| dzim_vieta = [[Jalhoroja]], [[Čečenijas-Ingušijas APSR|Č.-I. APSR]], [[PSRS]]
([[Galančožas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}})
| mir_dati = {{dat|1996|04|21|N}}
| mir_vieta = [[Gehiču]], [[Urusmartanas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}}
| tautība = [[Čečeni|Čečens]]
| partija =
| dzīvesb = Alla Dudajeva
| profesija = Kara lidotājs
| alma_mater = [[Tambova]]s augstākā kara lidotāju skola
| reliģija = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts = Signature of Dzhokhar Dudayev.png
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{Grāmatas infokaste v2
| author = [[Rainis]]
| release_date = 1909
| pages = 120 <ref name=zvaigzne/>
}}
'''"Zelta zirgs"''' ir luga, kas ir viena no [[Rainis|Raiņa]] visvairāk izrādītajām lugām pēc [[Igauņi|igauņu]] pasakas motīviem.<ref name=zvaigzne>[http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/2921-zelta_zirgs.html zvaigzne.lv], izdevniecības Zvaigzne ABC mājaslapa</ref> Lugas pamatā ir izmantota igauņu tautas pasaka vācu tulkojumā par ķēniņmeitu, kas septiņus gadus gulējusi vienā miegā. Luga “Zelta zirgs” tapusi [[1909. gads Latvijā|1909. gadā]], pēc [[Jaunais Rīgas teātris|Jaunā Rīgas teātra]] vadības lūguma radīt uz [[Ziemassvētki]]em jaunu lugu bērniem. Ir arī iestudētas [[Teātris|teātra]] izrādes pēc lugas motīviem.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 68. lpp.</ref> [[2014. gads Latvijā|2014. gadā]] iznāca animācijas filma "[[Zelta zirgs (animācijas filma)|Zelta zirgs]]" pēc lugas motīviem, kuras režisors ir [[Reinis Kalnaellis]].<ref>[http://www.forumcinemas.lv/Event/301423/ forumcinemas.lv] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141124133458/http://www.forumcinemas.lv/Event/301423/ |date={{dat|2014|11|24||bez}} }}, Forum Cinemas Zelta Zirga lapa</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
s līmenis no 1989. gada janvāra līdz mūsdienām<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=March 2022 |title=Consumer Price Index for All Urban Consumers (CPI-U): U.S. city average, by expenditure category, March 2022 |url=https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.bls.gov%2Fcpi%2Ftables%2Fsupplemental-files%2Fnews-release-table1-202203.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK |access-date=12 March 2022 |website=[[Bureau of Labor Statistics]]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |date=13 April 2022 |title=CPIH Annual Rate 00: All Items 2015=100 |url=https://www.ons.gov.uk/economy/inflationandpriceindices/timeseries/l55o/mm23 |access-date=13 April 2022 |website=[[Office for National Statistics]] |archive-date=April 24, 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220424051728/https://www.ons.gov.uk/economy/inflationandpriceindices/timeseries/l55o/mm23 |dead-url=no }}</ref>]]
'''Inflācija''' ({{val|la|inflatio}} — 'uzpūšanās') ir process, ar kuru parasti apzīmē naudas vērtības krišanos un vispārēju [[cena (ekonomika)|cenu]] pieaugumu.<ref name="investopedia">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/i/inflation.asp|title=Inflation|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|first=James|last=Chen|accessdate=2 June 2019}}</ref> Tā kā inflācija īstermiņā parasti ir salīdzinoši mērena un neredzama, cilvēkiem ir tendence to īpaši neizjust un nepamanīt, taču neskatoties uz to tā katru mēnesi, ceturksni vai gadu kalpo par galveno rādītāju tam, cik procentuāli ir samazinājusies attiecīgās [[valūta]]s pirktspēja pret iepriekšējo periodu.<ref name="investopedia"/><ref name="forbes">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/forbesrealestatecouncil/2017/11/29/how-you-can-profit-from-inflation/#3f012c85f022|title=How You Can Profit From Inflation|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Keith|last=Weinhold|date=29 November 2017|accessdate=2 June 2019}}</ref> Šī iemesla dēļ inflāciju nereti mēdz dēvēt arī par t.s. “neredzamo nodokli” (''invisible tax''), kas ilgtermiņā parasti samazina nopelnīto vai uzkrāto finansiālo līdzekļu vērtību.<ref name="forbes"/>

sentences: '''Kustības sensors''' jeb '''kustības detektors''' ir ierīce, kas reaģē uz objektu [[kustība|kustību]]. To visbiežāk izmanto drošības sistēmās, automātiskā apgaismojuma kontrolē, mājokļa kontroles sistēmās, enerģijas taupīšanas un citās sistēmās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Franks Tīss
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0430-0050-010, Frank Thiess.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rembates pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Darmštate|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra        = Seto jūra
|attēls      = JapanasIeksejaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Japāna
 |latd = 34 |latm = 13 |lats =  |latNS = N
 |longd = 133 |longm = 21 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Japan natural location map with side map of the Ryukyu Islands.jpg
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība=21 827
|garums=450
|platums=55
|Max_dziļums=105
|Vid_dziļums = 37,5
|valstis     = {{JPN}}
|pilsētas=[[Hirosima]]
[[Kitakjusju]]
[[Kobe]]
[[Osaka]]
}}
'''Seto jūra''' ({{val|ja|瀬戸内海}}, ''Seto Naikai'') vai '''Japānas iekšējā jūra''' ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] — šaura, sarežģītas konfigurācijas ūdenstilpe starp trim galvenajām [[Japāna]]s salām.<ref>{{PZT|301|Japānas iekšējā jūra}}</ref>

sentences: izskats, kad no izdomātas [[banka]]s pienāk vēstule, kurā ar viltu no interneta lietotāja mēģina iegūt slepenu informāciju]]

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Latvijas Nacionālā opera un balets
| attēls           = Opera Nacional, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 04.JPG
| attēla apraksts  = Latvijas Nacionālā opera
| attēla izmērs    = 220px
| vieta            = {{vieta|Latvija|Rīga|Aspazijas bulvāris 3|3s=Aspazijas bulvāris}}
| karte            = Rīga
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 56 | plat_m  = 57 | plat_s = 19 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   =  6 | gar_s  = 17 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Ludvigs Bonštets]]
| dibināšanas gads = 1919
| slēgšanas gads   =
| direktors        = [[Egils Siliņš]]
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  = [[Aivars Leimanis]]
| režisors         =
| diriģents        = [[Mārtiņš Ozoliņš]]
| lielā zāle       = 946
| zāle1            = Jaunā zāle
| zāle1_vietas     = 147—338
| zāle2            = Beletāžas zāle
| zāle2_vietas     = 100
| zāle3            = Sarkanā zāle
| zāle3_vietas     = 100
| citas_daļas      =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Teātris
|      numurs = 6513
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|      rīk_nr = 128
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|SK|bez}}
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| mājas lapa       = {{URL|www.opera.lv}}
}}
'''Latvijas Nacionālā opera un balets''' ('''LNOB''') ir repertuāra operteātris Aspazijas bulvārī 3, [[Rīga|Rīgā]]. Repertuārā ir [[opera]]s un [[Balets|baleta]] izrādes, kuras tiek rādītas sezonā (no septembra vidus līdz maija beigām). Vienas sezonas laikā LNOB tiek parādītas gandrīz 200 izrādes, un tiek sagatavoti vidēji 6 jauniestudējumi. Lielajā zālē ir 946 sēdvietas, Jaunajā zālē — 250 līdz 300 sēdvietas. Tajā strādā vairāk nekā 600 štata darbinieku: 28 operas solisti, 105 [[Orķestris|orķestra]] mūziķi, 62 [[Koris|kora]] mākslinieki un 70 baleta [[trupa]]s dalībnieki. Ēka atrodas Rīgas centra [[Kanālmalas apstādījumi|kanālmalas apstādījumu]] joslā.

sentences: '''25. jūnijs''' ir gada 176. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (177. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 189 dienas.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Baireitas festivāls''' ({{val-de|Bayreuther Festspiele}}) ir mūzikas festivāls, kas katru gadu norisinās [[Vācija]]s pilsētā [[Baireita|Baireitā]]. Šajā festivālā atskaņo vienīgi [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu komponista [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] skaņdarbus. Festivālu aizsāka pats Vāgners ar mērķi popularizēt savus skaņdarbus, it īpaši operas „[[Nībelunga gredzens]]” (''Der Ring des Nibelungen'') un „Parsifāls” (''Parsifal'').
Operas uzved Baireitas opernamā (''Bayreuth Festspielhaus''), kura celtniecību Vāgners uzraudzīja personiski. Ēkas dizainā ir izmantoti vairāki arhitektūras jaunievedumi, kas bija gan īpaši pielāgoti lielajiem [[orķestris|orķestriem]], kuri izpildīja Vāgnera darbus, gan atbilda komponista redzējumam par darbu iestudējumu. Opernamā ir unikāla akustika, orķestris skatītājiem nav redzams un būtībā ir paslēpts zem skatuves. Laika gaitā festivāls ir kļuvis par nozīmīgu galamērķi Vāgnera mūzikas cienītājiem, kuriem bieži vien nākas gaidīt pat vairākus gadus, lai iegādātos biļetes.

sentences:
{{coord|40|42|42|N|74|00|45|W|type:landmark|display=title}}
{{nosaukums slīprakstā|string=United Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = ''United Airlines'' reiss 175
|image           = UA175 path.svg
|caption         = ''United Airlines'' reisa 175 ceļš no Bostonas līdz Ņujorkai
|date            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = Nolaupīšanas
|site            = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|Pasaules tirdzniecības centrs|Dienvidu tornis|5s=Pasaules tirdzniecības centrs}}
|passengers      = 51 (un 5 nolaupītāji)
|crew            = 9
|fatalities      = 60 (un 5 nolaupītāji) un apmēram 900 Pasaules tirdzniecības centra Dienvidu tornī
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Boeing 767|Boeing 767-222]]''
|operator        = ''[[United Airlines]]''
|tail_number     = [http://registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results.aspx?NNumbertxt=612UA N612UA]
|origin          = {{vieta|ASV|Bostona|Logana starptautiskā lidosta}}
|destination     = {{vieta|ASV|Losandželosa|Losandželosas starptautiskā lidosta}}
}}
'''''United Airlines'' reiss 175''' bija iekšzemes pasažieru lidmašīnas reiss, kuru nolaupīja pieci ''[[Al-Qaida]]'' locekļi {{dat|2001|9|11||bez}} [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] ietvaros.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Vidzemē|ciemu Vīksnas pagastā|Smiltene (Vīksnas pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Smiltene
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = NR-1Titulbilde.tif
| imagesize =
| image_caption = Smiltenes centrs
| image_flag = Flag of Smiltene.svg
| flag_link = Smiltenes karogs
| image_shield = Coat of Arms of Smiltene.svg
| shield_link = Smiltenes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 25
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 54
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Smiltenes novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1920]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Smilten}}
| area_total_km2 = 7.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Smiltene}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 100
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4729
| website = {{URL|https://smiltenesnovads.lv/}}
| footnotes =
}}
'''Smiltene''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] administratīvais centrs. Atrodas 134,5 km no Rīgas. 46,5 km no Valkas. 37,5 km no Valmieras. 43,5 km no Cēsīm un 56 km no [[Ape]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0309081408{{!}}page:8{{!}}issueType:B |title=Vadonis pa Smilteni |access-date={{dat|2020|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0309081408{{!}}page:8{{!}}issueType:B }}</ref>

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = PSY
|      Vārds_orig = 박재상
|          Attēls = Psy from acrofan.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1977|12|31}}
|        Vieta_dz = [[Seula]], [[Dienvidkoreja]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[korejiešu popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu autors, [[reperis]], [[dejotājs]], [[ierakstu producents]]
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1999—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Birdman]]'', ''[[LNLT Entertainment]]'', ''[[YG Entertainment]]'', ''[[Universal Republic]]'', ''[[Schoolboy]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.psypark.com}}
|         Dzimums = V
}}
'''Paks Česans''' ({{val|ko|박재상, 朴載相}}; dzimis {{dat|1977|12|31}}), plašāk pazīstams kā '''PSY''', ir [[Dienvidkoreja]]s reperis, dziedātājs un dziesmu autors. Viņa slavenākais darbs ir dziesma ''[[Gangnam Style]]'', kas sasniedza 1. vietu 17 topos pasaulē, kā arī tās mūzikas video kļuva par pirmo videoklipu vēsturē, kura skatījumu skaits sasniedzis miljardu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Korintijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Κορινθίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Corinth Canal - Flickr - GregTheBusker.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Korintas kanāls.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Korinthias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2290
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 145082
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Korinta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 6
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Ceres]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Ceres]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Cēres pagasts}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Ping''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[utilītprogramma]], ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur [[TCP/IP|IP]] tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot [[ICMP]] "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām [[datorsistēma|datorsistemām]], kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
| aviokompanija        = ''Scandinavian Airlines''
| logo                 = Scandinavian Airlines logo.svg
| logo izmērs          =
| attēls               = SAS,_SE-ROY,_Airbus_A320-251N_(49581186022).jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = SK
| ICAO                 = SAS
| izsaukums            = SCANDINAVIAN
| dibināta               =
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Kopenhāgenas lidosta]], {{vieta|Dānija}}
[[Olso lidosta]], {{vieta|Norvēģija}}
[[Stokholmas Ārlandas lidosta]], {{vieta|Zviedrija}}
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  = ''Eurobonus''
| aviokompāniju alianse  = ''[[Star Alliance]]''
| flote                  = 124
| galamērķi              = 125<ref>https://www.sasgroup.net/about-sas/</ref>
| sauklis              =
| mātes kompānija      = ''[[SAS Group]]''
| galvenā mītne        = {{vieta|Zviedrija|Stokholma|Solna}}
| vadība               = Karstens Dilings (priekšsēdētājs){{br}}Anko van der Verfs (izpilddirektors)
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = {{URL|flysas.com}}
}}

sentences: '''E tramvaju sērija''' sastāv no vairākām [[Tramvaju satiksme Vīnē|Vīnes tramvaja]] modeļu sērijām.

sentences: {{Commonscat|Volleyball players from Serbia}}

sentences: '''Valmieras-Lokno izcilnis''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra, kas krasi norobežo [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]] no [[Latvijas sedliene]]s, un atrodas [[Latvija]]s ziemeļu daļā, [[Igaunija]]s dienvidaustrumos, kā arī [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], [[Krievija|Krievijā]]. Izciļņa garums rietumu-austrumu virzienā ir apmēram 200 kilometri, bet platums 20-30 kilometri. Relatīvais augstums uz [[pamatklintājs|pamatklintāja]] virsmas ir apmēram 100 metri. Izcilnis iekļauj sevī [[Valmieras pacēlums|Valmieras]], [[Trikātas pacēlums|Trikātas]], [[Ministes pacēlums|Ministes]] un [[Lokno pacēlums|Lokno]] lokālos pacēlumus, kuru absolūtais augstums ir 270-300 metri z.j.l., bet relatīvais augstums sasniedz ap 50 metriem. Dienvidu malā Valmieras-Lokno izcilnis piekļaujas [[Liepājas-Saldus-Rīgas-Apes-Pleskavas lūzumzona]]i, bet ziemeļos lēzeni pazeminās vairāk par 400 metriem z.j.l. [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas kompleksa]] nogulumos šeit atrodas [[Valmieras-Lokno pacēlums]], kuru šķeļ [[Valmieras lūzums]]. Pilnīgākais [[Nogulumieži|nogulumiežu]] segas griezums atrodas izciļņa ziemeļrietumu daļā, sasniedzot 300 metru biezumu. Savukārt, velves daļā tas būtiski samazinās, jo tur nav ordovika un silūra nogulumu. Arī [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleksa]] [[Pērnavas svīta]]s virsmā izcilnis izceļas kā 100 metrus augsts [[Tektoniskais valnis|valnis]]. Tas liecina, ka Valmieras-Lokno izciļņa attīstība ir bijusi ilgstoša, un tektoniskā aktivitāte izciļņa robežās ir saglabājusies vismaz līdz [[Devons|devona]] beigām.<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|bāzes/sārma jēdzienu ķīmijā|bāze|bāze}}
'''Bāzes''' ir ķīmisku vielu klase, kuru [[molekula]]s sastāv no [[metāli|metālu]] vai [[amonija jons|amonija]] joniem un [[hidroksiljons|hidroksiljoniem]] OH<sup>−</sup>. Ūdenī disociē, veidojot katjonus un hidroksiljonus, tātad uzskatāmas par bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Stiprākās ūdenī šķīstošās bāzes sauc par [[sārmi]]em. Pēc citas definīcijas, bāzes ir vielas, kuru molekulas ir [[protons|protonu]] akceptori (atšķirībā no [[skābes|skābēm]], kas ir protonu donori, t.i. atšķeļ protonus). [[Organiskā ķīmija|Organiskajā ķīmijā]] pēc tradīcijas par bāzēm uzskata savienojumus, kas veido [[sāļi]]em līdzīgas vielas ([[adukts|aduktus]]) ar stiprām skābēm, piemēram, [[alkaloīdi|alkaloīdus]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Hyundai Motor Company
| native_name = 現代自動車
| logo = [[File:Hyundai Motor Company logo.svg|180px]]
| caption =
| type = Publiska
| genre =
| foundation = {{dat|1967|12|29|N|bez}}
| founder =
| location = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
| locations =
| key_people =
| area_served = Visa pasaule
| industry = Autoindustrija
| products =
| production = {{increase}} 2 943 529 vienības (''2011'')
| sales = {{increase}} 4 051 905 vienības (''2011'')
| revenue = {{increase}} {{ASV dolārs|84 miljardi}} (2012)<ref name=10K>{{ziņu atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/financials/financials.asp?ticker=005380:KS&dataset=incomeStatement&period=A&currency=US%20Dollar|title=Financial Statements For Hyundai Motor Co (005380)|work=businessweek.com|access-date={{dat|2013|12|14||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130604000917/http://investing.businessweek.com/research/stocks/financials/financials.asp?ticker=005380:KS&dataset=incomeStatement&period=A&currency=US%20Dollar|archivedate={{dat|2013|06|04||bez}}}}</ref>
| net_income = {{profit}} {{ASV dolārs|9 miljardi}} (2012)<ref name=10K/>
| assets = {{increase}} {{ASV dolārs|109 miljardi}} (2012)<ref name=11K>{{ziņu atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/financials/financials.asp?ticker=005380:KS&dataset=balanceSheet&period=A&currency=US%20Dollar|title=Financial Statements For Hyundai Motor Co (005380)|work=businessweek.com|access-date={{dat|2013|09|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191029022237/https://www.bloomberg.com/tosv2.html?vid=&uuid=f94c7490-f9f2-11e9-8e02-47bb08e8f4ff&url=L3Jlc2VhcmNoL3N0b2Nrcy9maW5hbmNpYWxzL2ZpbmFuY2lhbHMuYXNwP3RpY2tlcj0wMDUzODA6S1MmZGF0YXNldD1iYWxhbmNlU2hlZXQmcGVyaW9kPUEmY3VycmVuY3k9VVMlMjBEb2xsYXI=|archivedate={{dat|2019|10|29||bez}}}}</ref>
| equity = {{profit}} {{ASV dolārs|43 miljardi}} (2012)<ref name=11K/>
| num_employees = 57 105 (2011)
| subsid =
| homepage = {{URL|http://worldwide.hyundai.com/}}
| footnotes =
}}
'''''Hyundai Motor Company''''' ir ''[[Hyundai Motor Group]]'' piederošs uzņēmums, kas ir lielākais [[Dienvidkoreja|Dienvdidkorejas]] [[automašīna|automašīnu]] ražotājs. Savu darbnīcu jaunais mehāniķis Chung Ju-yung, kurš iepriekš strādāja par krāvēju, visādu darbu veicēju un kurjeru, atvēra 1938. gadā. Bet ambiciozais nosaukums Hyundai, kas nozīmē "mūsdienīgums" vai "jaunais laiks" parādījās vēlāk. 1947. gadā šo nosaukumu ieguva daudzprofilu uzņēmums ''Hyundai Construction'', kas pildīja [[ASV Armija|ASV armijas]] ierēdņu pasūtījumus, pēc tam cēla mājas, tiltus un būvēja kuģus. Daudzsološo kompāniju arvien vairāk interesēja autobūve un beidzot 1967. gadā uz pēckara būvniecības viļņa tika dibināta "Hyundai Motor Company".

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Pasaules jūgendstila diena
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = Rigaartnouveau1.JPG
| attēla_paraksts      = Frontons Elizabetes ielā 10b, Rīgā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = [[ekskursija]]s, [[lekcija]]s
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               =
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}
'''Pasaules jūgendstila diena''' ir starptautiski atzīmējama diena, kas veltīta  [[Jūgendstils|jūgendstila]] popularizēšanai. To atzīmē katra gada [[10. jūnijs|10. jūnijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pasaules-jugendstila-diena-ekskursijas-un-koncerts.a281411/|title=Pasaules jūgendstila dienā - ekskursijas un koncerts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-08-19|language=lv}}</ref> Pasaules jūgendstila diena pirmo reizi tika svinēta 2013. gadā, kad starptautiskais jūgendstila pilsētu tīkls ''Reseau Art Nouveau Network'' (RANN), kas apvieno divdesmit Eiropas pilsētas, ierosināja pievērst uzmanību jūgendstila kultūras mantojumam un tā saglabāšanai, vienojoties kopīgi svinamā un īpaši tam veltītā dienā.

sentences:
{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hidrohinona struktūrformula

Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172 °C
|viršanas temperatūra=287 °C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: {{Commonscat|Archaeological sites in Iraq}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Tallulah''
| attēls =  Tallulah poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Siana Hedera]]
| producents = * [[Hetere Reja]]
* [[Rasels Levains]]
* [[Kriss Kolumbuss]]
* [[Eleonora Kolumbusa]]
* [[Tods Treina]]
* [[Deivids Ņūsoms]]
| scenārija autors = Siana Hedera
| galvenajās lomās = * [[Elena Peidža]]
* [[Temija Banšarda]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = [[Maikls Brūks]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Route One Entertainment]]''
* ''[[Ocean Blue Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|1|23|Sandensas kinofestivāls|2016|7|29|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/tallulah-2016|title=Tallulah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Tallulah''''' ir 2016. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Siana Hedera]]. Galvenās lomas atveido [[Elena Peidža]], [[Temija Banšarda]] un [[Elisone Dženija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Gobio_gobio2.jpg
|  att_nosaukums = [[Grundulis]] (''Gobio gobio'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Gobio
|       ģints_lv = Grunduļi
|       binomial = Gobio <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Grunduļi, grunduļu ģints''' (''Gobio'') ir [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') ģints, kas apvieno 43 zivju sugas.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Gobioninae&genus=Gobio&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Gobio]</ref><ref name=tur/><ref name=lep/><ref name=hari/><ref name=tc/> Šīs ģints zivis mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]],<ref name=fish/> turklāt daudzas no šīm sugām ir [[endēms|endēmas]] Eiropas dienvidaustrumu reģionam. Grunduļiem ķermenis ir slaids, šķērsgriezumā ieapaļš. [[Mute]] vērsta uz leju, un pie mutes divi taustekļi. Šīs zivis parasti ir neliela auguma un reti pārsniedz 10 [[centimetrs|cm]] garumu.<ref name=fish/>

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmiskajām skābēm|Skābe (nozīmju atdalīšana)|skābe}}
'''Skābes''' ir [[elektrolīts|elektrolīti]], kas [[šķīdums|šķīdumā]] spēj atšķelt [[protons|protonus]], veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonus]], vai arī spēj piesaistīt nedalītos elektronu pārus ([[Lūisa skābe]]s). Skābju vispārīgā formula ir '''HA''' vai '''HnA''' (daudzvērtīgām skābēm), kur n ir skābes vērtība.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Pakauša kauls |
  Latin        = Os occipitale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray129.png |
  Caption      = Pakauša kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{Infobox monarch
| name               = Arminijs
| title              =
| image              = Hermannsdenkmal statue.jpg
| caption            = Piemineklis Arminijam (Hermanim) Detmoldā.
| reign              =
| coronation         =
| full name          =
| native_lang1       =
| native_lang1_name1 =
| birth_date         = 18./17. gadā p.m.ē.
| birth_place        = [[Ģermānija]]
| death_date         = 21. gadā m.ē. (39 gadu vecumā)
| death_place        = [[Ģermānija]]
| burial_date        =
| burial_place       =
}}
'''Arminijs''' ({{val|la|Arminius}}, {{val|de|Hermann}}; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts [[heruski|herusku]] vadonis.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lazdukalna pagasts
| karte             = Lazdukalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Lazdukalna pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Lazdukalna pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Benislava
| platība           = 194,43
| iedzīvotāji       = 949<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 949 / 194.43 round 1}}
| izveidots         = 1965
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Mazā nāriņa
| image_file         = Copenhagen - the little mermaid statue - 2013.jpg
| caption            =
| alt                =
| other_title_1      = ''Den lille havfrue''
| artist             = Edvards Eriksens
| year               = 1913
| type               = Skulptūra
| material           = Bronza
| subject            =
| dimensions         = 1,25 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Kopenhāgena
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 55 | latm  = 41 | lats  = 34.3 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 35 | longs = 57.4 | longEW = E
}}
'''Mazā nāriņa''' ({{val|da|Den lille havfrue}}) ir Edvarda Eriksena radīta [[bronza]]s statuja, kurā attēlota [[nāra]], kas atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tā ir 1,25 m augsta<ref name="denmark.net">[http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html Little Mermaid Copenhagen] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510162932/http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html |date={{dat|2015|05|10||bez}} }} - ''denmark.net''. Retrieved January 29, 2012.</ref> un sver 175 kg. Veidota pēc [[Hanss Kristians Andersens|Hansa Kristiana Andersena]] pasakas "[[Mazā nāriņa]]". Viens no pilsētas simboliem un tās apmeklētākajiem tūrisma objektiem.<ref name="AFP" />

sentences: '''Bakalaurs''', arī '''[[bruņinieks]]-bakalaurs''' ({{val|en|Knight Bachelor}}) [[Viduslaiki|viduslaikos]] bija bruņinieks, kuram nebija tiesību vest kaujā karaspēka vienību zem sava karoga. Vēlākā laika posmā par "bakalauriem" dažkārt dēvēja bruņiniekus, kuri nebija nevienā [[Bruņinieku ordenis|bruņinieku ordenī]].

sentences:
{{Valsts armija
|country                     =
|name                        = Lietuvas Bruņotie spēki
|native_name                 = Lietuvos ginkluotosios pajėgos
|image                       =
|caption                     = Lietuvas Bruņoto spēku emblēma
|image2                      = [[Flag of the Lithuanian Armed Forces (obverse).png]]
|caption2                    = Lietuvas bruņoto spēku karogs
|founded                     = 1918. gada 23. novembrī
|current_form                = 1990. gada 25. aprīlis
|disbanded                   =
|branches                    =
|headquarters                = [[Viļņa]]
|flying_hours                = 120 stundas/gadā

|commander-in-chief          = {{flagicon image|Flag of the President of Lithuania.svg}} [[Gitans Nausēda]]
|commander-in-chief_title    = Prezidents
|minister                    = {{flagicon image|Lithuanian Minister of Defence's flag.svg}}[[Arvīds Anušausks]]
|minister_title              = Nacionālās aizsardzības ministrs
|commander                   = {{flagicon image|Flag of the Chief of Defence of Lithuania.jpg}} [[Valdemārs Rupšis]]
|commander_title             =

|age                         = no 19—45 gadiem
|conscription                = obligāta izlases
|manpower_data               =
|manpower_age                = 19—45
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 23 000 (2021)
|ranked                      =
|reserve                     = 28 000 (2021)
|deployed                    = {{flag|Afganistāna}} — 236
{{flag|Armēnija}} — 1
{{flag|Irāka}} — 2

|amount                      = 1,5 biljons ASV dolāru (2022)
|percent_GDP                 =

|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           =
|imports                     =
|exports                     =

|history                     = [[Lietuvas brīvības cīņas]]
[[Karš Afganistānā (no 2001)|Karš Afganistānā]]
[[Karš Irākā]]
|ranks                       =
}}
'''Lietuvas Bruņotie spēki''' ({{val|lt|Lietuvos ginkluotosios pajėgos}}) ir [[Lietuvas Republika]]s [[karaspēks|bruņotie spēki]]. Pašlaik bruņotajos spēkos ir 10 640 aktīvā dienesta [[karavīri]] un 6700 rezervisti. Lietuvas Bruņotie spēki tika dibināti 1918. gada 23. novembrī.

sentences: '''Vulgāta''' ({{val-la|Vulgata versio}} — 'vispārpieņemtā versija') ir [[Bībele]]s tulkojums latīņu valodā, ko veicis [[Hieronims|svētais Hieronims]] (4. gadsimta beigas—5. gadsimta sākums).

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|salu|Padana (sala)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Padana
 | official_name            = ''Kota Padang''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Kota Padang Indah.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Adityawarman Museum.JPG
| photo2b      = Teluk Bayur Harbour1.jpg
| photo3a      = Pantai Padang 2018 (cropped).jpg
| photo3b      = RTH Imam Bonjol 2013.jpg
| photo4a      = Masjid Raya Sumbar 3 MTQN 2020.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Padang City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Logo Padang.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Rietumsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1956
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 694.96
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 909040
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1400000
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 0 | latm = 57 | lats =  | latNS = S
 | longd = 100 | longm = 22 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  = {{url|http://www.padang.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences: '''Krievu alfabēts''' mūsdienu [[krievu valoda]]s [[alfabēts]] un ir veidots uz [[kirilica]]s rakstu sistēmas pamata. Ieviests ap [[988]]. gadu laikā, kad [[Kijevas Krievzeme]] tika pievērsta [[kristietība]]i.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Maģiskais Maiks XXL
 | oriģinālnos = ''Magic Mike XXL''
 |      attēls = Magiskaismaiksxxl.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Gregorijs Džeikobss]]
 |  producents =
* [[Rīds Kerolains]]
* [[Čanings Teitums]]
* [[Niks Večslers]]
* Gregorijs Džeikobss
 |   scenārijs = Rīds Kerolains
 |     aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Džo Manganielo]]
* [[Ādams Rodrigezs]]
* [[Geibriels Iglesiass]]
* [[Embera Hērda]]
* [[Donalds Glovers]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|6|25|Losandželosa|2015|7|1|ASV|2015|7|24|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015|title=Magic Mike XXL|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200807095833/https://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|14,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike2.htm|title=Magic Mike XXL (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|122,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = "[[Maģiskais Maiks]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Maģiskais Maiks XXL"''' ({{val|en|Magic Mike XXL}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Gregorijs Džeikobss]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Mets Boumers]], [[Kevins Nešs]], [[Džo Manganielo]], [[Ādams Rodrigezs]], [[Geibriels Iglesiass]], [[Embera Hērda]], [[Donalds Glovers]], [[Endija Makdauela]], [[Elizabete Benksa]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|6|25||bez}} Losandželosā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Maģiskais Maiks]]".

sentences:
{{Ēkas infokaste
| building_name = Putina pils
| name = Putina pils
| native_building_name = Дворец Путина
| native_name = Дворец Путина
| image = Putin palace exterior 2626.jpg
| location = [[Gelendžika]], [[Krasnodaras novads]], Krievija
| architectural_style = Italianate
| cost = 1 278 060 000 eiro (aplēsti)
| architect = [[Lafranko Cirilo|Lanfranco Cirillo]]
| construction_start_date = 2005
| owner = [[Vladimirs Putins|Vladimirs Putins]] (noliegts)
| floor_area = 17,691 kvadrātmetri<ref>{{cite web |last1=Ilyushina |first1=Mary |title=Navalny releases investigation into decadent billion-dollar 'Putin palace |url=https://www.cnn.com/2021/01/20/europe/putin-palace-navalny-russia-intl/index.html |website=www.cnn.com |date=20 January 2021 |publisher=CNN |access-date=21 January 2021 |archive-date=20 January 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210120232109/https://www.cnn.com/2021/01/20/europe/putin-palace-navalny-russia-intl/index.html |url-status=live }}</ref>
| building_type = pils
}}

sentences:
[[Kategorija:Benina]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences: '''Fon Ikskili''' jeb '''Ikšķili''' ({{val|de|Uexküll, Yxkull, Uxkull}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
s Zviedru skanste.]]
'''Skanste''' ({{val|de|Schantze}}) vai '''skansts''' ({{val|sv|skans}}, {{val|ru|шанц, шанец}}) ir lauka [[nocietinājums]], ko parasti veidoja zemes uzbērumi un grāvji slēgta četrstūra formā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=Jumava|isbn=978-9984-38-332-3|page=730}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Skūbijs!
 | oriģinālnos = ''Scoob!''
 |      attēls =  Scoob poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Tonijs Červone]]
 |  producents =
* [[Pam Coats]]
* [[Alisona Abbate]]
 |   scenārijs =
* [[Adam Sztykiel]]
* [[Džeks Donaldsons]]
* [[Dereks Eliots]]
* [[Mets Lībermans]]
 |     aktieri =
* [[Will Forte]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Džeisons Īsaks]]
* [[Džīna Rodrigesa]]
* [[Zaks Efrons]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Ķersijs Klemonss]]
* [[Kens Džongs]]
* [[Treisija Morgana]]
* [[Frenks Velkers]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators = Alans Stjuarts
 |     montāža =
* [[Ryan False]]
* [[Pērtiķu Vilkšana]]
 |     studija = ''[[Warner Animation Group]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2020|5|5|ASV}}
 |      ilgums = 93 minūte
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title= 'Trolls World Tour': VOD Revenue Is Uncertain, but Its Hollywood Impact Is a Fact |url= https://www.indiewire.com/2020/04/trolls-world-tour-vod-revenue-impact-universal-1202225471/ |last= Brueggemann |first=Tom |website=[[IndieWire]]|date=April 16, 2020|access-date=October 10, 2020}}</ref> which they reported had a budget of $90–100 million.<ref>{{tīmekļa atsauce |title= Why Disney+ Made Sense for 'Soul' and 'The Croods' Could Be Next to Move |url= https://www.indiewire.com/2020/10/disney-plus-soul-the-croods-could-be-next-1234591907/ |last= Brueggemann |first=Tom |website=[[IndieWire]]|date=October 9, 2020|access-date=October 10, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|26,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Cite BOM |id=3152592 |title=Scoob! |access-date=July 2, 2021}}</ref><ref name="NUM">{{Cite the numbers |id=Scoob#tab=summary |title=Scoob! |access-date=July 2, 2021}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Skūbijs!"''' ({{val|en|Scoob!}}) ir 2020. gada ASV animācijas filma, kuras pamatā ir [[Pam Coats]] un [[Alisona Abbate]] radītie tāda paša nosaukuma animācijas varoņi. Filmas režisors ir [[Tonijs Červone]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Will Forte]], [[Marks Volbergs]], [[Džeisons Īsaks]], [[Džīna Rodrigesa]], [[Zaks Efrons]], [[Amanda Saifreda]], [[Ķersijs Klemonss]], [[Kens Džongs]], [[Treisija Morgana]] un [[Frenks Velkers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|5|15||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Globulina gibba.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|            ģints = Globulina
|         ģints_lv = Globulīnas
|             suga = Globulina gibba
|         binomial = <small>(d'Orbigny in Deshayes, 1832)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Globulina gibba''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Polimorfinīdas|polimorfinīdu]] kārtā un [[Polimorfinīdes|polimorfinīžu]] dzimtā. Sugu 1832. gadā kā ''Polymorphina gibba'' aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]], taču pirmo reizi bez apraksta viņš to pieminēja vēl 1826. gadā. Nosaukums "''gibba''" [[Latīņu valoda|latīniski]] nozīmē kupris vai kuprainis. ''Globulina gibba'' ir [[globulīnas|globulīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Biskajas līcis|Biskajas līcī]], [[Ķeltu jūra|Ķeltu jūrā]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Ķīna]]s un [[Japāna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/Foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113656#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] suga ir zināma no [[Eocēns|eocēna]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-53-6
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,27
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 173—176 °C<
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences: '''Musoni''' ir pastāvīgs vienas sezonas [[vējš]], kura virziens mainās divreiz gadā un kuru izraisa lielas gaisa [[temperatūra]]s starpības starp sauszemi un jūru.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Isard des pyrenees bigorre 2003.jpg
|    att_nosaukums = [[Pireneju ģemze]] (''Rupicapra pyrenaica'')
|       att_izmērs = 240px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|     ģints = Rupicapra
|     ģints_lv = Ģemzes
| binomial=Rupicapra <small>([[Henri Marie Ducrotay de Blainville|Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Ģemzes, ģemžu ģints''' (''Rupicapra'') ir [[kazu apakšdzimta]]s (''Caprinae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. [[Pireneju ģemze]] (''Rupicapra pyrenaica'') sastopama [[Eiropa]]s dienvidrietumos - [[Pireneji|Pirenejos]], [[Kantabrijas kalni|Kantabrijas kalnos]] un [[Apenīni|Apenīnu kalnos]]. Otras sugas [[ģemze]]s (''Rupicapra rupicapra'') izplatība ir lielāka, kas sākas ar Eiropas centrālo daļu - [[Alpi]]em un [[Balkāni (kalni)|Balkāniem]] areāla rietumos, turpinoties austrumu virzienā uz [[Turcija|Turciju]] un [[Kaukāzs|Kaukāzu]].<ref name=jh>[http://jhered.oxfordjournals.org/content/early/2009/07/17/jhered.esp053.full.pdf The Genetic Impact of Translocations and Habitat Fragmentation in Chamois (Rupicapra) spp.]</ref>

sentences:
]]
'''Tīreļu līdzenums''' ir dabas apvidus [[Viduslatvijas zemiene]]s ziemeļrietumu daļā [[Daugava]]s kreisajā krastā. Stiepjas dienvidaustrumu—ziemeļrietumu virzienā 60 km garumā un līdz 30 km platumā no [[Kaņieris|Kaņiera]]s līdz [[Dimzukalns|Dimzukalnam]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Platība ir 1552 km² (2,4% Latvijas teritorijas). Robežojas ziemeļos ar [[Rīgavas līdzenums|Rīgavas līdzenumu]], rietumos un dienvidos — ar [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumu]], austrumos — ar [[Upmales paugurlīdzenums|Upmales paugurlīdzenumu]].

sentences:
'''Valdemārs''' var būt:
* [[Valdemārs (personvārds)|Valdemārs]] — vīriešu personvārds

sentences:
]]
'''Klinšu kāpšana''' ir [[sports|sporta]] un aktīvās atpūtas veids, kur dalībnieki pārvar dabīgas vai mākslīgas vertikālas sienas. Vēsturiski attīstījusies kā militāra vai saimnieciska nodarbe, mūsdienās pastāv galvenokārt kā sportiska aktivitāte. No klinšu kāpšanas izveidojies atsevišķs sporta veids — [[sacīkšu kāpšana|kāpšanas sports]] — ir [[SOK|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] atzīts sporta veids.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Freds Brimmers
| image         = Fred Bruemmer.jpg
| imagesize     = 160px
| caption       = Fotoizstādes atklāšanā Rīgā (2008)
| nationality   = [[vācbaltietis]], [[kanādietis]]
| field         = fotogrāfs, rakstnieks
| training      =
| movement      =
| patrons       =
| awards        = Kanādas Karaliskās mākslas akadēmijas loceklis
| birthname     = Frīdrihs Kārlis fon Brimmers
| birthdate     = {{dat|1929|6|26}}
| location      = [[Rīga]], {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|2013|12|17|1929|6|26}}
| deathplace    = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| famous works  =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kvarcs
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi — [[oksīdu minerāls]], kvarca grupa
|ŠtruncaID=4/D.01-10
|ķīm_formula=Silīcija dioksīds, SiO2
|singonija=[[trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas (tīrs), paveidi gandrīz visās krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Seššķautņaina prizma, kas noslēdzas ar seššķautņainu piramīdu
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7, var būt zemāks, ja piejaukumi
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=1,544—1,553
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,65
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Šadurskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Varšava]]?, [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Francišeks Jans Šadurskis]], Karolīna [[Hilzeni|Hilzena]]
|          brāļi = [[Jans Šadurskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Hewitt''' var būt:
* [[Dženifere Lava Hjūita]] — amerikāņu aktrise;
* [[Leitons Hjūits]] — austrāliešu tenisists.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Liepājas Svētā Jāzepa Romas katoļu draudzes tējnīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/41697257
| date           =
| author         = Modris Putns
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|sacelšanos 1944. gadā|sacelšanos 1943. gadā|Varšavas geto sacelšanās}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict   = Varšavas sacelšanās
| partof     = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]]
| image      =
| caption    = Polijas ''[[Armia Krajowa]]'' pozīcijas sacelšanās 4. dienā
| date       = {{dat|1944|8|1|N|bez}} — {{dat||10|2|N|bez}}
| place      = {{vieta|Polija|Varšava}}
| coordinates= {{Coord|52|13|48|N|21|00|39|E|region:PL_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| result     = {{flaga|Vācija|Nazi}} Vācijas uzvara
| combatant1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Polijas pagrīdes valsts]]
*{{flagicon image|Flaga PPP.svg}} ''[[Armia Krajowa]]''
| commander1  = {{flagicon image|Flaga PPP.svg}} [[Tadeušs Komorovskis]]
[[Tadeušs Pelčinskis]]
[[Antonijs Čruščiels]]
[[Kārols Ziemskis]]
[[Edvards Pfeifels]]
[[Leoplods Okulickis]]
[[Jans Mazurkevičs]]
[[Zigmunts Berlings]]
[[Konstantīns Rokosovskis]]
| commander2  = [[Valters Modelis]]
[[Nikolass fon Vormans]]
[[Rainers Stāhels]]
[[Erihs fon dem Bahs-Celevskis]]
[[Haincs Reinefarts]]
[[Broņislavs Kaminskis]]
[[Oskars Dirlevangers]]
[[Petro Djačenko]]
[[Roberts fon Greims]]
| casualties1 = '''Poļu pretošanās kustība''':15 200 nogalināti un pazuduši
| casualties2 = '''Vācu armija''':2 000-17 000 nogalināti un pazuduši
}}
'''Varšavas sacelšanās''' ({{val|pl|powstanie warszawskie}}) bija pretošanās kustības ''[[Armia Krajowa]]'' neveiksmīgi centieni atbrīvot [[Polija]]s galvaspilsētu [[Varšava|Varšavu]] no [[Nacistiskā Vācija|nacistiskās Vācijas]] [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Poļi centās atgūt kontroli pār pilsētu pirms to okupē [[Padomju armija]]. Sacelšanās ilga 63 dienas no 1944. gada augusta līdz oktobrim.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/the-warsaw-polish-uprising</ref>

sentences:
'''Bastions''' (no {{val-fr|bastione}}) ir piecstūrains ilglaicīgs [[nocietinājums]], kurš izvirzīts cietokšņa stūrī. No bastiona var veikt pretinieka apšaudi nocietinājuma priekšā, kā arī veikt flankējošu apšaudi gar nocietinājumu malu.
Bastiona veida nocietinājumi izveidojās [[Itālija|Itālijā]] [[16. gadsimts|16. gs.]] Tolaik, attīstoties [[artilērija]]i, nocietinājumi kļuva aizvien zemāki, jo mūru augstumam vairs nebija nozīmes. Bastioni tika būvēti līdz [[19. gadsimts|19. gs.]] vidum.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Kusas pamatskola
|attēla_nos   = Kusas pamatskolas logo.jpg
|att_izm      =
|att_apraksts = Kusas pamatskolas logo
|dibin        = 1923
|vieta        = Skolas iela 3, [[Kusa]], [[Madonas novads]], {{LAT}}
|tips         = [[pamatskola]]
|direktors    = Agris Sārs
|skoleni      =
|mlapa        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dons Žuans de Marko
| attēls                   = Don juan demarco.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don Juan DeMarco''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džeremijs Levems]]
| producents               =
* [[Frānsiss Fords Kopola]]
* [[Maikls De Luka]]
* [[Freds Fučs]]
| scenārija autors         =
* [[Džordžs Gordons Bairons|Lords Bairons]]
* Džeremijs Levens
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Marlons Brando]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Bobs Dišijs]]
* [[Džeraldīne Pailasa]]
| mūzika                   = [[Maikls Kamens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[American Zoetrope]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|68,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dons Žuans de Marko''' ({{val|en|Don Juan DeMarco}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeremijs Levens]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Marlons Brando]], [[Feja Danaveja]], [[Reičela Tikotina]], [[Bobs Dišijs]] un [[Džeraldīne Pailasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jauna kārtība
| operators =
| attēls = New Order lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Mišels Franko]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Naijana Gonsalesa Norvinda]]
* [[Djego Boneta]]
* [[Monika Del Karmena]]
* [[Fernando Kvautle]]
* [[Dario Jazbeks]]
* [[Eligio Melendess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Nuevo orden''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2020|10|22|Meksika}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = * {{MEX}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12474056/?ref_=bo_se_r_1|title=New Order (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jauna kārtība"''' ({{Val|es|Nuevo orden}}) ir 2020. gada [[Meksika]]s un [[Francija]]s trillera mākslas filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2020/film/reviews/new-order-review-upsetting-art-house-thriller-frames-a-fictional-uprising-from-the-perspective-of-the-1-1234764979/|title=‘New Order’ Review: Upsetting Art-House Thriller Frames a Fictional Uprising From the Perspective of the 1%|last=Debruge|first=Peter|website=Variety|access-date=2023-04-06|date=2020-09-10|language=en-US}}</ref> kuras režisors, scenārija autors un producents ir [[Mišels Franko]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Naijana Gonsalesa Norvinda]], [[Djego Boneta]], [[Monika Del Karmena]], [[Fernando Kvaulte]], [[Dario Jazbeks]] un [[Eligio Melendess]].

sentences: '''Hammurapi likumi''' ir labi saglabājies [[Babilonija|babiloniešu]] likumu kodekss, kas tiek datēts ar 1772. gadu p.m.ē. Tas ir viens no senākajiem atšifrētajiem garajiem rakstiem pasaulē. Tos izdeva sestais Babilonijas valdnieks [[Hammurapi]]. Likumu kodekss sastāv no 282 likuma pantiem, kas sākotnēji tika iekalti akmens stabā [[ķīļraksts|ķīļrakstā]]. Likumi tika sastādīti pēc "taliona" principa ("aci pret aci, zobu pret zobu").<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules vēstures atlants. 1. daļa|isbn=9984-17-828-5|page=29}}</ref><ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/5969-Hammurapi-likumu-kr%C4%81jums Enciklopēdija.lv: Hammurapi likumu krājums]</ref> Pašlaik Hammurapi stēla atrodas [[Luvra|Luvrā]].

sentences: '''Morganātiskā laulība''' (no {{val-de|Morgengabe}} — "rīta balva") bija laulību paraža kārtu sabiedrībās [[viduslaiki|viduslaikos]], kurā zemākas kārtas sieva neieguva vīra kārtas tiesības. Visilgāk morganātiskā laulība saglabājās valdnieku namos, kuros vīriešu laulībām ar zemākas kārtas sievietēm bija nepieciešama īpaša valdnieka atļauja.<ref>{{LKV|XIV.|27 827}}</ref>

sentences: '''Pozitīvā psiholoģija''' pēta apstākļus, kas veicina cilvēku, grupu un iestāžu optimālu darbību.<ref name="GableHaidt2005">{{Publikācijas atsauce|last=Gable|first=S. L.|last2=Haidt|first2=J.|year=2005|title=What (and why) is positive psychology?|journal=Review of General Psychology|volume=9|issue=2|pages=103–110|doi=10.1037/1089-2680.9.2.103}}</ref> Tā pēta "pozitīvu subjektīvu pieredzi, pozitīvas individuālās iezīmes un pozitīvas institūcijas... tās mērķis ir uzlabot [[dzīves kvalitāte|dzīves kvalitāti]]."<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/quality-of-life|title=Quality of Life|last=Jenkinson|first=Crispin|website=[[Encyclopedia Britannica]]|access-date=2021-03-06|date=2020-05-06|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gojas rēgi
| attēls                   = Goyas ghosts.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Goya's Ghosts''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Milošs Formans]]
| producents               = [[Sauls Zencs]]
| scenārija autors         =
* [[Žans Klods Karjērs]]
* Milošs Formans
| galvenajās lomās         =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Unakss Ugalde]]
| mūzika                   = [[Varhans Orčestrovičs Bauers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Saul Zaentz Company]]''
* ''[[Kanzaman]]''
* ''[[Antena 3 Televisión]]''
* ''[[Xuxa Producciones]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Entertainment Film]]''
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|11|8|Spānija|2007|5|16|Apvienotā Karaliste|2007|7|20|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/goyas-ghosts-2006|title=Goya's Ghosts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420171257/http://www.bbfc.co.uk/releases/goyas-ghosts-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goyasghosts.htm|title=Goya's Ghosts|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Wacław Sierpiński
| attēls =Sierpinski.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1969
| m_mēnesis=10
| m_diena=21
| m_vieta =[[Varšava]], {{POL}}
| pilsonība ={{POL}}
| tautība =[[Poļi|polis]]
| darba_vietas =[[Ļvivas universitāte]],
[[Varšavas universitāte]]
| alma_mater =[[Varšavas universitāte]],
[[Jagellona universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[kopu teorija]]
| pasniedzēji =[[Georgijs Voronojs]]
| studenti =[[Alfrēds Tarskis]], [[Kazimežs Kuratovskis]]
| sasniegumi =[[Serpinska fraktāļi]], [[Serpinska skaitļi]], [[Serpinska konstante]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Deutsch-Neu-Guinea''
|nosaukums_latv_val     = Vācu Jaungvineja
|sugasvārds             = Vācu Jaungvineja
|
|kontinents             = Okeānija
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = [[Vācijas Impērijas koloniālā ekspansija Klusajā okeānā]]
|statuss                = [[Vācu impērija]]s kolonija
|statusa_teksts         =
|impērija               = [[Vācijas Impērija]]
|valdības_veids         = Kolonija
|
|gads_sākums            = 1884
|gads_beigas            = 1920
|
|event_start            = Dibināta
|date_start             = {{dat|1884|11|3}}
|event_end              = [[Versaļas līgums]]
|date_end               = {{dat|1919|6|28}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = [[Spāņu Ostindija]]
|flag_p1                = Flag of Spain (1785-1873 and 1875-1931).svg
|s1                     = [[Dienvidu Klusā okeāna mandātteritorija]]
|flag_s1                = Flag of Japan (1870–1999).svg
|s2                     = [[Britu Zālamanu salas]]
|flag_s2                =  Flag of the Solomon Islands (1906–1947).svg
|s3                     = [[Nauru mandātteritorija]]
|flag_s3                = Flag of Australia (converted).svg
|s4                     = [[Jaungvinejas mandātteritorija]]
|flag_s4                = Flag of the Territory of New Guinea.svg
|image_flag             = Reichskolonialflagge.svg
|flag                   = Koloniālā biroja dienesta karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Wappen Deutsches Reich - Reichsadler 1889.svg
|symbol                 = Vācijas Impērijas ģerbonis
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = German New Guinea (1914; orthographic projection).png
|image_map_caption      = Vācu Jaungvineja pirms [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]]
|
|galvaspilsēta          = [[Finšhāfena]] (1884-1891)
[[Madanga]] (1891-1899)
[[Herbertšūe]] (1899-1910)
[[Simsonhāfene]] (1910-1914)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[Vācu valoda]] (oficiālā), [[Austronēziešu valodas]]
|reliģija               = [[kristietība]]
|nauda                  = [[Vācu Jaungvinejas marka]]
|
|leader1                = [[Vilhelms I Hoencollerns]]
|leader2                = [[Frīdrihs III Hoencollerns]]
|leader3                = [[Vilhelms II Hoencollerns]]
|leader4                =
|year_leader1           = 1884-1888
|year_leader2           = 1888
|year_leader3           = 1888-1914
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Vācijas ķeizari|Ķeizars]]
|stat_year1             = 1912
|stat_platība1          = 249500
|stat_pop1              = 600000
|footnotes              =
}}
'''Vācu Jaungvineja''' ({{val|de|Deutsch-Neu-Guinea}}) bija [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijas]] [[kolonija]], kas sastāvēja no Jaungvinejas salas ziemeļaustrumu daļas un vairākām tuvējām salu grupām.

sentences:
'''Psihiatrija''' ir [[medicīna]]s nozare, kurā pēta psihiskās slimības un to ārstēšanu.
{{Commonscat|Psychiatry}}

sentences: {{cita nozīme|ierīci, kas palielina tālu esošu ķermeņu attēlus|zvaigznāju|Teleskops (zvaigznājs)}}

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
 ([[1492]]—[[1546]]). Nemirstība alegorija. Apmēram [[1500. gads]].]]
'''Nemirstība''' ir [[dzīve]] fiziskā vai dvēseles formā, kas ilgst nenoteikti ilgu laiku.

sentences:
[[Kategorija:Katastrofas]]
[[Kategorija:Kuģu vraki]]
[[Kategorija:Okeāna laineri]]

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Biržu pagasts]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Kalna pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences:
{{jāuzlabo}}
, kurā [[Āzija]]s, [[Amerika]]s un [[Āfrika]]s iedzīvotāji stereotipiski attēloti kā puskaili mežoņi, pretstatā smalki ģērbtajiem [[angļi]]em, [[nīderlandieši]]em, [[vācieši]]em un [[franči]]em]]
'''Stereotips''' ir vispārējs, vienkāršots priekšstats par kādu sabiedrības grupu. Bieži vien tas ir negatīvs un saistās ar [[aizspriedumi]]em un [[diskriminācija|diskrimināciju]]. Stereotipi ir ļoti noturīgi, un pārmaiņas tajos notiek tikai ilgākā laika posmā.

sentences: '''Ekoterorisms''' ([[Angļu valoda|anglu]]: ''eco-terrorism'') ir kustība, kas izmanto [[Terora akti|terora taktiku]] pret tiem, kas, viņasprāt, kaitē [[ekoloģija]]i un apkārtējai videi. Ekoterorisms izpaužas arī kā vides un [[Īpašums|īpašuma]] postīšana, ja to attaisno deklarētais mērķis — vides uzlabošana, dabiskās ainavas atjaunošana, [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] mazināšana.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Māris Bružiks
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|8|25}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Pļaviņas|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{URS}}<br />{{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = [[1998]]
| klubs =
*[[Vārpa (sporta biedrība)|Sporta biedrība "Vārpa"]]
*[[ASK]]
| treneris =
*[[Igors Lulle]]
*[[Tālivaldis Budēvičs]]
*[[Valentīns Voinovs]]
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=1992}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 17,56 m (1988, [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|LR]])
| PR1_d = trīssoļlēkšana
| PR2 = 17,54 m (1986, LR)
| PR2_d = trīssoļlēkšana (telpās)
| PR3 = 7,91 m (1984)
| PR3_d = [[tāllēkšana]]
| PR4 = 7,55 m (1996)
| PR4_d = tāllēkšana (telpās)
| PR5 =
| PR5_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = V
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Māris Bružiks''' (dzimis {{dat|1962|8|25}} [[Pļaviņas|Pļaviņās]]) ir bijušais latviešu vieglatlēts, pārsvarā startējis [[trīssoļlēkšana]]s disciplīnā, kurā ir [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]]. Pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]], vēlāk [[Latvija|Latviju]]. Divkārtējs Eiropas čempions viegatlētikā telpās

sentences: '''Stars''' ir [[taisne]]s viena daļa kopā ar [[punkts (ģeometrija)|punktu]], kurš to sadala divās daļās. Šo punktu sauc par stara sākumpunktu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Parasti starus apzīmē ar vienu mazo burtu vai diviem lielajiem burtiem. Stara nosaukumu pieraksta no tā sākumpunkta, ja uz taisnes atrodas vēl kāds punkts. Staru dažkārt sauc arī par pustaisni.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe daigremontiana - close-up.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe daigremontiana}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas}}
'''Kalanhoja''' (''Kalanchoe'') ir [[biezlapju dzimta]]s ģints, kurā ietilpst aptuveni 125—200<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhoja|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|year=|isbn=978-9984-40-404-2|location=Rīga|pages=}}</ref> augu sugu. Dabā tās ir galvenokārt sastopamas [[Madagaskara|Madagaskarā]] un [[Āfrika]]s [[Tropu josla|tropiskajos reģionos]], taču arī bieži tiek audzētas kā [[Telpaugs|telpaugi]], kā arī izmantošanai tradicionālajā vai tautas medicīnā. Kalanhoja bija viens no pirmajiem augiem, kas tika nosūtīts kosmosā — uz padomju kosmosa staciju ''[[Salyut 1]]'' (1971. gadā).

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada jūlijā}}

sentences: {{Commons category|Sports in Sierra Leone|Sports Sjerraleonē}}

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences: '''Zemapziņa''' ir [[psihisks process]], kas noris zem [[apziņa]]s sliekšņa un nav pakļauts tiešas apziņas kontrolei. Psihiskās atspoguļošanas forma, kurā [[īstenība]]s [[tēls]] un subjektīvā [[attieksme]] pret šo tēlu nav īpašas [[refleksija]]s [[objekts]]. Zemapziņa izpaužas agrās bērna [[izziņa]]s formās, pirmatnējā [[domāšana|domāšanā]], [[intuīcija|intuīcijā]], [[afekts|afektos]], [[panika|panikā]], [[hipnoze|hipnozē]], [[sapņi|sapņos]], kā arī [[jūtas|jūtās]] un [[rīcība|rīcībā]], kuru [[cēlonis|cēloni]] cilvēks neapzinās. Zemapziņa nepārtraukti uztver, pārstrādā, uzkrāj un reproducē daudz derīgas [[informācija]]s, līdz ar to nodrošinot pašreizējo un gaidāmo situāciju atspoguļošanos [[smadzenes|smadzenēs]], turklāt netraucējot ar apziņu saistītos psihiskos procesus, jo tikai neliela zemapziņas informācijas daļa nonāk apziņā. Zemapziņa ar savām neizsmeļamajām informacijas un rīcības variantu rezervēm aktīvi piedalās apziņas izvirzīto [[problēma|problēmu]] risināšanā un lēmumu pieņemšanā. Daļa zemapziņas satura nonāk apziņā viegli, daļa - ar grūtībām un tikai īpašos apstākļos (piem., hipnozē), bet daļa apziņai praktiski nav pieejama. Sen aizmirsti iespaidi, domas, [[emocijas]], zem apziņas sliekšņa vēl joprojām darbojas gan savstarpēji, gan kopā ar neseniem [[atmiņa]]s [[fakts|faktiem]], veidojot jaunas atziņas un [[tendence]]s, kas pilnīgi negaidīti var palīdzēt atrisināt līdz tam neatrisināmas problēmas un uzdevumus. Zemapziņā notiekošo [[process|procesu]] [[loģika]] principā neatšķiras no apziņas procesu loģikas. Tas dod iespēju zemapziņas aktivitātes rezultātus auglīgi izmantot apzinātajā darbībā.

sentences: '''Karaliskais Nacionālais pilsētas parks''', saukts arī kā Ekoparks ir pirmais [[pasaule|pasaulē]] Nacionālais pilsētas parks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nationalstadsparken.se/default.aspx?id=1711&ptid=0 |title=Världens första nationalstadspark<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2011|06|16||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100818060430/http://www.nationalstadsparken.se/default.aspx?id=1711&ptid=0 }}</ref>, kas atrodas [[Zviedrija|Zviedrijā]] un aptver [[Stokholma]]s, [[Solna]]s un [[Lidingo]] [[komūna]]s.

sentences: '''Krievijas Federācijas Bruņotie spēki''' ({{val|ru|Вооружённые силы Российской Федерации}}) sastāv no 3 bruņoto spēku veidiem: Sauszemes spēkiem, Jūras spēkiem un Gaisa spēkiem, kā arī no 3 patstāvīgām bruņoto spēku vienībām: Kosmiskā karaspēka, Stratēģiskā Raķešu karaspēka un Gaisa desanta spēkiem. Bruņotajiem spēkiem ir karabāzes Sīrijā un vairākās NVS valstīs.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Bišumuižas grāvis
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | vietaskarte       =
  | reljefs           =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Bieķengrāvis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 12
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 23,8
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Bišumuižas grāvis''' jeb '''Dzirnupīte''' ir 12 kilometrus gara [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Rīga|Rīgā]]. Bišumuižas grāvis veidojies satekot vairākiem [[meliorācija]]s grāvjiem [[Baložu kūdras purvs|Baložu kūdras purvā]]. Tā garums ir 12 km, bet baseina platība 23,8 [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]]. [[Bišumuiža]]s apkaimē vairāki grāvji tagad ir aizbērti un ūdeņus ievada pa cauruļvadu. Posmā no [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] līdz [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas ielai]] Dzirnupītes palienē ir mazdārziņi, bet grāvja lejtecē tiek ievadīti lietus ūdeņi. Bišumuižas grāvis ietek [[Bieķengrāvis|Bieķengrāvja]] augšgalā pie [[Kazas sēklis|Kazas sēkļa]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.avanport.org/Riga_ir_sala/udeni-bisumuizas_gravis.html|title=Bišumuižas grāvis|publisher=avanport.org|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.citariga.lv/lat/bisumuiza/bisumuiza/gravis/|title=Bišumuižas grāvis|publisher=citariga.lv|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Briza media
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Briza media.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Briza media|Parastais vizulis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Briza
|         ģints_lv = Vizuļi
|             suga = B. media
|          suga_lv = Parastais vizulis
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Izspiedējprogrammatūra''' ({{val|en|ransomware}}), dažkārt arī saukta par '''izspiedējvīrusu''' vai '''šifrētājvīrusu''', ir [[ļaunprogrammatūra]], kas bloķē sava upura pieeju [[Dators|datora]] failiem vai draud tos publicēt un pieprasa izpirkuma maksu. Vienkāršāki izspiedējprogrammatūras veidi tikai bloķē visu datora sistēmu, nemainot failus, taču sarežģītākas izspiedējprogrammatūras [[Šifrēšana|šifrē]] failus, padarot tos nelietojamus, kamēr nav samaksāts izpirkums, lai tos atšifrētu.<ref name="Cryptovirology: extortion-based security threats and countermeasures">{{grāmatas atsauce |last1=Young, A.; M. Yung (1996) |title=Cryptovirology: extortion-based security threats and countermeasures |publisher=IEEE Symposium on Security and Privacy |isbn=0-8186-7417-2 |pages=129–140 |url=https://doi.org/10.1109%2FSECPRI.1996.502676 |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref name="How can I remove a ransomware infection?">{{tīmekļa atsauce |last1=Schofield  (28 July 2016)|first1=Jack |title=How can I remove a ransomware infection? |url=https://www.theguardian.com/technology/askjack/2016/jul/28/how-can-i-remove-ransomware-infection |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |last1=Mimoso, Michael (28 March 2016) |title=Petya Ransomware Encrypts Master File Table |url=https://threatpost.com/petya-ransomware-encrypts-master-file-table/117024/ |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref name="Mamba ransomware encrypts your hard drive, manipulates the boot process">{{tīmekļa atsauce |last1=Justin Luna (21 September 2016) |title=Mamba ransomware encrypts your hard drive, manipulates the boot process |url=https://www.neowin.net/news/mamba-ransomware-encrypts-your-hard-drive-manipulates-the-boot-process/ |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref name="A Content-Based Ransomware Detection and Backup Solid-State Drive for Ransomware Defense">{{grāmatas atsauce |last1=Min, Donghyun; Ko, Yungwoo; Walker, Ryan; Lee, Junghee; Kim, Youngjae (July 2022) |title=A Content-Based Ransomware Detection and Backup Solid-State Drive for Ransomware Defense |publisher=IEEE Transactions on Computer-Aided Design of Integrated Circuits and Systems |pages=41 (7): 2038–2051 |url=https://ieeexplore.ieee.org/document/9493745 |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}} |ref=ISSN: 0278-0070}}</ref> Atgūt failus bez šifrēšanas atslēgas (''encryption key'') ir problemātiski, un grūti izsekojamas [[kriptovalūta]]s, piemēram ''[[Bitcoin]]'', ko izmanto, maksājot izpirkumu, padara ļaundaru izsekošanu un notiesāšanu ļoti grūtu.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2017|4|11}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Atskats uz WMCON konferenci, stratēģijas diskusija
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
}}

sentences: '''Reformācija Livonijā''' bija kustība [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], kuras mērķis bija reformēt [[katoļu baznīca|katoļu baznīcu]]. Livonijā izplatījās galvenokārt tieši [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] paustās idejas un, atdaloties no Romas katoļu baznīcas, nostiprinājās [[Luterisms|luterticība]]. Par Reformācijas sākumu [[Livonija|Livonijā]] tiek uzskatīta [[Andreass Knopke|Andreasa Knopkena]] iecelšana [[Rīgas Svētā Pētera baznīca|Sv. Pētera draudzes]] mācītāja amatā [[1522. gads|1522]]. gadā pretēji domkapitula gribai.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Šetlendas salas
| native_name             = ''Shetland''
| other_name              =
| settlement_type         =
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           = Šetlendas karogs
| image_flag              = Flag of Shetland.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Coat_of_arms_of_Shetland.png
| shield_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Lērika]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Shetland Islands in Scotland.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        =
| subdivision_name        =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 1468
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 22400
| population_as_of        = 2010
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                =
| utc_offset              =
| website                 =
| footnotes               =
}}
'''Šetlendas salas''' ({{val-en|Shetland Islands}}) vai '''Šetlenda''' (''Shetland'') ir [[arhipelāgs]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Skotija]]s ziemeļaustrumu piekrastē. Tās ir daļa no [[Britu salas|Britu salām]], viens no 32 Skotijas pašvaldību apgabaliem.

sentences:
[[Kategorija:Bolīvija]]
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Subate
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Subates katoļu baznīca.jpg
| imagesize =
| image_caption = Subates katoļu baznīca
| image_flag =
| flag_link = Subates karogs
| image_shield = Subate COA.svg
| shield_link = Subates ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 00
| lats = 11
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 54
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Augšdaugavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917. gads|1917. gada]]
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Subbath}}
{{val|pl|Subocz}}
| area_total_km2 = 5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Subate}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 130
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5471
| website =
| footnotes =
}}
'''Subate''' ir sena [[Sēlija]]s pilsēta [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] ziemeļrietumos pie [[Latvijas—Lietuvas robeža]]s. Agrāk tā bija nozīmīgs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s austrumu daļas tirdzniecības un izglītības centrs.

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences: '''"Galaktikas ceļvedis stopētājiem"''' (''The Hitchhiker's Guide to the Galaxy'') ir [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] komēdiju sērija, kuru sarakstīja [[Duglass Adamss]]. Sākotnēji tas bija [[radioraidījums]], kuru pārraidīja [[BBC Radio 4]] no [[1978]]. gada, bet vēlāk tas tika adaptēts citiem formātiem un dažu gadu laikā tapa par starptautisku multimediju fenomenu. Bez radioraidījuma laika posmā no [[1979]]. līdz [[2009. gads|2009]]. gadam ir iznākušas 6 grāmatas, [[1981]]. gadā uzņemts [[TV seriāls]], kā arī [[1984]]. gadā izveidota [[datorspēle]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Reinholds fon Patkuls
|          vārds_orig = ''Johann Reinhold von Patkul''
|              attēls = Johann Patkul.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1660
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Zviedrijas karaliste]], [[Stokholma]]
|              m_gads = 1707
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]], Kazimira
(Tagad {{POL}})
|             dzimums = V
|              vecāki =Frīdrihs Vilhelms fon Patkuls
 Ģertrūde Patkula
|        dzīvesbiedrs =
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Landsbergas cietums
| native_name         =''Justizvollzugsanstalt Landsberg''
| former_names        = Kara noziedznieku cietums Nr.1
| alternate_names     =
| map                 = Vācija#Eiropa
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Cietuma parādes puse
| altitude            =
| building_type       = cietums
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = Bavārijas Tieslietu Ministrija
| current_tenants     =
| location            = [[Landsberga pie Lehas]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| latd  = 48|03|15 | latNS  = N
| longd = 10|52|00  | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1910. gadā
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences: '''Vjetnamas cūka''' ir [[Mājas cūka|mājas cūku]] šķirne. Izcelsmes reģions — [[Dienvidaustrumāzija]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Margota Kidera
| vārds_orig = ''Margot Kidder''
| attēls = Margot Kidder 1970.png
| attēla izmērs =
| komentārs = Margota Kidera 1970. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1948|10|17}}
| dz. vieta = {{vieta|Kanāda|Ziemeļrietumu Teritorijas|Jelounaifa}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2018|5|13|1948|10|17}}
| miršanas vieta = {{vieta|ASV|Montāna|Livingstona|3s=Livingstona (Montāna)}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktrise
| darbības gadi = 1965—2017
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 1
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}'''Margarēta (Margota) Ruta Kidera''' ({{Val|en|Margaret (Margot) Ruth Kidder}}, dzimusi {{Dat|1948|10|17}}, mirusi {{Dat|2018|5|13}}) bija [[Kanādieši|kanādiešu]]-[[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktrise]], kuras karjera ilga piecas desmitgades. Savas karjeras laikā saņēmusi trīs [[Kanādas ekrāna aktieru balva]]s un vienu [[Emmy balva|''Emmy'' balvu]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-serīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO3
|molmasa=105,09
|blīvums=1537
|kušanas temperatūra=228 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,68
}}
'''Serīns''' ('''''Ser''''', 2-amino-3-hidroksipropionskābe, β-oksialanīns, C3H7NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Serīns pieder pie hidroksiaminoskābēm. Serīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (heksagonāli kristāli).

sentences: '''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Kasimir von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Bādene-Virtemberga|Virtembergas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Georgs Johans fon Meijendorfs, Auguste Sofija Šarlote [[Štakelbergi|fon Štakelberga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Katrīna fon Fēgezaka (1771—1840)<ref>[http://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Vegesack_nr_679 ''Adelsvapens genealogi Wiki''] (zviedriski)</ref>
|          bērni = Kazimirs (1794—1854), Georgs (Jegors) (1795—1863), Pēteris (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jevgeņijs Millers
|     vārds_orig = ''Eugen Ludwig Müller''
|         attēls = Evgenij Miller.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis =5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Millers, Matilde Vilhelmīne Millere
|          brāļi = Kārlis Eduards Jēkabs Millers
|          māsas = Ernestīne Suzete, Margarita Vilhelmīne, Matilde Šarlote
|   dzīvesbiedrs = Natālija Šipova
|
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Citas nozīmes|ģenerāli|Millers|Millers}}

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences: '''Vēbera-Fehnera likums''' apraksta sakarību, ka [[dzirde]]s sajūtu izmaiņa ir proporcionāla [[skaņa]]s stipruma [[Logaritms|logaritma]] izmaiņai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|title=Vienmērīgās temperācijas problēmas|last=Vītoliņs|first=Valdis|access-date=10.11.2019.|date=1994|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191110142332/https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|archivedate=10.11.2019}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pulags
| Nosaukums2       = ''Pulag''
| Photo            = Clouds near Mt. Pulag.jpg
| Paraksts         = «Mākoņu jūra» Pulaga virsotnē
| Augstums         = 2928
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 16 |latm= 35 |lats=01 |latNS= N
| longd= 120 |longm= 53 |longs= 01 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      = [[Centrālā Kordiljera (Filipīnas)|Centrālā Kordiljera]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    =
| First ascent         =
}}
'''Pulags''' ({{val|fil|Bundok Pulag}}, {{val|en|Mount Pulag}}, {{val|ilo|Bantay Pulag}}) ir aprimis [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts trešā augstākā virsotne. Atrodas salas ziemeļdaļā [[Centrālā Kordiljera (Filipīnas)|Centrālajā Kordiljerā]], administratīvi atrodas uz [[Bengeta]]s, [[Ifugao]] un [[Nuevaviskaja]]s provinču robežas. Apkārtnē dzīvojošajās [[igoroti|igorotu]] tautas kalnu uzskata par svētu; alās tā pakājē ierīkoti seni apbedījumi, tā sauktās [[Kabajanas mūmijas]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ronald Coase''
| attēls = Coase scan 10 edited.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Brenta]], [[Londona]], [[Lielbritānija]]
| m_gads =2013
| m_mēnesis=9
| m_diena=2
| m_vieta =
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[anglis]]
| darba_vietas = [[Bufalo Universitāte]] (1951-58)
[[Virdžīnijas Universitāte]] (1958-64)
[[Čikāgas Universitāte]] (1964-)
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]] (dok.,1951)
[[Londonas Ekonomikas skola]] (bak.,1931)
| zinātne =[[ekonomika]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Kouza teorēma]], [[transakciju izmaksas|transakciju izmaksu]] analīze
| apbalvojumi =1991. gada [[Nobela prēmija ekonomikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences:
{{Citas nozīmes|vulkanoloģiju|Lava (nozīmju atdalīšana)|Lava}}
]]
'''Lava''' ir [[magma]], kas nokļuvusi virs zemes [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/lava|title=lava {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-08-23}}</ref> Pēc sastingšanas pārvēršas cietā vulkāniskā iezī, ko arī bieži sauc par lavu. Tās temperatūra ir 650 līdz 1200 °C.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/science/lava-volcanic-ejecta|title=lava {{!}} Types, Composition, Temperature, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-08-23|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Foldāts
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernesto Foldats Andins (1925-2003).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]],  [[Liepāja]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{VEN}}, [[Karakasa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Venecuēlas Centrālā Universitāte<br>[[Hārvarda Universitāte]]
|        zinātne = [[Bioloģija]], [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Lokatiesi, mežu gali''' ir [[Dainas|latviešu tautasdziesma]] [[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] apdarē. Tā pirmo reizi tika atskaņota [[IX Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|IX Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos]] 1938.gadā, kopā atskanot 10 reizes [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziesmusvetki.lndb.lv/songs/?key=Lokatiesi|title=Dziesmu svētku krātuve|website=dziesmusvetki.lndb.lv|access-date=2022-06-21}}</ref>

sentences: '''Plaģiāts'''<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne,  1972.–1996.</ref> jeb '''plaģiātisms'''<ref>Preses lasītāja svešvārdu vārdnīca. Rīga, Nordik, 2004.</ref> ir apzināta vai neapzināta sveša darba vai idejas pilnīga vai daļēja piesavināšanās, uzdodot to par savu un nenorādot patieso autoru. [[Autortiesības|Autortiesību]] pārkāpums. Par plaģiātu uzskata arī gadījumu, kad darba autors ir neskaidri vai nekorekti norādīts vai kad nav veiktas visas vajadzīgās formālās darbības darba izstādīšanai, pārpublicēšanai vai pavairošanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Economics}}

sentences: '''21. septembris''' ir 264. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (265. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir 101 diena.

sentences: '''Luiss''' ir izplatīts uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences: {{Commonscat|Bridges in Istanbul|Tilti Stambulā}}

sentences:
'''Ķīlis''' var būt:
* [[ķīlis]] — viens no vienkāršākajiem mehānismiem;
* [[kuģa ķīlis]] — kuģa sastāvdaļa;
* [[ķīlis (aeronautika)|ķīlis]] — gaisakuģa sastāvdaļa;
* [[Ķīlis (dambretes atklātne)|ķīlis]] — viena no dambretes atklātnēm;
* [[Kuģa Ķīlis]] (''Carina'') — zvaigznājs;
* [[Roberts Ķīlis]] — latviešu sociālantropologs un politiķis (1968—2022)

sentences: '''3. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 28 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Meles meles anakuma.jpg
|  att_nosaukums = [[Japānas āpsis]] (''Meles anakuma'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Mustelidae
|      dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|    apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
|          ģints = Meles
|       ģints_lv = Eirāzijas āpši
|       binomial = Meles <small>([[Brisson]], 1762)</small>
|      izplatība =
{{legend|green|Eiropas āpša izplatības areāls}}
{{legend|brown|Āzijas āpša izplatības areāls}}
{{legend|#00A693|Japānas āpša izplatības areāls}}
| kategorijas =nē
}}
'''Eirāzijas āpši''' (''Meles'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Eirāzijas āpšu apakšdzimta]]s (''Melinae'') plēsēju [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ir 3 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #663333
| nos = FK Limbaži
| logo = Fk limbazi.png
| logo_izm = 163px
| pilns = Futbola klubs "Limbaži"
| dib = 2016
| stad = {{vieta|Latvija|Limbaži}} Limbažu OC stadions
| ietilp =
| prez =
| īpašn =
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Ģirts Kreics]]
| body1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FF0000
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pilsēta = {{vieta|Latvija|Limbaži}}
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = 2018
| poz = 1. vieta ([[Vidzemes čempionāts futbolā|Vidzeme]])
}}
'''FK Limbaži''' ir [[futbols|futbola]] klubs no [[Limbaži|Limbažiem]] Latvijā. Tas ir dibināts 2016. gadā. Šajā gadā komanda piedalījās [[Latvijas futbola 2. līga]]s Vidzemes zonā un ieguva 11. vietu no 14. komandām. 2017. gadā 15 komandu konkurencē FK Limbaži ierindojās 6. vietā, bet 2018. gadā — 1. vietā Vidzemē un ieguva tiesības piedalīties finālsacensībās, taču turnīra finālā neiekļuva.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Na
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-20
|ķīm_formula=(Na2,K2,Ca,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Izdzīvo tikai mīlētāji
| operators =
| attēls = Only Lovers Left Alive English film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džims Džārmušs]]
| producents =
| scenārijs = Džims Džārmušs
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Slimans Dazi]]
* [[Džons Hērts]]
| mūzika = * [[Jozefs van Visems]]
* [[Jasmīna Hamdana]]
* ''[[SQÜRL]]''
| oriģinālnos = ''Only Lovers Left Alive''
| studija = * ''Recorded Picture Company''
* ''Pandora Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Soda Pictures''
* ''Pandora Film Verleih''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|25|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2321974785/weekend/|title=Only Lovers Left Alive |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Izdzīvo tikai mīlētāji"''' ({{Val|en|Only Lovers Left Alive}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Vācija]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džims Džārmušs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Toms Hidlstons]], [[Mija Vašikovska]], [[Antons Jeļčins]], [[Džefrijs Raits]], [[Slimans Dazi]] un [[Džons Hērts]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|fiziķi|šahistu|Volfgangs Pauli (šahists)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Wolfgang Ernst Pauli''
| attēls =Pauli.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1900
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta ={{vieta|Austroungārija|Vīne}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=12
| m_diena=15
| m_vieta ={{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| pilsonība =Šveice
| tautība = [[Austrija|austrietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]], [[Kopenhāgenas Universitāte]], [[Hamburgas Universitāte]], [[Cīrihes ETH]], ''Institute for Advanced Study'' [[Prinstona|Prinstonā]]
| alma_mater =[[Ludviga Maksimiliāna universitāte]] [[Minhene|Minhenē]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Arnolds Zommerfelds]], [[Makss Borns]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Pauli princips]]
| apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Volfgangs Ernsts Pauli''' (''Wolfgang Ernst Pauli'', dzimis {{dat|1900|4|25}}, miris {{dat|1958|12|15}}) bija [[Austrija|austriešu]] fiziķis. Pazīstams ar pētījumiem [[kvantu mehānika|kvantu mehānikā]]; [[spins|spina]] pētījumiem. [[Pauli princips|Pauli principa]] atklājējs, par ko 1945. gadā, pēc [[Alberts Einšteins|Einšteina]] ierosinājuma, saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1945 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1945/}}</ref> Postulējis [[neitrīno]].

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = South Georgia and the South Sandwich Islands
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = South Georgia and the South Sandwich Islands
|               karoga_attēls = Flag of South Georgia and the South Sandwich Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_South_Georgia_and_the_South_Sandwich_Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 70px
|                 valsts_moto = ''Leo Terram Propriam Protegat''
Lauva var aizsargāt savu zemi
|                valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
|               kartes_attēls = LocationSouthGeorgiaAndSouthSandwichIslands.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kingedvardpointa]]
| latd=54 | latm=15 | latNS=S | longd=36 | longm=45 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Britu aizjūras teritorija]]
|        valsts_galvas_tituls = Karalis
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Komisārs
|               valsts_galva2 = Naidžels Heivuds
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 3907
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = ~20
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,005
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gs
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num = 239
|              iso_kods_alfa2 = GS
|              iso_kods_alfa3 = SGS
}}
'''Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas''' ({{val-en|South Georgia and the South Sandwich Islands}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] aizjūras teritorija [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos. Sastāv no pārsvarā neapdzīvotajām [[Dienviddžordžija]]s un [[Dienvidsendviču salas|Dienvidsendviču salām]]. Līdz 1985. gadam salas ietilpa [[Folklenda Salas|Folklenda Salu]] teritorijas sastāvā.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Uzbekijas Komunistiskā partija|Uzbekijas Komunistiskās partijas]] [[Uzbekijas Komunistiskās partijas Centrālā komiteja|Centrālās komitejas]] pirmie sekretāri''', kas reizē bija arī [[Uzbekijas PSR|Uzbekijas Padomju Sociālistiskās Republikas]] (Uzbekijas PSR) faktiskie vadītāji. Šis amats tika izveidots [[1924]]. gadā līdz ar Uzbekijas PSR izveidošanu un likvidēts [[1991]]. gadā līdz ar Uzbekijas Komunistiskās Partijas darbības izbeigšanu un [[Uzbekistāna|Uzbekistānas Republikas]] neatkarības iegūšanu no [[Padomju Savienība]]s.

sentences: '''Rentgenlampa''' ir ierīce [[rentgenstari|rentgenstaru]] iegūšanai. Tā sastāv no [[Katods|katoda]] ([[Volframs|volframa]] kvēldiegs) un [[Anods|anoda]] (kuru dzesē), kas atrodas [[Vakuums|vakuumā]]. Mazjaudīgām rentgenlampām (līdz ~3 k[[vats|W]]) anods ir nekustīgs un [[elektrons|elektronu]] kūlis krīt vienā un tajā pašā vietā, anodu dzesē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Lielas jaudas rentgenlampām (~ virs 14 kW) katods ir rotējošs disks un elektronu plankuma atrašanās vieta mainās.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Bomi grāfiste
| native_name             = ''Bomi County''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Libērija]]s grāfiste
| image_skyline           = Bomi lake.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Bomi ezers
| image_flag              = Flag_of_Bomi_County.svg
| flag_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Tabmenbērga]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Bomi in Liberia.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Bomi grāfistes atrašanās vieta Libērijā
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{LBR}}
| leader_party            =
| leader_title            = Superintendents
| leader_name             = Hadža Vašingtons
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 1932
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 84119
| population_as_of        = 2008
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Griničas laiks|GMT]]
| utc_offset              = +0
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
| footnotes               =
| blank_name              =
| blank_info              =
| blank1_name             =
| blank1_info             =
| blank2_name             =
| blank2_info             =
| blank3_name             =
| blank3_info             =
}}

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Eirovīzijas infokaste
|nosaukums              = 1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
|tēma                   =
|attēls                 = ESC 1999 logo.jpg
|att_izm                =
|paraksts               =
|fināls                 = {{dat|1999|5|29|N}}
|pusfināls              =
|pirmais pusfināls      =
|otrais pusfināls       =
|vadītājs (i)           = [[Dafina Dekela]]
[[Jigels Ravids]]
[[Sigala Samona]]
|koordinators           =
|režisors               =
|pārraidītājs           = {{flaga|Izraēla}} IBA
|vieta                  = {{flaga|Izraēla}} [[Izraēla]], [[Jeruzaleme]]
[[Ušikinas Arēna]]
|uzvarētājs             = {{flaga|Zviedrija}} [[Šarlote Perelli|Šarlote Nilsone]] - [["Take Me to Your Heaven"]]
|balsošanas sistēma     =
|dalībvalstis           = 23 valstis
|valstis, kas debitē    = nav
|valstis, kas atgriežas = {{flag|Austrija}}
{{flag|Bosnija un Hercegovina}}
{{flag|Dānija}}
{{flag|Islande}}
{{flag|Lietuva}}
|valstis, kas izstājās  = {{flag|Somija}}
{{flag|Grieķija}}
{{flag|Ungārija}}
{{flag|Maķedonija}}
{{flag|Rumānija}}
{{flag|Slovākija}}
{{flag|Šveice}}
|nulle punktu           = nav
|viesmākslinieki        =
|map                    = ESC 1999 Map.svg
|col1 = #22b14c
 |tag1 = Dalībvalstis
|col2 = #ffc20e
 |tag2 = Dalībvalstis, kas piedalījušās iepriekš, bet nepiedalījās 1999. gada konkursā
|koncerts               = [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
|iepriekšējais          = [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|◄ 1998]]
|nākamais               = [[2000. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2000 ►]]
}}
'''1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss''' bija 44. [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]], kas notika [[29. maijs|29. maijā]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]]. [[Izraēla]] ieguva tiesības rīkot konkursu pēc [[Dana International]] uzvaras [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|iepriekšējā gada konkursā]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Par konkursa norises vietu tika izvēlēta [[Ušikinas Arēna]]  pie Starptautiskā konferenču centra, tā pati vieta, kur notika [[1979. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|1979. gada konkurss]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Krāslava (nozīmju atdalīšana)|Krāslava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krāslava
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kraslava (pilsetas centrs).jpg
 | image_caption            = Krāslavas pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Krāslava.svg
 | shield_link              = Krāslavas ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 42| latNS  = N
| longd = 27| longm = 09| longs = 54| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1923. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ltg|Kruoslova}}
{{val|la|Craslavia}}
 {{val|de|Kreslau}}
 {{val|ru|Краслава}}
 {{val|pl|Krasław}}
 | area_total_km2           = 8.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = 6691
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 787
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-560(1-3)
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kraslava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Krāslava''' ({{val|ltg|Kruoslova}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latvija]]s dienvidaustrumos [[Daugava]]s abos krastos ([[Latgale]]s un [[Sēlija]]s teritorijā), [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] centrs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dmitrijs Kropotkins
|     vārds_orig = ''Дмитрий Николаевич Кропоткин''
|         attēls = Dmitry Kropotkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta =  {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga Borha
|          bērni = [[Nikolajs Kropotkins]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dreiks''' ({{val|en|Drake}}; sieviešu dzimtē '''[[Dreika]]''') var būt:

sentences: '''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| rinda = Asterales
| ģints_lv = Ķērmelītes
| ģints = Ptarmica
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| binomial = Ptarmica
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| att_nosaukums = Vītolu ķērmelīte (''Ptarmica cartilaginea'')
| att_izmērs =
| attēls = Achillea salicifolia kz16.jpg
| kategorijas = nē
}}'''Ķērmelītes''' ({{Val-la|Ptarmica}}) ir [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtas]] ģints. Daži autori to neizdala kā atsevišķu ģinti un tā sugas klasificē kā [[Pelašķi|pelašķus]] (''Achillea'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30202964-2|title=Ptarmica Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref>

sentences:
s armijas kājnieki maršē uz fronti [[Pirmais pasaules karš|Pirmajā pasaules karā]]]]
'''Kājnieki''' militārajā jomā ir [[karaspēks|karaspēka]] veids, kas kaujas darbību veic, [[karavīrs|karavīriem]] pārvietojoties ar kājām. Mūsdienu [[karaspēks|bruņotajos spēkos]] kājnieki veido sauszemes spēku kodolu.

sentences: {{Citas nozīmes|stikla masu|Emalja (nozīmju atdalīšana)|Emalja}}

sentences:
{{Infobox animanga/Header
| title_name = Naruto
| image = naruto.jpg
| size = 300px
| caption = Clockwise from top: Kakashi Hatake, Iruka Umino, Sakura Haruno, Naruto Uzumaki, and Sasuke Uchiha
| ja_name = NARUTO - ナルト -
| ja_name_trans = Naruto
| genre = [[Action movie|Action]], [[Drama]], [[Fantasy]], [[Comedy]]
}}
{{Infobox animanga/Anime
| title = Naruto
| director = Hayato Date
| studio = [[Studio Pierrot]]
| licensor = {{flagicon|Japan}} [[Aniplex]]

{{flagicon|United States}} [[Viz Media]]
 {{flagicon|United Kingdom}} [[Manga Entertainment]]
| network = {{flagicon|Japan}} [[Animax]], [[TV Tokyo]]
| first_aired = [[October 3]], [[2002]]
| last_aired = [[February 8]], [[2007. gads|2007]]
| num_episodes = 220
| list_episodes = List of Naruto episodes
}}
{{Infobox animanga/Anime
| title = Naruto Shippūden
| director = Hayato Date
| studio = [[Studio Pierrot]]
| network = {{flagicon|Japan}} [[Animax]], [[TV Tokyo]]
|licensor= {{flagicon|Japan}} [[Aniplex]]
| first_aired = [[February 15]], [[2007. gads|2007]]
| last_aired = ongoing
| num_episodes = 37 (as of November 29, 2007)
| list_episodes = List of Naruto: Shippūden episodes
}}
{{Infobox animanga/Footer}}
'''Naruto''' ({{val|ja|ナルト}}, ''Naruto'') ir Masaši Kišimota [[manga]] un pēc tās motīviem zīmētais [[anime]] seriāls par hiperaktīvu pusaugu [[nindzja|nindzju]] Naruto Uzumaki, kurš pastāvīgi atrodas sapratnes meklējumos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{ezera infokaste|ezers=Iņerka|attēls=|paraksts=|karte=|kartes_paraksts= |map=Krievija#Mordvija |plat_d=54|plat_m=03|plat_s=48|plat_NS=N |gar_d=45|gar_m=53|gar_s=10|gar_EW=E|vieta={{RUS}}|platība=0,442|garums=3 |Vid_dziļums=7|Max_dziļums=12|tilpums=|platums=0,2 |augstums_vjl=100|izteka= |baseins=|valstis=[[Krievija]]|salas=|pilsētas=}}
'''Iņerka''' ({{val|ru|Инерка}}), arī '''Ineerjke''' ({{val|myv|Ине эрьке}}), ir ezers [[Krievija|Krievijā]], [[Mordvija|Mordvijā]], [[Sura]]s upes ielejā 17 kilometrus no Bolšije Berezņiku ciema. Tulkojumā no [[erzju valoda]]s tā nosaukums nozīmē "Lielezers" ("''ine''" — liels, "''erjke''" — ezers).<ref name=":0">''Всё о Мордовии: Энциклопедический справочник'' / сост. Н. С. Крутов, Е. М. Голубчик, С. С. Маркова. — Саранск: Мордов. кн. изд-во, 2005. — С. 98. — 840 с. — ISBN 5-7595-1662-0.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dieva bruņas 3: Misija Zodiaks
| attēls                   = ChineseZodiacHKposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Oficiālais Honkongas plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''十二生肖''
| žanrs                    = [[Asa sižeta filma|asa sižeta]], [[Piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]], [[komēdija]]
| režisors                 = [[Džekijs Čans]]
| producents               =
* Džekijs Čans
* Stenlijs Tongs
* Bārbija Tunga
| scenārija autors         =
* Džekijs Čans
* Stenlijs Tongs
* Frenkijs Čans
* Edvards Tangs
| galvenajās lomās         =
* Džekijs Čans
* Kvon Sang-vu
* Ljao Fans
* Helena Jao
* Žangs Lanšins
* Laura Vaisenbekere
| mūzika                   =
* Roks Čens
* Neitans Vangs
* Džekijs Čans {{small|(dziedātājs)}}
| operators                =
* Džekijs Čans
* Horess Vongs
* Ng Mančings
* Bens Nots
* Jips Siu-čings
* Ng Man-čuens
| montāža                  =
Jau Či-vahs
| studija                  =
* JCE Movies Limited
* Emperor Classic Films
* Emperor Dragon Movies
* Jackie & JJ Productions
| izplatītājs              =
* Emperor Motion Pictures
* Jackie & JJ Productions
* [[Universal Pictures]]
| izdošanas laiks          =
{{filmas datums|df=yes|2012|12|12|pirmizrāde}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://i.yai.bz/assets/GalleryImage/93/414/L_g0024941493.jpg|title=''CZ12'' Hong Kong Blu-ray backcover|access-date={{dat|2019|07|25||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304023055/http://i.yai.bz/assets/GalleryImage/93/414/L_g0024941493.jpg}}</ref>
| valsts                   =
* [[Honkonga]]
* [[Ķīna]]
| valoda                   =
* [[Kantoniešu dialekts|Kantoniešu]]
* [[Mandarīnu valoda|Mandarīnu]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cz12-2012|title=CZ12 (2012)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 4, 2014|archive-date={{dat|2019|07|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190724151049/https://bbfc.co.uk/releases/cz12-2012}}</ref>
* [[Angļu valoda|Angļu]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cz12-video|title=CZ12 (Video)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 4, 2014|archive-date={{dat|2019|07|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190724151054/https://bbfc.co.uk/releases/cz12-video}}</ref>
| budžets                  = 160 mil. juaņu (US$26 mil.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=《十二生肖》明日上映 成龙：我是世界和平使者|url=http://ent.qq.com/a/20121219/000058_all.htm|publisher=qq.com|accessdate=5 March 2013|archive-date={{dat|2019|07|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190724151030/https://ent.qq.com/a/20121219/000058_all.htm}}</ref>
| ienākumi                 = 879 mil. juaņu (US$145 mil.)
| iepriekšējā              = [[Dieva Bruņas 2: Operācija Kondors|Dieva Bruņas 2:<br> Operācija Kondors]]
| nākamā                   =
| imdb                     = tt1424310
}}
'''"Dieva bruņas 3: Misija Zodiaks"''' ({{val|zh|十二生肖}}, {{val|en|CZ12}} ), pazīstama arī ar nosaukumu '''"Ķīniešu zodiaks"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=CZ12 |url=http://jackiechan.com/films/869750--CZ12 |publisher=jackiechan.com |deadurl=yes |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121221104543/http://jackiechan.com/films/869750--cz12 |archivedate=21 December 2012 }}</ref> ir 2012. gada Honkongas un Ķīnas kopdarbības [[komēdija]], kuras producents, autors, režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Džekijs Čans]].<ref name="variety" /> Šī ir trešā epizode filmu sērijā, kas aizsākās ar filmu "[[Dieva bruņas]]" (1986) un turpinājās ar "[[Dieva Bruņas 2: Operācija Kondors]]” (1991).<ref name="variety" /><ref>{{Tīmekļa vietne
|url=http://www.hollywoodreporter.com/movie/cz12/review/405901|work=[[The Hollywood Reporter]]|accessdate=25 July 2019|author=Kerr, Elizabeth|title=CZ12 Review|date=20 December 2012}}</ref>

sentences:
s apgaismošanai]]
'''Zibsastāvs''' ir pirotehnisks sastāvs, ko izmanto spilgta zibšņa iegūšanai. Zibsastāvus lieto [[pirotehnika|pirotehnikā]] (salūtos, petardēs), senāk tos izmantoja arī [[zibspuldze]]s vietā [[fotogrāfija|fotografējot]]. Zibsastāvi parasti sastāv no [[oksidētājs|oksidētāja]] ([[kālija hlorāts|kālija hlorāta]], [[kālija perhlorāts|kālija perhlorāta]], [[kālija permanganāts|kālija permanganāta]] u.c.) un [[metāls|metāla]] (parasti samērā aktīva metāla [[alumīnijs|alumīnija]], [[magnijs|magnija]] u.c.). Lai gan daļa zibsastāvu jau tā ir jutīgi pret triecienu un karstumu, dažkārt, lai palielinātu jutību, pievieno [[sērs|sēru]], taču tad zibsastāvs var būt nedrošs un [[pašaizdegšanās|pašaizdegties]], izraisot [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] vai miesas bojājumus. Zibsastāvi deg ļoti strauji, izdalot lielu daudzumu spilgtas [[gaisma]]s, bet, ja dedzina daudzumu, lielāku par aptuveni 50 gramiem, tas nevis deg, bet [[sprādziens|eksplodē]].
Zibsastāvi tiek izmantoti arī militārajām vajadzībām apdullinošajās [[granāta|granātās]].

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{citas nozīmes|sportistu|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alfrēds Kārlis Alslēbens
 |      vārds_orig = Alfred Carl Alsleben
 |          attēls = Alslebens Alfreds.PNG
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|7|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}<br />(tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = {{mdv|1930|11|26|1891|07|24}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība = vācbaltietis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alfrēds Kārlis Alslēbens''' ({{dat|1891|07|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 1. apr., 8214. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||7|12}}<ref name="ReferenceA">Rīgas Sv. Trīsvienības ev. lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1891. - Nr.156.</ref>) — {{dat|1930|11|26|N}})<ref name="periodika" /> bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vieglatlēts]]. Piedalījās {{oss|V=1912|L=L}} Stokholmā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Šveicers
|     vārds_orig = ''Albert Schweitzer''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0116-0041-019, Albert Schweitzer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Kaizerberga|td=Francija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Gabona|Lamberēna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}} (1875—1919)<br />{{FRA}} (1919—1965)
|        tautība =
|   nodarbošanās = Teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Alberts Šveicers''' ({{val|de|Albert Schweitzer}}; dzimis {{dat|1875|1|14}}, miris {{dat|1965|9|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/learning/general/onthisday/bday/0114.html|title=Albert Schweitzer, 90, Dies at His Hospital|publisher=Nytimes.com|accessdate={{dat|2012|5|5||bez}}}}</ref> bija Vācijas, vēlāk Francijas teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from the United States}}

sentences: {{Commonscat|Sport in England|Sports Anglijā}}

sentences:
[[Kategorija:Keramika]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Education of Charlie Banks''
| attēls                   =  Education of charlie banks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Freds Dērsts]]
| producents               =
* [[Marisa Polvino]]
* [[Pīters Elkovs]]
| scenārija autors         = Pīters Elkovs
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Džeisons Riters]]
* [[Eva Amuri]]
* [[Glorija Votsisa]]
* [[Kriss Markete]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Anchor Bay Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|27|Tribekas filmu festivāls|2009|3|27|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=educationofcharliebanks.htm|title=The Education of Charlie Banks|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā              = {{ASV dolārs|15 078}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Education of Charlie Banks''''' ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Freds Dērsts]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Džeisons Riters]], [[Eva Amuri]], [[Glorija Votsisa]] un [[Kriss Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|27||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Augusts Sangs
|         vārds_orig = ''August Sang''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava|td=Igaunija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1969
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Kersti Merilāsa]]
|              bērni = 1
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
| rakstīšanas valoda = [[igauņu valoda|igauņu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Augusts Sangs''' ({{val|et|August Sang}}, dzimis {{dat|1914|7|27}}, miris {{dat|1969|10|14}}) bija [[igauņi|igauņu]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Viliči|
skaits=~10 tūkst.|
vieta=[[Čīle]] , [[Argentīna]] |
valoda=[[spāņi|spāņu]] un [[česungunu valoda|česungunu]]|
reliģija=[[tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=|
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ebeltofthāfene
| oriģinālnosaukums    = ''Geophysikalisches Observatorium Ebeltofthafen''
| attēls               = Crossbai Observatory, Published Photo Of 1913.jpg
| paraksts             = Ebeltofthāfenes observatorija 1913. gadā
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{flaga|Vācija|empire}} [[Vācija]]
| latd=79| latm=09| lats= | latNS=N
| longd=11| longm=36| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1912
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1914
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          = 2
| pers_ziema           = 2
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Ebeltofthāfene''' vai '''Ebeltofthāfenes ģeofiziskā observatorija''' ({{val|de|Geophysikalisches Observatorium Ebeltofthafen}}) bija vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://epic.awi.de/id/eprint/27854/1/Polarforsch1962_1-2_4.pdf |title=Deutsches Observatorium Ebeltofthafen - Spitzbergen. Zur 50. Wiederkehr der 1. Überwinterung 1912/13 |access-date={{dat|2019|08|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190801064622/https://epic.awi.de/id/eprint/27854/1/Polarforsch1962_1-2_4.pdf |archivedate={{dat|2019|08|01||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāgam piederošās [[Špicbergena]]s salas ziemeļrietumos [[Albēra I Zeme|Albēra I Zemē]] [[Krosfjords|Krosfjorda]] piekrastē pie Ebeltofta līča. Tā bija viena no pirmajā arktiskajām novērojumu stacijām, kur pētniecība tika veikta nepārtraukti vairāku gadu garumā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džesijs Ouenss
 |      vārds_orig = ''Jesse Owens''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džesijs Ouenss 1936. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1913|9|12}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Alabama|Okvila}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1980|3|31|1913|9|12}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Arizona|Tūsona}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=75}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints, [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1936}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{karogs|ASV}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1936|teksts=Berlīne 1936}}|100 m}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1936|teksts=Berlīne 1936}}|200 m}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1936|teksts=Berlīne 1936}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1936|teksts=Berlīne 1936}}|Tāllēkšana}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|Sagānas (Zāganas) hercogieni Doroteju|Kurzemes hercogieni Doroteju|Doroteja fon Mēdema}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Doroteja fon Bīrone
|     vārds_orig = ''Prinzessin Dorothea von Kurland''
|         attēls = Dorothea von Biron aka Dorothée de Courlande.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Galma dāma Doroteja de Taleirāna-Perigora (1816)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1793
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Frīdrihsfeldes pils pie [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Zagānas pils, [[Prūsijas karaliste]]
(tagad [[Žagaņa]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = [[Pēteris Bīrons]], [[Doroteja fon Mēdema]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Edmons de Taleirāns-Perigors]]
|          bērni = četri bērni, kas dzimuši laulībā, vismaz trīs ārlaulības bērni
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Doroteja fon Bīrone''' (dzimusi {{dat|1793|8|21}}, mirusi {{dat|1862|9|19}}), vēlāk '''grāfiene Doroteja de Perigora''' ({{val-fr|Comtesse de Périgord}}, 1809–1817), '''Dino hercogiene''' (''Duchesse de Dino'', 1817–1838) un '''hercogiene Taleirāna''' (''Duchesse de Talleyrand'', 1838–1845), bija [[Kurzemes hercogi|Kurzemes hercoga]] [[Pēteris fon Bīrons|Pētera fon Bīrona]] un hercogienes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] meita.<ref name="lat">{{LAT e|1|688}}</ref> Vēsturē iegājusi kā franču politiķa [[Šarls Moriss de Taleirāns-Perigors|Taleirāna]] mīļākā un ietekmes persona.

sentences:
'''Smilšu skulptūra''' ir telpisks mākslas darbs no smiltīm un ūdens. Tā var būt veidota kā stājskulptūra, figurāla vai abstrakta skulptūra.
Parasti to veido profesionāli tēlnieki ar lielu pieredzi smilšu tēlniecībā. Smilšu skulptūras parasti veido smilšu skulptūru festivālos. Daudzviet pasaulē pludmalēs veido arī smilšu pilis, kas pašas par sevi nav pieskaitāmas skulptūrām. No tā arī radies nosaukums plaši pazīstamam terminam '''smilšu pils'''. Smilšu skulptūras visbiežāk tiek veidotas [[pludmale|pludmalēs]] un tiek celtas, izmantojot tikai smiltis un [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{Lietuvas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Mazā Lietuva
| karte              = Lietuvos_regionai.PNG
| ģerboņa_attēls     =
| ģerboņa_nosaukums  =
| karoga_attēls      =
| karoga_nosaukums   =
| rpilsētas          = [[Klaipēda]]
| platība            =
| platības_atsauce   =
| iedzīvotāji        =
| iedzīvotāji_gads   =
| blīvums            =
| teritorijas        = [[Klaipēdas apriņķis]] (daļēji), [[Tauraģes apriņķis]] (daļēji)
| mājaslapa          =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Klogeras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = ClogherCathedral.JPG
| image_size            =
| caption               = Klogeras katedrāle
| map_type              = Ziemeļīrija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| relief                = yes
| map_label             = Klogeras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.410833
| longd                 = -7.171944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Ziemeļīrija|Tirona|Klogera}}
| religious_affiliation = [[Īrijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džeimss Mārtins]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1744. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Klogeras katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q7594081"
}
</mapframe>

sentences: '''Civilkodekss''' ir [[normatīvo aktu sistematizācija|vienots normatīvs akts]], kas ietver plaša civiltiesisko attiecību spektra regulējumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Mezglu raksti''' ir tradicionāls latviešu [[rakstība]]s veids ar vienu vai divu dažādu krāsu dzijas pavedienu secīgu siešanu mezglos, lai galvenokārt pierakstītu [[Tautasdziesma|tautasdziesmu]] vārdus. Rakstu zīmju sistēma tika veidota no mezglu, cilpu un to kombināciju veidiem, katram salikumam vai atsevišķam mezglam apzīmējot burtu. Izveidotās virknes sākums tika piesiets pie mietiņa, tādēļ, lai izlasītu saturu, kamols bija jāattin pilnībā.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Nastevičs|first=U.|date=2016. gada decembris|title=The Knot Script - the Lost Writing System of the Latvian Language|url=https://www.researchgate.net/publication/314225526_THE_KNOT_SCRIPT_-_THE_LOST_WRITING_SYSTEM_OF_THE_LATVIAN_LANGUAGE|journal=Education Reform in Comprehensive School Education Content Research and Implementation Problems|publisher=Rezekne Academy of Technologies|doi=10.17770/ercs2016.2178|issn=2256-0823}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|programmatūru paketi|DNS pavairošanas metodi|Cilpmediēta izotermiska amplifikācija}}

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = Automatkarbin 4
|nosaukums          = Automatkarbin 4
|valsts             = {{SWE}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Heckler & Koch]]
|ražotājs           = [[Husqvarna Vapenfabrik]]
|ražošanā           = 1955. — 1985.
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = [[7,62 × 51 mm NATO]]
|darbības_princips  = visa ieroča atsitiena enerģijas izmantošana
|šaušanas_ātrums    = 500−650 š/m
|sākuma_ātrums      = 780−800 m/s
|attālums           = 400 m
|masa               = 4,5 kg (5,3 kg ar pilnu magazīnu)
|garums             = 1045 mm
|stobrs             = 450 mm
|pārlādes_sistēma   = Noņemama [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = 20 patronas
|tēmēklis           = Mehāniskais tēmēklis
|versijas           = Ak 4; Ak 4B; Ak 4 OR
|daudzums           =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Formaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|CAS numurs=50-00-0
|ķīmiskā formula=HCHO
|molmasa=30,03
|blīvums=pie -20 °C 815
|kušanas temperatūra=156 K (-117 °C)
|viršanas temperatūra=253,9 K (-19,3 °C)
}}
'''Formaldehīds''' (metanāls, HCHO) ir [[gāze]] ar izteiktu, asu smaku. Tas ir vienkāršākais [[aldehīdi|aldehīds]]. Formaldehīds veidojas kurināmā nepilnīgas sadegšanas procesos. Formaldehīds ir izplatīts iekštelpu gaisa piesārņotājs (klasificēts kā [[gaistošie organiskie savienojumi|GOS]]). Telpās formaldehīda izgarojumu galvenie avoti ir [[finieris]], skaidu plāksnes, [[audums|audumi]], daži putu izolācijas materiāli, stiklšķiedra, tepiķi un to līme, dažas krāsas un grīdas apdares materiāli. Formaldehīds ir arī automašīnu izplūdes gāzu sastāvā. Formaldehīds ir kancerogēns, indīgs, alerģisks un kodīgs. Formaldehīds labi šķīst ūdenī, un tādu šķīdumu sauc par '''formalīnu'''. Lai šķīdumā formaldehīds mazāk polimerizētos, formalīnam liek klāt arī metanolu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Lešons Merits
 |      vārds_orig = ''LaShawn Merritt''
 |          attēls = LaShawn Merritt.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Portsmuta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 83 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 43,75 s (2008)
 |           PR1_d = 400 m
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Lešons Merits''' ({{val|en|LaShawn Merritt}}; dzimis {{dat|1986|6|27}} [[Portsmuta|Portsmutā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē [[400 m]]etru distancē. Bijis diskvalificēts par [[dopings|dopinga]] lietošanu, bet 2011. gadā atgriezies skrejceļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatf.org/Athlete-Bios/LaShawn-Merritt.aspx|title=LaShawn Merritt|publisher=Usatf.org|accessdate={{dat|2012|6|5||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taksis 2
| operators =
| attēls = Taxi2 movie.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Žerārs Kravčiks]]
| producents = * [[Liks Besons]]
* Mišels Petins
* Lorāns Petins
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Samī Naserī]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Emma Viklunda]]
* [[Bernārs Farsī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Taxi Deux''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|3|29}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=2398|title=TAXI 2 |publisher=JPBox-Office |accessdate= {{dat|2023|10|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998)
| nākamā = "[[Taksis 3]]" (2003)
| imdb =
}}'''"Taksis 2"''' ({{Val|fr|Taxi Deux}}) ir 2000. gada [[Francija|Francijas]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žerārs Kravčiks]], bet scenārija autors [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samī Naserī]], [[Frederiks Difentāls]], [[Mariona Kotijāra]], [[Emma Viklunda]] un [[Bernārs Farsī]]. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998). Nākamā filma, "[[Taksis 3]]", tika izlaista 2003. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eižens Bergs
|     vārds_orig = ''Eugen Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Liepupe (ciems)|Liepupe]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[LSPR]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| rinda_lv = Viršu rinda
| suga_lv = Eiropas septiņstarīte
| suga = Trientalis europaea
| ģints_lv = Septiņstarītes
| ģints = Trientalis
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| dzimta = Primulaceae
| rinda = Ericales
| nosaukums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| attēls = Trientalis europaea LC0296.jpg
| autors = L.
| binomial = Trientalis europaea
| kategorijas = nē
}}'''Eiropas septiņstarīte''' ({{val|la|Trientalis europaea}}, sinonīms ''Lysimachia europaea''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30062206-2|title=Trientalis europaea L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-09|language=en}}</ref>) ir mainīga izskata suga [[Prīmulu dzimta|prīmulu dzimtā]]. Šīs sugas ietvaros nodala vairākas pasugas. Visā [[Latvija]]s teritorijā bieži sastopamo sugu attiecina pie pasugas ''Trientalis europaea ssp. europaea'', kas sastopama [[Eirāzija]]s ziemeļdaļā un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trientalis-europaea-l/|title=Eiropas septiņstarīte - Trientalis europaea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-31}}</ref>

sentences: {{Commonscat|1st century BC|1. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: [[File:Nasmir Tour and Travel Agency.jpg|thumb|Ceļojumu aģentūra]]

sentences: '''Sāļus neradošie oksīdi''' ir tādi [[oksīdi]], kuriem tieši neatbilst ne [[skābes]], ne [[Bāze (ķīmija)|bāzes]].<ref>G. Rudzītis, F. Feldmanis. Neorganiskā ķīmija. R., "Zvaigzne", 1981, 112. lpp.</ref> Agrāk tos dēvēja par '''indiferentajiem oksīdiem''', tomēr no šī nosaukuma atteicās, jo sāļus neradošie oksīdi ir visai reaģētspējīgas vielas. Salīdzinājumā ar citiem oksīdiem, sāļus neradošo oksīdu ir ļoti maz. Pazīstamākie sāļus neradošie oksīdi ir [[oglekļa monoksīds]] CO un [[slāpekļa monoksīds]] NO. Tradicionāli pie sāļus neradošajiem oksīdiem pieskaita arī [[Dislāpekļa oksīds|dislāpekļa oksīdu]] N2O, kas pēc savas molekulas uzbūves īstenībā ir slāpekļa oksonitrīds. Sāļus neradošie oksīdi ir arī  mazpazīstamie [[silīcija monoksīds]] SiO, [[sēra monoksīds]] SO un [[sēra suboksīds]] S2O. Pie sāļus neradošiem oksīdiem var pieskaitīt arī ūdeņraža oksīdu — [[ūdens|ūdeni]].

sentences: '''Protests''' ir izpausta nepiekrišana, neapmierinātība vai pretestība kādai idejai, faktam vai darbībai. Galējā sociālā protesta forma var pāraugt [[Revolūcija|revolūcijā]] ([[Valsts apvērsums|apvērsumā]]).

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
graphics stack]]
 and Gallium3D have different driver models, but both share a lot of code]]

sentences: '''Eigēnika''' jeb '''eigenētika''' ({{val|el|ευγενες}} no ''eu'' — 'labi' un ''gennaô'' — 'dzimt') ir mācība par iedzimtības likumu izmantošanu cilvēka bioloģisko īpašību uzlabošanā, par pamatu ņemot [[selekcija]]s principus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/index.php/Eig%C4%93nika|title=Eigēnika - Vēsture|website=vesture.eu}}</ref> Tā kā vairākas [[nacisms|nacistiskās]] Vācijas represīvās programmas tika pamatotas ar eigēnikas atziņām, pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] attieksme pret eigēniku ir pretrunīga.

sentences: '''Ekoloģiskā sukcesija''' ir [[ekosistēma]]s pārveidošanās, laika gaitā mainoties gan abiotiskajiem, gan biotiskajiem faktoriem, galvenokārt to mijiedarbības rezultātā. Sukcesijas bieži izraisa arī ārējie faktori, piemēram, ugunsgrēki, [[mežu izciršana]]. Galējo, tālāk praktiski nemainīgo sukcesijas stadiju sauc par klimaksu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|title= Vides terminu vārdnīca|accessdate= 2015-12-28|work= |publisher= [[Vides Vēstis (žurnals)|Vides Vēstis]]|date= |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304224508/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|archivedate= 2016-03-04}}</ref>

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Piekrastes grēdas
|attēls                 = Morning_on_the_Lost_Coast.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Piekrastes grēdas Kalifornijas Klusā okeāna piekrastē
|map                 = North_America_satellite_globe_Pacific_Coast_Ranges.jpg
|latd                   = 51.383333
|longd                  = -125.25
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Kanāda}}
{{vieta|ASV}}
{{vieta|Meksika}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļamerikas Kordiljeri]]
|sastāv                 = [[Senteliasa kalni]], [[Piekrastes kalni]], [[Kaskāžu kalni]], [[Rietumu Sjerra Madre]]
|garums                 = 6100
|platums                =
|kalns                  = [[Logans (kalns)|Logans]]
|augstums               = 5959
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
[[File:Middle finger BNC.jpg|thumb|Vidējais pirksts]]
'''Vidējais pirksts''' ir trešais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[rādītājpirksts|rādītājpirkstu]] un [[zeltnesis|zeltnesi]]. Rokā tas parasti ir garākais pirksts.

sentences:
'''Kreacionisms''' ({{val|la|creatio;creatonis}} — radīšana) ir [[uzskats]], ka [[pasaule]], [[dzīvība]] un [[cilvēks]] ir dievišķās radīšanas rezultāts.<ref>
[http://plato.stanford.edu/entries/creationism/ Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija - Kreacionisms {{en ikona}}]</ref>

sentences:
[[temperatūra]] nākamajai dienai. Ar '''Ω''' apzīmē matemātisku telpu ar visām temperatūrām. Katra atsevišķa temperatūra ir gadījuma notikums ar savu varbūtību.]]
, kurai atšķirīgi gadījuma lielumi {-1; +1}, bet vienādā varbūtība 1/2.]]
 ''F(x)'' izmainās lēcienveidā.]]
. Nepārtrauktajā situācijā varbūtību sadalījuma funkcija ''F(x)'' ir monotoni augšupejoša līkne (zilā krāsa)]]
'''Gadījuma lielums''' ir [[skaitlis]]ka vērtība, kuru piešķir katram gadījuma notikumam. [[Varbūtību teorija]]s uzdevums ir noteikt gadījuma lieluma iespējamās vērtības un to [[varbūtība]]s vēl nenotikušiem izmēģinājumiem, izmantojot jau notikušu mēģinājumu rezultātus. Gadījuma lielumu apzīmē ar tā vērtību vai vispārīgāk ar ''X''.

sentences:
{{Citas nozīmes|aktieri|Valters (uzvārds)|Valters}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēvalds Valters
 | attēls                  = 19940402 15sant Latvia Postage Stamp.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1894|04|02}}
 | dz. vieta               = "Egleniekos", [[Planicas pagasts]], [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1994|9|26|1894|4|2}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1923—1990
 | dzīvesbiedrs            = Mirdza Kaupiņa
Alīda Ieva Grīna
[[Vera Gribača-Valtere]]
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēvalds Valters''' (dzimis {{dat|1894|04|02}} [[Alejas (Kurmāles pagasts)|Planīcas]] "Egleniekos" (tagad [[Kurmāles pagasts]]), miris {{dat|1994|09|26}} [[Rīga|Rīgā]]) bija latviešu [[Latviešu strēlnieki|strēlnieks]], [[aktieris]] un literāts, [[Latviešu strēlnieku apvienība]]s goda priekšsēdētājs, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti|Jercenu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pieteikšanās''' ir darbība, ar ko palīdzību lietotājam tiek atļauta piekļuve kādai informācijas sistēmai. Tās gaitā lietotājam parasti ir jāievada savs [[lietotājvārds]] un [[parole]], reizēm tas notiek automātiski, lai atvieglotu darbu. Jaunāko laiku tehnika ļauj pazīt piesakošos lietotāju pēc [[pirksta nospiedums|pirksta nospieduma]], [[balss]] u.tml.

sentences: {{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

sentences:
'''Sandensas kinofestivāls''' ({{val|en|Sundance Film Festival}}), agrāk '''Jūtas/ASV kinofestivāls''' ({{val|en|Utah/US Film Festival}}), pēc tam '''ASV filmu un video festivāls''' ({{val|en|US Film and Video Festival}}), ir ikgadējs [[kinofestivāls]], ko organizē [[Sandensas institūts]].<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://content.time.com/time/arts/article/0,8599,1956952,00.html|title=A BRIEF HISTORY OF
Sundance Film Festival|work=Time|access-date=2020-03-23|date=2010-01-27|last=Friedman|first=Megan|language=en-US}}</ref> Tas ir lielākais [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā kino]] festivāls ASV, 2016. gadā to apmeklēja vairāk nekā {{sk|46660}} cilvēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sundance.org/pdf/press-releases/2016-06-15-sff16-economic-impact-release-final3.pdf?1466013794|title=The Economic Impacts of the 2016 Sundance Film Festival|last=Stambro|first=Jan Elise|publisher=[[University of Utah]]|website=Bureau of Economic and Business Research|access-date=2012-11-06|archive-date=2021-03-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20210321160243/http://www.sundance.org/pdf/press-releases/2016-06-15-sff16-economic-impact-release-final3.pdf?1466013794}}</ref> Festivāls notiek katru janvāri [[Pārksitija|Pārksitijā]], [[Soltleiksitija|Soltleiksitijā]], [[Jūta|Jūtā]] un [[Sandensas kūrorts|Sandensas kūrortā]] (slēpošanas kūrorts netālu no [[Provo]], Jūtā), un tajā tiek demonstrētas jaunākās ASV un starptautiskās neatkarīgās filmas.<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.standard.net/Entertainment/2016/07/13/Sundance-Film-Festival-2017-drops-Ogden-screenings-shifts-to-new-programs|title=Sundance Film Festival drops Ogden as screening location|work=Standard-Examiner|access-date=2017-06-28|last=Cairns|first=Becky|archive-date=2021-03-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20210321160338/https://www.standard.net/entertainment/sundance-film-festival-drops-ogden-location-shifts-to-new-programs/article_8bc89beb-c14c-5e4c-abde-98d988977696.html}}</ref> Festivāla norises laikā tiek salīdzinātas un izraudzītas labākās filmas vairākās kategorijās starp dokumentālajām filmām, spēlfilmām un īsfilmām, tāpat ir arī ārpus konkursa sadaļas grupas, kas sevī ietver ''NEXT'', ''New Frontier'', ''Spotlight'', ''Midnight'', ''Sundance Kids'', ''From the Collection'', spēlfilmu un dokumentālo filmas pirmizrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sundanceguide.net/sundance-festival-guide/structure-of-the-sundance-film-festival/|title=Structure of the Sundance Film Festival|website=www.sundanceguide.net|access-date=2021-01-19}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
[[File:Babymonitor.JPG|thumb|300px|Elektroniskā bērnu aukle ]]
'''Radio aukle''' (bērnu monitors, kas pazīstams arī kā elektroniskā bērnu aukle) ir [[radio]] sistēma, ko izmanto, lai attālināti uztvertu [[mazulis|mazuļa]] radītās skaņas. [[Raidītājs]], kas aprīkots ar [[mikrofons|mikrofonu]], atrodas pie bērna, savukārt [[radiouztvērējs|uztvērējs]], kas aprīkots ar [[skaļrunis|skaļruni]], atrodas pie personas, kas aprūpē mazuli. Radio signāla pārraide ir divvirzienu, kas ļauj ne tikai uztvert bērna radītās skaņas, bet arī sarunāties ar bērnu. Radio aukles galvenais mērķis ir bērna uzraudzība, lai zinātu, kad [[zīdainis]] ir pamodies. Radio aukle ir droša izmantošanai bērnu uzraudzīšanā, tai nav novērotas kaitīgas [[blaknes]] vai bīstamības, lai gan daži ārsti uzskata, ka skaņas, ko rada mazulis, var būt maldinošas. Tas saistīts ar to, ka mazuļi mēdz sarunāties paši ar sevi, radot skaņas vai savu „valodu”, kas attīsta viņu dzirdi un maņas. Radio aukles funkcija ir pieejama daudzās portatīvajās [[rācija|rācijās]], kuru tehniskajā specifikācijā ir norādīta funkcija ''Baby Monitor'' (bērnu aukle).

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilglioksāla struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O2
|molmasa=72,06
|blīvums=1045,5
|kušanas temperatūra=?°C
|viršanas temperatūra=72 °C
}}
'''Metilglioksāls''' (pirovīnogskābes aldehīds, 2-oksopropanāls, acetilformaldehīds, propāndions, α-ketopropionaldehīds, propanolons, CH3−CO−CHO) ir vienkāršākais keto[[aldehīds]].

sentences: '''3. septembris''' ir gada 246. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (247. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 119 dienas.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Georgs Hāmanis
|          vārds_orig =''Johann Georg Hamann''
|              attēls =Johann Georg Hamann (1730 –1788).jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1730
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =27
|            dz_vieta = [[Prūsija (karaliste)|Prūsijas Karaliste]], [[Kēnigsberga]]
(tagad {{RUS}}, [[Kaļiņingrada]])
|              m_gads =1788
|           m_mēnesis =6
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Minstere]], [[Vestfālene]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|            paraksts =
|               skola = ''Vētras un dziņu'' kustība
|           intereses = Filozofija, Teoloģija
|              idejas =
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Sokrats]], [[Deivids Hjūms]]
|          ietekmējis =[[Gēte]], [[Herders]], [[Hēgelis]] u.c.
|               darbi =
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''28. marts''' ir gada 87. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (88. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 281 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņas dzīves
| attēls = Seven Pounds poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Pounds''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gabriels Mačino]]
| producents = * [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors = [[Grānts Niporte]]
| galvenajās lomās = * [[Vills Smits]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Berijs Pepers]]
* [[Oktāvija Spensere]]
* [[Vudijs Harelsons]]
| mūzika = [[Andželo Milli]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2008|12|19||bez}}
| ilgums = 121 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-pounds-2008|title=Seven Pounds|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403012343/http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-pounds-2008}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenpounds.htm |title=Seven Pounds (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=April 2, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190610053506/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenpounds.htm |archivedate={{dat|2019|06|10||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|168,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Septiņas dzīves"''' ({{val|en|Seven Pounds}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors ir [[Gabriels Mačino]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Rosario Dosone]], [[Maikls Īlijs]], [[Berijs Pepers]], [[Oktāvija Spensere]] un [[Vudijs Harelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|19||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sander_vitreus.jpg
| att_nosaukums = [[Dzeltenais zandarts]] (''Sander vitreus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Percoidei
| apakškārta_lv = Īstie asari
|        dzimta = Percidae
|     dzimta_lv = Asaru dzimta
|         ģints = Sander
|      ģints_lv = Zandarti
|      binomial = Sander <small>([[Lorenz Oken|Oken]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Lucioperca''
*''Sandat''
*''Stizostedion''
}}

sentences: '''Ķīniešu kalendārs''' ir lunisolārais kalendārs, kurā ir gan solārā ([[Saule]]s), gan [[Lunārais kalendārs|lunārā kalendāra]] ([[Mēness]]) elementi. Kalendāram seko ne tikai [[Ķīna]]s, bet arī citas [[Āzija]]s kultūras.<ref>[http://afgen.com/calendars_time.html Calendars, Time, & Numerology - Egyptian Roots & Mathematical Precision of Our Modern Calendar], afgen.com {{en ikona}}</ref> Mūsdienās lielākā daļa Austrumāzijas valstu ikdienas darbībās izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]], tomēr ķīniešu kalendārs joprojām tiek izmantots, lai atzīmētu tradicionālos Austrumāzijas svētkus, piemēram, [[Ķīniešu Jaunais gads|Ķīniešu Jauno gadu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                    = ''Calligra Suite''
| logo                    = Calligra-logo.svg|150px
| screenshot              = Calligra Stage 2.4.png
| caption                 = ''Calligra Stage'' ekrānšāviņš
| collapsible             =
| developer               = [[KDE]]
| frequently updated      =
| programming language    = [[C++]] ([[Qt (ietvars)|Qt]], [[KDE]])
| operating system        = ''[[Unix|Unix-like]]'', ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[Android]]''<ref name=CalligraAndroid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.kde.org/node/4521 |title=Calligra on Android |publisher=blogs.kde.org |date= |accessdate=2012-03-30 |archive-date=2012-04-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120420215759/http://blogs.kde.org/node/4521 }}</ref>
| platform                =
| size                    = ~115 [[Megabaits|MB]] ([[xz|xz-kompresija]] [[pirmkods]]), ~20 [[Megabaits|MB]] (tulkojumi)<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/{{Novecojusi saite}}</ref>
| language                = 31 valodā<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/calligra-l10n/{{Novecojusi saite}}</ref>
| status                  = Aktīvs
| genre                   = [[Graphic art software|Grafika]] un [[ofisa komplekts]]
| license                 = [[GNU General Public License#2. versija|GPLv2+]], [[GNU Lesser General Public License#2. versija|LGPLv2+]]
| website                 = {{URL|http://calligra.org/}}
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidmagindanao
| official_name = ''Maguindanao del Sur''
| image_skyline = Maguindanao New Provincial Capitol.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Maguindanao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2023
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4937.48
| population_total = 741221
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 34 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Buluana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 24
| p1 = '''24 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[magindanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MGS
| website                  =
}}
'''Dienvidmagindanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Maguindanao del Sur}}, {{val|en|Province of Maguindanao del Sur}}, {{val|mdh|Dairat nu Salatan Magindanaw}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 24 municipalitātēs un sīkāk 287 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Buluana]]. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[magindanaji]], pēc konfesionālās piederības vairākums ir [[musulmaņi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Mandarin.duck.arp.jpg
 | att_nosaukums = [[Mandarīnpīle]] (''Aix galericulata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Anseriformes
 |      kārta_lv = Zosveidīgie
 |        dzimta = Anatidae
 |     dzimta_lv = Pīļu dzimta
 | iedalījums=
* [[Dižpīļu apakšdzimta]] (''Tadorninae'')
* [[Dūkurpīļu apakšdzimta]] (''Thalassorninae'')
* [[Gauru apakšdzimta]] (''Merginae'')
* [[Nirējpīļu apakšdzimta]] (''Aythyinae'')
* [[Peldpīļu apakšdzimta]] (''Anatinae'')
* [[Piešspārnu zosu apakšdzimta]] (''Plectropterinae'')
* [[Raibumaino pīļu apakšdzimta]] (''Stictonettinae'')
* [[Svilpējzosu apakšdzimta]] (''Dendrocygninae'')
* [[Zilknābju apakšdzimta]] (''Oxyurinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
Par '''pīli''' sauc daļu [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') putnu. Pīļu dzimta ir plaša, un tai ir vairākas [[apakšdzimta]]s, no kurām 8 apakšdzimtās tiek sistematizētas dažādu sugu pīles. Visas pīles ir [[ūdensputni]], un tās dzīvo gan [[saldūdens|saldūdenī]], gan [[sālsūdens|sālsūdenī]]. Tās ir vidēji lieli [[putni]], bet mazākas kā [[gulbji]] un [[zosis]]. [[latviešu valoda|Latviešu valodā]] dažas pīļu sugas tiek sauktas arī par [[gauras|gaurām]], [[gaigalas|gaigalām]], [[kākauļi]]em, [[ķerra (putns)|ķerrām]] un [[krīklis|krīkļiem]]. Dažu apakšdzimtu pīļu sugas tiek sauktas par [[zoss|zosīm]], kā [[piešspārnu zosis]] un [[svilpējzosis]], lai gan patiesībā tās ir liela auguma pīles.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Mūžīgā filozofija''' ({{val|en|perennial philosophy}}, {{val|la|philosophia perennis}}) ir [[metafizika|metafiziska]] uzskatu sistēma, kas runā par cilvēci visos laikos un vietās vienojošu domas kopību un zināšanām par "dievišķo Realitāti". Jēdzienu "mūžīgā filozofija" pirmoreiz izmantoja itāļu teologs Agostino Steuko savā grāmatā "''{{lang|la|De perenni philosophia}}''" 16.gs. vidū.<ref>Copenhaver 1992, 185.</ref>

sentences: '''Debess poli''' ir punkti, kuros [[pasaules ass]] šķērso [[debess sfēra|debess sfēru]]. Izšķir debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Novērotājam, kurš stāv uz [[Zeme]]s [[ziemeļpols|ziemeļpola]] vai [[dienvidpols|dienvidpola]], attiecīgais debess pols atradīsies tieši virs galvas. Raugoties debesīs uz šo polu, redzams, ka tas ir nekustīgs, bet debess ķermeņi rotē ap to. Tomēr debess pola nekustība attiecībā pret zvaigznēm ir maldīga, jo tas lēnām pārvietojas [[precesija]]s dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpus redzesloka
| attēls                   = Out of Sight 1998 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Sight''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Berijs Sonnenfīlds]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|6|26|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998|title=Out of Sight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604171927/https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofsight.htm|title=Out of Sight (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpus redzesloka"''' ({{val|en|Out of Sight}}) ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Dženifere Lopesa]], [[Vings Reimss]], [[Dons Čīdls]], [[Deniss Farina]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
hibernācijas stāvoklī]]
'''Hibernācija''' ({{val|la|hibernātus}}, no ''hībernus'' — 'ziema') jeb '''ziemas guļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] spēja ilgstoši saglabāt neaktivitāti un samazinātu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Dzīvniekiem šajā stāvoklī ir zema [[ķermeņa temperatūra]], lēna [[elpošana]] un [[sirdsdarbība]], lēna vielmaiņa. Visbiežāk hibernāciju novēro ziemā. Tās mērķis ir saglabāt enerģiju, kad pietiekams daudzums ēdiena nav pieejams. Hibernācija var ilgt dienas, nedēļas vai mēnešus atkarībā no sugas, apkārtējās vides temperatūras, gada laika, attiecīgā dzīvnieka ķermeņa stāvokļa. Pirms ieiešanas hibernācijas stāvoklī dzīvniekam ir jāuzkrāj pietiekoši liels daudzums enerģijas, lai pietiktu līdz perioda beigām.

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Silūrs
|karte=Silurian plate tectonics.png
|o2=14
|co2=4500
|temp=17
|jūras līmenis = ap 180 m
}}

sentences: '''Eiropas Sociālā harta''' ir [[Eiropas Padome]]s līgums, noslēgts 1961. gadā un stājies spēkā 1965. gadā. Hartai ir trīs protokoli, kā arī 1996. g. pieņemtā un 1999. g. spēkā stājusies versija — Pārskatītā Eiropas Sociālā Harta. Sākotnējās Hartas dalībvalstis uzņemas uzskatīt par sev saistošiem vismaz 10 no 19 tiesības nostiprinošiem pantiem vai vismaz 45 no numurētiem pantu punktiem, Pārskatītās Hartas dalībvalstis — vismaz 16 no 31 panta vai vismaz 63 no numurētiem pantu punktiem, kā arī piemērot tos bez diskriminācijas. No 47 EP dalībvalstīm uz 2016. g. martu 34 ir Pārskatītās Hartas dalībvalstis, 9 — sākotnējās Hartas dalībvalstis.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Studentu korporācijas infokaste
|           nosaukums =
|             vapenis =
|         vapenis_izm =
|  dibināšanas datums =
|   dibināšanas vieta =
|      komānu garantē =
|              krāsas =
|              devīze =
|    Latīniskā devīze =
|                  cq =
|          mājas lapa =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Norsk rikskringkasting AS
|logo               = Norsk-rikskringkasting-Logo.svg
|logo izmērs        = 250px
|formāts            = Valsts raidorganizācija
|valsts             = {{flag|Norvēģija}}
|valoda             = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1933
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Norvēģija]]s valsts
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[televīzija]], [[radio]], [[internets]]
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
}}

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaunā karatē zvaigzne
| attēls                   = the next karate kid.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Next Karate Kid''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kristofers Kains]]
| producents               = [[Džerijs Veintraubs]]
| scenārija autors         = [[Marks V. Lī]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maikls Aironsaids]]
* [[Norijuki Morita]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|9|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 10, 2019|archive-date={{dat|2019|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190511162040/https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=karatekid4.htm|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Karatē bērns 3]]
| nākošā                   = [[Karatē puika]]
| imdb                     =
}}
'''Jaunā karatē zvaigzne''' ({{val|en|The Next Karate Kid}}) ir 1994. gada drāma, kuras režisors ir [[Kristofers Kains]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Maikls Aironsaids]] un [[Norijuki Morita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|9||bez}}. Šī ir ceturtā daļa "[[Karatē bērns (filmu sērija)|Karatē bērns]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Alfrēds Rozenbergs
| vārds_orģ = ''Alfred Rosenberg''
| attēls = Bundesarchiv Bild 146-2005-0168, Alfred Rosenberg.jpg
| apraksts =
| amats = Okupēto Austrumu apgabalu ministrs
| term_sākums = {{dat|1941|7|17|N}}
| term_beigas = {{dat|1945|4|30|N}}
| premjers = [[Ādolfs Hitlers]] (kā [[fīrers]])
| priekštecis =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dat|1893|1|12|N}}
| dzim_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
| mir_dati = {{dat|1946|10|16|N}}
| mir_vieta = [[Nirnberga]], [[Vācija]]
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[NSDAP]]
| dzīvesb = Hilda Lēsmane
(1915–1923, igauniete)
Hedviga Krāmere
(1925–1946, vāciete)
| bērni = 2
| profesija = arhitekts, politiķis
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman architecture in Rome}}

sentences:
]]
'''Starptautiskais grāmatas standartnumurs''' ({{val|en|International Standard Book Number}}, ISBN) ir unikāls [[grāmata|grāmatu]] starptautisks identifikatornumurs. ISBN ir veidots, vadoties pēc 9 ciparu grāmatas standartnumuru sistēmas (SBN), kuru izveidoja Gordons Fosters 1960. gados. ISBN sistēmu lieto vairāk nekā 150 valstīs. Šis kods tiek piešķirts publiski pieejamiem monogrāfiskiem izdevumiem. 13 ciparu garais kods sastāv no pieciem elementiem (kas katrs ir jāatdala viens no otra): prefikss, reģistrācijas grupa, reģistrants, publikācija, [[kontrolcipars]].

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Beibleidi
| attēls =
| citi nosaukumi = ''Beyblade''
| izgudrotājs =
| valsts = {{JAP}}
| kompānija = ''[[Takara Tomy]]''
| mājaslapa = https://beyblade.com
}}
'''"Beibleidi"''' jeb '''''Beyblade''''' ({{val|ja|ベイブレード, Beiburēdo}}) ir [[Vilciņi (rotaļlieta)|vilciņu]] [[zīmols]], [[galda spēle]], kā arī [[anime]] seriāls. Pirmie Beibleidu zīmola vilciņi iznāca 1999. gadā. Beibleidi no citiem vilciņu brendiem atšķiras ar to, ka tiem iespējams viegli nomainīt detaļas, tādējādi dodot iespēju pielāgot tā izskatu. "Beibleida viesulis" ({{val|en|Beyblade burst}}) sērijas vilciņi izjūk kad atsitas pret citiem vilciņiem. Beibleidus iegriež ar īpašu iegriešanas mehānismu. Mehānisma apakšā uzstutē beibleidu, tad ar īpašu rāvējslēdzēju to iegriež un tad tas nokrīt spēles laukumā.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Jūliuss Jēnihs''' (''Jehnich'', dzimis [[1871]]., miris [[1945]].) bija Latvijas vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

sentences:
{{Zvaigzne1 infokaste
| nosaukums = Tēta1 Orionis C
| attēls =TrapeziumStars.jpg
| att_izm = 250px
| paraksts = [[Trapeces zvaigžņu kopa]]
| epoha = J2000
| zvaigznājs =[[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
| rektascensija = 05h 35m 16,47s<ref name="P1">[http://vizier.u-strasbg.fr/viz-bin/VizieR-5?-out.add=.&-source=I/239/hip_main&HIP=26221 The Hipparcos and Tycho Catalogues (ESA 1997)]</ref>
| deklinācija = -05° 23′ 22,9″<ref name="P1" />
| redz.spožums=5,13<ref name="P1" />
| r.ātrums=+28 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| ī.kustība=[[rektascensija|α]]: −0,92 loka milisekundes/gadā
[[deklinācija|δ]]: 0,13 loka milisekundes/gadā
| paralakse=2,11 ± 0,41 loka milisekunde
| attālums = ~470 [[parseks|pc]]
~1500[[gaismas gads|ly]]
| abs.spožums=-3,2
| s.klase= O6pe V
| tips =
| masa = 40 M☉
| rādiuss = 8 R☉
| starjauda=251 000 L☉
| temperatūra=45 500 [[kelvins|K]]
| vecums=1,2 x 106 gadi
| c.nosaukumi= 41 Ori C, Theta1 Orionis C, HR 1895, HIP 26221,
 HD 37022, SAO 132314, V1016 Ori
}}
'''Tēta1 Orionis C''' ('''θ1 Orionis C''') ir [[dubultzvaigzne]] [[Trapeces zvaigžņu kopa|Trapeces zvaigžņu kopā]], kopas spilgtākā [[zvaigzne]], atrodas [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] [[Oriona miglājs|Oriona miglāja]] vidū. Tā ir arī masīvākā no kopas zvaigznēm. Zvaigzne pieder O [[spektra klase]]i, tā ir zilgana [[galvenās secības zvaigzne]]. Pētījumi [[infrasarkanais starojums|infrasarkanajā]] spektrā liecina, ka Tēta1 Orionis C ir [[fizikālā dubultzvaigzne]], kura sastāv no divām komponentēm: Tēta1 Orionis C1 un Tēta1 Orionis C2.<ref>[http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=CCDM%20J05353-0524AIJ  tet01 Ori C -- Double or multiple star]</ref> C1 un C2 viena otru apriņķo 11 gadu laikā. Iespējams eksistē arī trešā komponente. 2013. gada augustā Tēta1 Orionis C sistēmu izdevās nofotografēt [[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā ar 6,5 m Magelāna teleskopa adaptīvo optiku, kurš atrodas [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]].<ref>[http://www.space.com/22467-telescope-takes-sharpest-night-sky-images.html New Telescope Tech Takes Sharpest Night Sky Photos Ever]</ref> Attēlos redzama divu zvaigžņu sistēma.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dionīsijs Gotfrīds Krons
|     vārds_orig = Dionysius Gottfried Croon
|         attēls = KronsDionisijs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1777
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Lielvārde]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja, dzimusi fon Bergene
|          bērni = dēls- mācītājs [[Kārlis Georgs Gotlībs Krons]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}

'''Weisenau'''
Veizenava

Iedzīvotāji (2017) 12 959

Platība3,9 km²

Federālā zeme[[Reinzeme-Pfalca]]

Mājaslapa[http://www.mainz-weisenau.de/ www.mainz-weisenau.de] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20061205221941/http://www.mainz-weisenau.de/ |date={{dat|2006|12|05||bez}} }}

sentences: '''Bonaire, Sintēstatiusa un Saba''' jeb '''BES salas''' ({{val|nl|'''B'''onaire, Sint '''E'''ustatius en '''S'''aba}}), arī '''Karību Nīderlande''' (''Caribisch Nederland''), ir apvienojošs nosaukums trim [[Nīderlande]]s municipalitātēm, kas izveidojās, 2010. gadā sadaloties [[Nīderlandes Antiļas|Nīderlandes Antiļām]]. Nosaukums tiek lietots [[ISO|Starptautiskās standartizācijas organizācijas]] dokumentācijā.<ref>[http://www.iso.org/iso/iso_3166-1_newsletter_vi-8_split_of_the_dutch_antilles_final-en.pdf ISO 3166-1 NEWSLETTER VI-8]</ref>

sentences: '''18. oktobris''' ir gada 291. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (292. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 74 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya carnosa vo kvete.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya carnosa|Gaļīgā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya carnosa|suga_lv=Gaļīgā hoija}}'''Gaļīgā hoija''' (''Hoya carnosa''), sarunvalodā saukta arī par '''vaskapuķi''' un '''porcelāna puķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]] tās vaskaino lapu un saldi smaržojošo ziedu dēļ.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences: Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[gotiskais roks|gotiskā roka]] mūzikas grupas '''[[London After Midnight]] diskogrāfija'''.

sentences:
'''Plakne''' ir [[virsma]], kas satur katru [[taisne|taisni]], kura savieno jebkurus divus tās [[Punkts (ģeometrija)|punktus]]. Plakne ir viens no trim [[ģeometrija]]s nedefinējamiem pamatobjektiem, kuru īpašības tiek netieši aprakstītas ar ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]].

Plakne ir divdimensionāls analogs punktam (kam ir nulle dimensijas), taisnei (kam ir viena dimensija) un [[telpa]]i (kam ir trīs dimensijas).

Plakne ir svarīgs ģeometrijas jēdziens, jo tā ļauj definēt daudzus citus ģeometriskus objektus, piemēram, [[Dekarta koordinātu sistēma|Dekarta koordinātu sistēmu]] un plaknes figūras - [[trijstūris|trijstūri]], [[četrstūris|četrstūri]], [[riņķis|riņķi]], utt.

Ģeometrijas nozari, kas pētī figūru un konfigurāciju īpašības plaknē, sauc par '''[[planimetrija|planimetriju]]'''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Josifs Staļins
| vārds_orģ = იოსებ ბესარიონის ძე სტალინი
| attēls = Stalin Full Image.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Josifs Staļins 1937. gadā
| amats = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums = {{dat|1922|4|3|N}}
| term_beigas = {{dat|1952|10|16|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| dzim_dati = {{dat|1878|12|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Gori}} (tagad {{GEO}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1953|3|5|1878|12|6}}
| mir_vieta = {{flaga|PSRS}} [[Kunceva]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]] (tagad {{RUS}})
| apglabāts =
| tautība = [[gruzīni|gruzīns]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs = Vissarions Džugašvili
| māte = Jekaterina Džugašvili
| dzīvesb = [[Jekaterina Svanidze]] (1885—1907), [[Nadežda Alilujeva]] (1901—1932)
| bērni = [[Svetlana Alilujeva]], [[Vasilijs Staļins]], [[Jakovs Džugašvili]]
| profesija =
| alma_mater = Tiflisas Teoloģiskais seminārs (nepabeidza, atskaitīts)
| reliģija =
| paraksts = Signature of Joseph Stalin.png
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Josifs Džugašvili''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Джугашвили}}, {{val|ka|იოსებ ჯუღაშვილი}}; dzimis {{dat|1878|12|6}}, miris {{dat|1953|3|5}}), kopš 1912. gadā lietoja pseidonīmu '''Josifs Staļins''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Сталин}}, no ''сталь'' — '[[tērauds]]'), bija [[gruzīni|gruzīnu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] politiķis. [[PSKP CK ģenerālsekretārs]] ([[1922]]—[[1953]]), no 1920. gadu beigām faktiski valdīja kā neierobežots [[diktators]]. [[Lielais terors|Lielā terora]] laikā valstī tika ieviests Staļina [[personības kults]]. Papildus ģenerālsekretāra amatam no 1941. gada ieņēma arī PSRS Tautas Komisāru Padomes priekšsēdētāja amatu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2458''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2458''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2457]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2018
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2018|8|6|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2457]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2459]]''
}}
'''''Kosmos-2458''''' (''Космос-2458'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 734. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.<ref name="ianc.rsa" /> Pavadonis orbītā tika palaists 2009. gada decembrī. 2018. gadā tas sabojājās.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Suntažu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Suntazi Catholic church - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Suntažu katoļu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Suntažu katoļu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.902511
| longd = 24.926519
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Suntažu pagasts|Suntaži}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 2009. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            = Prāvests Arnis Maziļevskis
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss pieriebies
| operators =
| attēls = Falling Down (1993 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, neo-noir
| režisors = [[Džoels Šūmahers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Bārbara Hēršija]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Falling Down''
| studija = * ''Le Studio Canal+''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|2|26}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|96 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss pieriebies"''' ({{Val|en|Falling Down}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Roberts Djuvals]], [[Bārbara Hēršija]], [[Reičela Tikotina]], [[Frederiks Forests]] un [[Tjūsdeja Velda]].

sentences: '''Utilītprogramma''' (no {{val|en|utility}} — "derīgums", saukta arī '''utilīta'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2022-11-17|language=lv}}</ref>) ir [[programmatūra|datoru programmatūra]], kas paredzēta [[datoraparatūra]]s, [[operētājsistēma]]s vai [[lietojumprogrammatūra]]s apkalpošanai. Utilītprogrammas parasti ir nelielas un veic kādu noteiktu, šauras specializācijas uzdevumu. Daudzas utilītprogrammas ir jau iekļautas operētājsistēmās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Philippine duck.jpg
|  att_nosaukums = [[Filipīnu pīle]] (''Anas luzonica'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| apakšdzimta_r=Peldpīles
|       binomial = Anatinae <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer sieboldianum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer sieboldianum|suga_lv=Zībolda kļava|attēls=Acer sieboldianum in Hackfalls Arboretum (11).jpg|attēls2=Acer sieboldianum in Hackfalls Arboretum (9).jpg}}
'''Zībolda kļava''' ({{val-la|Acer sieboldianum}}) ir [[ziepjkoku dzimta]]s suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/23|title=Zībolda kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612103656/https://database.smartgardens.eu/plant/23}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C28H56O2
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences:
[[Kategorija:Kotdivuāra]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Planīcas ieleja
|attēls                 = Julian Alps - mountain3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats no Planīcas uz kalniem tās austrumpusē
 | pushpin_map           = Slovēnija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =46|lat_min =28 |lat_sec =37
|lon_dir =E |lon_deg =13|lon_min =43 |lon_sec =20
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}
|ģeo_apgabals           = Jūlija Alpi
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 850—870
|pilsētas               = Rateče
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Anaksagors
|          vārds_orig = Ἀναξαγόρας
|              attēls = Anaxagoras Lebiedzki Rahl.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Anaksagors, daļa no [[freska]]s Atēnu Nacionālajā Universitātē.
|          dz_dat_alt = 500. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Klazomenas]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 428. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Lampsaka]], [[Senā Grieķija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[fizika]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tempeliaukio baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Temppeliaukio_Kirkko_(Rock_Church),_Helsinki.jpg
| image_size            =
| caption               = Tempeliaukio baznīca
| map_type              = Helsinki#Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Tempeliaukio baznīca
| position              = left
| latd                  = 60.173056
| longd                 = 24.925278
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Helsinki}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Tuomo Suomalainens]] (''Tuomo Suomalainen''), [[Timo Suomalainens]] (''Timo Suomalainen'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1968. gads
| year_completed        = 1969. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Tempeliaukio baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1132809"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{jāuzlabo|nelabots mašīntulkojums}}

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pīlas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Peel Cathedral 01.JPG
| image_size            =
| caption               = Pīlas katedrāle
| map_type              = Menas sala#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Pīlas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.221667
| longd                 = -4.691111
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Menas Sala|Pīla}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1879. gads
| year_completed        = 1884. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Pīlas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3445970"
}
</mapframe>

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Pastiprinājums''' ({{val-en|reinforcement}}) ir jēdziens [[uzvedības psiholoģija|uzvedības psiholoģijā]]. Tas nozīmē tādu reakciju apkārtējā vidē uz indivīda rīcību, kuras rezultātā indivīds iegūst sev vēlamu rezultātu. Saskaņā ar attiecīgo teoriju, ja indivīds regulāri novēro pozitīvu pastiprinājumu, tad viņš turpmāk līdzīgās situācijās vienmēr rīkosies šādā veidā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Oszupes pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Nikaragvas revolūcija
''Revolución Nicaragüense''
| image    =
| caption  = Revolūcijas 10. gadadienas svinības galvaspilsētā [[Managva|Managvā]].
| partof            = [[Aukstais karš|Aukstā kara]]
| date              = 1962.—1990.
(FSLN gāza diktatūru {{dat|1979|7|19||bez}})
| place             = {{vieta|Nikaragva}}
| result            =
FSLN uzvara 1979. gadā

* [[Somosu ģimene|Somosu]] varas beigas
* [[Kontras|Kontru]] uzbrukumi
* Demokrātiskas vēlēšanas 1984. gadā
* Nacionālās opozīcijas savienības uzvara 1990. gada vēlēšanās
| status            =
| combatant1        =
 / {{flaga|Nikaragva}} '''[[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte|FSLN]]'''

'''Atbalsts:'''

{{vieta|Kuba}}<ref name="CubaSupport">{{tīmekļa atsauce|url=http://www1.american.edu/faculty/leogrande/Levine-Cuba.pdf|title=The New Cuban Presence in the Caribbean|publisher=American University|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120124082436/http://www1.american.edu/faculty/leogrande/Levine-Cuba.pdf|archivedate={{dat|2012|01|24||bez}}}}</ref>

{{vieta|Padomju Savienība}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://articles.latimes.com/1986-06-29/news/mn-406_1_nicaragua-s-sandinista|title=Soviets Sending Copter Support Teams to Aid Sandinistas, Pentagon Reports|publisher=''[[Los Angeles Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Meksika}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.revistas.unal.edu.co/index.php/achsc/article/download/23186/23925/|title=El apoyo de México al triunfo de la revolución sandinista: su interés y uso políticos|publisher=Universidad Michoacana de San Nicolás de Hidalgo|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=spāniski|archive-date={{dat|2021|02|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210226224935/https://revistas.unal.edu.co/index.php/achsc/article/download/23186/23925/}}</ref>

{{vieta|Zviedrija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1323482&fileOId=1323483|title=Sweden, Nicaragua and the Sandinistas|publisher=Lund University|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170808001032/http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1323482&fileOId=1323483|archivedate={{dat|2017|08|08||bez}}}}</ref>
| combatant2=
{{flaga|Nikaragva}} '''[[Somosu ģimene|Somosu]] diktatūra'''
(līdz 1979.)

'''[[Kontras]]'''
(1979.—1990.)

'''Atbalsts:'''

{{vieta|ASV}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://digitalcommons.iwu.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=1024&context=history_honproj|title=Human Rights and Policy Wrongs: United States Involvement in the Creation and Overthrow of the Somoza Regime|publisher=Illinois Wesleyan University|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Hondurasa}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1988/05/19/world/contras-taking-refuge-in-honduras.html|title=Contras Taking Refuge in Honduras|publisher=''[[The New York Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Saūda Arābija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://oig.justice.gov/special/9712/appa.htm|title=Appendix A: Background on United States Funding of the Contras|publisher=Office of the Inspector General, U.S. Department of Justice|accessdate={{dat|2017|3|15||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Izraēla}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/1987/02/08/world/early-israeli-offer-to-contras-recalled.html|title=EARLY ISRAELI OFFER TO CONTRAS RECALLED|publisher='[[The New York Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

{{vieta|Panama}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nsarchive.gwu.edu/NSAEBB/NSAEBB2/index.html|title=The Contras, Cocaine, and Covert Operations|publisher=The National Security Archive|accessdate={{dat|2017|3|16||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>
|commander1    =
|commander2    =
|strength1     =
|strength2     =
|casualties1   =
|casualties2   =
|notes         =
}}
'''Nikaragvas revolūcija''' ({{val|es|Revolución Nicaragüense}} un ''Revolución Popular Sandinista'') ir notikumi [[Nikaragva|Nikaragvā]], kas sākās kā pretestība [[Somosu ģimene|Somosu]] diktatūrai 1960. un 1970. gados, ko vadīja [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte]] (''Frente Sandinista de Liberación Nacional'', FSLN), turpinājās ar FSLN nākšanu pie varas 1979. gadā un cīņu pret [[kontras|kontrām]] līdz 1990. gadam, sandīnistiem vēlēšanās zaudējot.

sentences:
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Dažādi trijstūri
| width     = 180

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Centaura Bēta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Agena, Hadars
|           zvaigznājs = Centaurs
|          deklinācija = –60° 22′ 22,9266"
|    redzamais spožums = 0,61
|   absolūtais spožums = –4,53
|                 masa = 10,3 ± 0,1
}}
'''Centaura Bēta''' jeb '''Centaura β''' (''β Cen, Beta Centauri''), pazīstama arī kā '''Agena'''<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 183.</ref> vai '''Hadars'''<ref name=":0" />, ir otra spožākā [[zvaigzne]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kas atrodas aptuveni 350 [[gaismas gads|gaismas gadus]] jeb 110 [[parseks|parseku]] attālumā no [[Zeme]]s.<ref name=":1" /> Tā ir trīskārša [[zvaigžņu sistēma]] ar kopējo [[redzamais spožums|redzamības spožumu]] 0,61,<ref name=":2" /> kas tādējādi to padara par [[spožāko zvaigžņu saraksts|vienpadsmito spožāko zvaigzni]] nakts debesīs.

sentences:
{{tautas infokaste
| tauta = Mohikāņi
Muhhekunneuw
| attēls =
| skaits = Ap 1700, sajaukušies ar citām [[algonkinu tautas|algonkinu]] ciltīm
| vieta = {{ASV}}, [[Viskonsina]]
| reliģija = [[Brāļu draudzes]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji mohikāņu (izmira ap 1940.g.)
| radi = Munsī
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nymphon charcoti.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Nymphon charcoti}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Pycnogonida
| kārta =Pantopoda
| kārta_lv =Jūraszirnekļi
| dzimta =Nymphonidae
| dzimta_lv =Nimfonīdas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Boreonymphon}}
* {{TaksoSaite|Chaetonymphon}}
* {{TaksoSaite|Heteronymphon}}
* {{TaksoSaite|Neonymphon}}
* {{TaksoSaite|Nymphon}}
* {{TaksoSaite|Paranymphon}}
* {{TaksoSaite|Pentanymphon}}
* {{TaksoSaite|Sexanymphon}}
| kategorijas =nē
}}
'''Nimfonīdas''' ({{val-la|Nymphonidae}}) ir [[Jūraszirnekļi|jūraszirnekļu]] dzimta. Nimfonīdas dzīvo [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]] un [[Antarktika]]s ūdeņos.

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences: {{Commonscat|Architects by style|Arhitekti pēc virziena}}

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|attēls=Cornflowers (Centaurea cyanus) near New Holland - geograph.org.uk - 2484262.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea cyanus|Zilā rudzupuķe}}|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|binomial=Centaurea}}'''Dzelzenes''' (''Centaurea'') ir augu ģints [[asteru rinda]]s [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kurā ietilpst vairāk nekā 700 augu sugu. Šīs ģints pārstāvji ir sastopami tikai [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]], pārsvarā [[Austrumu puslode|Austrumu puslodē]]. Vislielākā sugu daudzveidība ir konstatēta [[Vidējie Austrumi|Vidējos austrumos]] un tiem tuvos reģionos.

sentences: '''Dženere''' (vīriešu dzimtē '''[[Dženers]]''') var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences: '''OGLE-TR-56b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-56]], kas atrodas 1612 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0235 AU un gads uz tās ilgst tikai 29 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemēroti dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-56b, tad uz tās būtu 1988 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = WaterMonitor Penang.jpg
| binomial = Varanoidea
| autors = [[Georg zu Münster|Münster]], 1834
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Varanus salvator|Ūdens varāns}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Reptilia
| klase_lv = Rāpuļi
| kārta = Squamata
| kārta_lv = Zvīņrāpuļi
| infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
| virsdzimta = Varanoidea
| virsdzimta_lv = Varānu virsdzimta
| kategorijas = nē
}}
'''Varānu virsdzimta''' (''Varanoidea'') ir [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Anguimorpha'') virsdzimta — taksonomiska vienība, kuru jaunākajās zvīņrāpuļu sistemātikās daži sistemātiķi lieto, bet citi nelieto.<ref name=fi/><ref name=uk/> [[Ķirzakas|Klasiskajā sistemātikā]] varānu virsdzimta tiek pielīdzināta [[varānveidīgie|varānveidīgo infrakārtai]] (''Platynota''),<ref>[http://www.reptile-database.org/db-info/taxa.html#Sau Order Squamata (phylogeny of squamata)]</ref> toties jaunākās sistemātikās varānu virsdzimta ir viena no varānveidīgo infrakārtas grupām.<ref>[http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/deuterostoma/chordata/reptilia/lepidosauromorpha/anguimorpha/platynota_1.html Platynota – monitor lizards, gila monsters, mosasaurs and snakes]</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=3
| image1 = Haydn portrait by Thomas Hardy (small).jpg | caption1 = [[Jozefs Haidns|Haidns]]
| image2 = Franz Joseph, circa 1915.JPG | caption2 = [[Francis Jozefs I]]
| image3 = Johann Strauss II (3).jpg | caption3 = [[Johans Štrauss II|Štrauss]]
| image4 =| caption4 = [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]]
| image5 = Bertha-von-Suttner-1906.jpg | caption5 = [[Berta fon Zutnere|fon Zutnere]]
| image6 = Bundesarchiv_Bild_102-13774,_Adolf_Hitler.jpg | caption6 = [[Ādolfs Hitlers|Hitlers]]
| image7 = Sigmund Freud LIFE.jpg | caption7 = [[Zigmunds Freids|Freids]]
| image8 = Anefo 933-1302 Huub Rothengatter, Alain Prost, Niki Lauda 29.10.1984 Lauda crop.jpg | caption8 = [[Nikijs Lauda|Lauda]]
| image9 = SchwarzeneggerJan2010.jpg | caption9 = [[Arnolds Švarcenegers|Švarcenegers]]
}}
| tauta     = Austrieši
''Österreicher''
| skaits    = 7,5 miljoni
| vieta     = [[Austrija]] 7,3 miljoni
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 0,7 miljoni
[[Kanāda]] 0,2 miljoni
[[Vācija]] 0,18 miljoni
[[Šveice]]
[[Itālija]]
[[Austrālija]] u.c.
| valoda    = [[vācu valoda]]
| reliģija  = katoļi — 66%
protestanti — 4%
| grupas    =
| radi      = [[vācieši]], [[šveicieši]]
}}

sentences:
2007. gada 1. maijā]]
'''Komunisms''' (no {{val|la|commūnis}} — 'kopīgs') [[marksisms|marksisma]] teorijā ir nākotnes sabiedriska iekārta, bezšķiru sabiedrība, kur ražošanas līdzekļi piederēs visiem kopīgi, sabiedrības locekļi būs vienlīdzīgi tiesībās un iespējās pēc principa “No katra pēc spējām, katram pēc vajadzībām”. Sadzīviski par "komunismu" bieži dēvē marksismu, jo tas ir marksisma kā ideoloģijas mērķis.

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Ernst von Bergmann''
|              attēls = Ernst von Bergmann 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1907
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Vīsbādene]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Tērbata]], [[Vircburga]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = aseptikas principu ieviešana klīnikā (1886)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši
| attēls                   =  Bad Boys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Berijs]]
* [[Dags Ričardsons]]
* [[Džims Malholands]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Marks Mancina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995|title=Bad Boys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2018|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180626113846/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys.htm|title=Bad Boys (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|141,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši "''' ({{val|en|Bad Boys}}) ir 1995. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Tea Leoni]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie puiši 2]]".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Трансаэро''
| logo                 = Transaero EN.svg
| logo izmērs          =
| attēls               =
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = UN
| ICAO                 = TSO
| izsaukums            = TRANSOVIET
| dibināta               = {{dat|1990|12|28||bez}}
| darbību uzsāka         = {{dat|1991|11|5||bez}}
| darbību pārtrauca      = {{dat|2015|10|25||bez}}
| galvenā bāze           =
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  =
| galamērķi              =
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        =
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           =
}}

sentences:
]]
'''Dižakmens''' ir [[laukakmens]], kura izmēri pārsniedz noteiktus parametrus un uz kuriem parasti attiecas noteikumi par [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] aizsardzību. Latvijā par valsts nozīmes dabas pieminekļiem uzskatāmi dižakmeņi ar tilpumu virs {{nobr|10 m³}}, par vietējas nozīmes — {{nobr|virs 7 m³}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|07|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> Lielākais Latvijas dižakmens ir [[Nīcgales Lielais akmens]], kura tilpums ir ap {{nobr|170 m³}}.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Augstais Tauerns
|attēls                 = Alte prager huette pano.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz [[Grosvenēdigers|Venēdigera]] grupas kalniem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min =10|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =12|lon_min =30|lon_sec =
| label_position      = top
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}<br/>{{ITA}}
|ģeo_apgabals           = [[Alpi]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumalpi]]
|sastāv                 =
|garums                 = 130
|platums                = 50
|kalns                  = [[Grosglokners]]
|augstums               = 3798
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Augstais Tauerns''' ({{val|de|Hohe Tauern}}, {{val|it|Alti Tauri}}) ir kalnu grēda [[Austrija]]s [[Alpi|Alpos]].<ref>{{PZT|693|Tauerns}}</ref> Izvietojusies [[Austrumalpi|Centrālajos Austrumalpos]] uz [[Tirole]]s, [[Karintija]]s un [[Zalcburga (zeme)|Zalcburgas]] zemju robežas, nedaudz iestiepjoties arī [[Itālija]]s [[Trentīno-Alto Adidže|Dienvidtirole]]s reģionā. Stiepjas ap 130 km garumā rietumu—austrumu virzienā. Grēdas, kā arī visas Austrijas augstākā virsotne ir 3798 m augstais [[Grosglokners]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džonam Takeram ir jāmirst
| attēls                   = Attēls:John Tucker Must Die.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''John Tucker Must Die''
| žanrs                    = Basketbola komēdija
| režisors                 = [[Betija Tomasa]]
| producents               = [[Maikls Birnbaums]]
| scenārija autors         = [[Džefs Lauelss]]
| galvenajās lomās         = [[Džesijs Metkafls]]
[[Britānija Snova]]
[[Ashanti]]
[[Sofija Buša]]
[[Ariella Kebela]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = 2006. gada 28. jūlijs
| ilgums                   = 89 min
| valsts                   = {{USA}}
{{CAN}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = [[ASV dolārs|$]]18 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džonam Takeram ir jāmirst"''' ({{val|en|John Tucker Must Die}}) ir 2006. gada amerikāņu basketbola romantiskā komēdija, kuras režisore ir [[Betija Tomasa]]. Galvenajās lomās ir [[Džesijs Metkafls]], [[Britānija Snova]], [[Ashanti]], [[Sofija Buša]], [[Ariella Kebela]]. Ziemeļamerikā tā tika izdota 2006. gada 28. jūlijā. Interneta portāla [[Internet Movie Database|IMDb]].com lietotāji šo filmu ir novērtējuši ar 5,5 zvaigznēm no 10 iespējamajām.

sentences:
{{cita nozīme|grāmatu|filmu|Garpa pasaule (filma)}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Garpa pasaule"
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Džons Ērvings]]
| title_orig       = ''The World According to Garp''
| translator       = Ilze Lāce-Eglīte
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Christopher Brown''<br>(''Black Swan'' izdevumam)
| country          = {{vieta|ASV}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = romāns
| publisher        = [[Dutton|E. P. Dutton]]
| pub_date         = 1978. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[The 158-Pound Marriage]]''
| followed_by      = ''[[The Hotel New Hampshire]]''
}}
'''"Garpa pasaule"''' ({{val-en|The World According to Garp}}) ir ASV rakstnieka [[Džons Ērvings|Džona Ērvinga]] romāns. Pirmo reizi izdots 1978. gadā.

sentences:
"Smēķēt aizliegts"]]
'''Smēķēšanas ierobežojumi''' ir virkne ar [[Likums|likumu]] noteiktu normu, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības [[Latvija|Latvijā]]:
# 1999. gadā LR [[Saeima]] pieņēma likumu "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu".
# 2001. gada 6. martā LR [[Ministru kabinets]] apstiprināja "Latvijas sabiedrības veselības stratēģijas" programmu, ka vismaz par 20% jāsamazina smēķētāju īpatsvars par 15 gadiem vecāku iedzīvotāju vidū un jāattālina vecums, kādā tiek uzsākta regulāra smēķēšana 15 gadus vecu un jaunāku iedzīvotāju vidū. "Tabakas uzraudzības valsts programma" ietver laika periodu no 2006. līdz 2010. gadam.
# 2005. gada 29. martā pieņēma grozījumus likumus "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu", kurus jāievieš līdz 2006. gada 1. Jūlijam.
# 2014. gada 12. jūnijā [[Saeima]] otrajā lasījumā apstiprināja likumprojektu, kas paredz aizliegt smēķēšanu citu cilvēku klātbūtnē, ja viņi pret to iebilst, kā arī līdz 21 gadam palielināt vecumu, līdz kuram aizliegts pārdot tabakas izstrādājumus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|grāmatu|Mazais princis (nozīmju atdalīšana)|Mazais princis}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Mazais princis
|          attels =
| attela apraksts = 1946. gadā izdotās grāmatas vāks
|          autors = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|  orig nosaukums = ''Le Petit Prince''
|     ilustrators = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|     vaka autors = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|          valsts = [[Francija]]
|          valoda = [[franču valoda]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = [[1943]]. gadā
| izdota latviski = 1966
|       tulkotajs = [[Ieva Lase]], Astra Skrābane
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{ezera infokaste
| ezers = Dimmers
| attēls = Duemmerluft.jpg
| paraksts = Dimmers
| map = Lejassaksija#Vācija#Eiropa
| relief = yes
| plat_d = 52.5
| gar_d = 8.35
| vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija}}
| platība = 13,5
| garums = 5,5
| platums = 4
| Vid_dziļums = 1
| Max_dziļums = 1,4
| tilpums =
| augstums_vjl = 37
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Dimmers (Dümmer)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 3600 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/85 85]
}}
}}
<mapframe text="Dimmers" width=300 height=300 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q688459"
}
</mapframe>

sentences: '''Aukstasiņu dzīvnieks''' jeb '''poikilotermijs''' ir dzīvnieks, kura ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides [[temperatūra|temperatūras]]. Pie aukstasiņu dzīvniekiem pieder [[rāpuļi]], [[abinieki]], [[zivis]] un visi [[bezmugurkaulnieki]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Daumants
| vārds_orģ           = ''Daumantas/Даўмонт/Довмонт/Dowmunt''
| attēls              =Daumantas of Pskov.jpg
| amats               =[[Pleskavas kņazs]]
| term_sākums         =	[[1266]]. gads
| term_beigas         = [[1299]]. gads
| priekštecis         =[[Svjatoslavs Jaroslavičs]]
| pēctecis            =[[Dāvids Dovmontovičs]]
| dzim_dati           =?
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{dat|1299|05|20}}
| mir_vieta           =[[Pleskava]], [[Pleskavas kņaziste]]<br />{{RUS}}
| tēvs                =[[Mindaugs]]?
| māte                =
| dinastija           =[[Domontoviču dinastija]]
| dzīvesb             =Perejaslavļas Marija
| bērni               =[[Grodņas Dāvids]]?
| reliģija            =[[pagānisms]], [[pareizticība]]
| apglabāts           =[[Trīsvienības katedrāle]], [[Pleskava]], {{RUS}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
'''Virsmaktīvās vielas''' (VAV) ir tādas vielas, kas samazina [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] starp diviem šķidrumiem vai starp šķidrumu un cietu vielu. Virsmaktīvās vielas tiek izmantotas tīrīšanas līdzekļos, [[dezinfekcija|dezinfekcijā]], vides mitrināšanā, [[emulgators|emulģēšanā]], [[putu veidotāji|putu veidošanā]] un vielu [[dispersija|disperģēšanā]] vidē. Pēc to īpašībām var izdalīt, kuras virsmaktīvās vielas būs piemērotākas konkrētajam pielietojumam.
* [[Anjoni]]skās – tīrīšanas līdzekļiem, [[adsorbcija]]i uz polārām virsmām,
* nejoniskās – stabilas mainīgos [[pH]] līmeņos,
* [[katjoni]]skās – adsorbcijai uz virsmām,
* [[sulfonāti]] – stabili šķīdumos,
* [[sulfāti]] – nestabili šķīdumos,
* [[etoksilāti]] – stabili cietā [[ūdens|ūdenī]].

sentences: '''Dzīvsudraba staba milimetrs''' (mm Hg, dz. st. mm) ir ārpussistēmas spiediena mērvienība, ko lieto [[meteoroloģija|meteoroloģijā]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērīšanai, [[medicīna|medicīnā]] [[asinsspiediens|asinsspiediena]] mērīšanai un citur. Viens [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] stabiņa [[milimetrs]] ir aptuveni vienāds ar 133,3223684 [[paskāls|paskāliem]]; normālais atmosfēras spiediens, jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri vienādi ar 101 325 paskāliem jeb 1013,25 hektopaskāliem lielu atmosfēras spiedienu. Agrāk izmantoja arī citu metodi: dzīvsudraba stabs ar augstumu 1 mm un blīvumu 13,5951×10³ kg/m³ pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] 9,80665 m/s². Atšķirība starp šiem diviem lielumiem ir tikai 0,000014%.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2012. gada maijā,}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Loviss Korints
| image = Lovis Corinth Selbstbildnis als Bacchant 1909.jpg
| imagesize = 250px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1858|07|21}}
| location = [[Tapiava]], [[Prūsijas Karaliste]]<br />([[Gvardejska]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1925|07|17}}
| deathplace =  [[Zandvorta]], {{NED}}
| nationality = [[vācieši|vācietis]]
| field = [[gleznošana]], [[grafika]]
| training = [[Minhenes Mākslas akadēmija]], [[Žuliāna kadēmija]] ([[Viljams Bugero]])
| movement = [[jūgends]], [[impresionisms]], [[ekspresionisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{Vilciena infokaste|Attēls=24.05.19 Rīga Pasažieru DR1AM-222.3 and DR1AC-291.8 (47961524983).jpg|Ekspluatācijas periods=1963-|Nosaukums=DR1 dīzeļvilciens|Ražotājs=Rīgas Vagonbūves rūpnīca|Paraksts=DR1AM-222.3 un DR1AC-219.8 Rīgas Pasažieru stacijā|Maksimālais ātrums=120 km/h|Vagoni sastāvā=3-6 (atkarībā no modifikācijas)|Izejošā jauda=1000 ZS (četrtaktu V-veida divpadsmitcilindru М756Б dzinējs)|Uzbūvēti sastāvi=344|Pasažieru vietu skaits=632 (līdz DR1A-145) / 648 (no DR1A-146) (6 vag.)|Ražošanas periods=1963.—1998. gads, 2005.—2008. gads, 2011. gads}}
Dīzeļvilcienu '''DR1''' no 1963. gada [[Rīgas vagonbūves rūpnīca]] ražoja [[Padomju Savienība]]s piepilsētas satiksmei. Vēl 2022. gadā DR1 vilcienu sastāvi (dažādas modifikācijas) joprojām tiek izmantoti [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Ukraina|Ukrainā]]. Tie tika izmantoti arī [[Igaunija|Igaunijā]] līdz 2014. gadam.

sentences: '''Urīnceļu infekcija''' ir [[infekcija]], kas skar [[Urīnceļi|urīnceļus]]. Biežāk ar to slimo sievietes, tas saistāms ar anatomiskām īpatnībām – īsu urīnizvadkanālu. Galvenokārt ierosinātāji ir gramnegatīvi mikroorganismi. Pirmajā vietā ir ''[[Escherichia coli]]'', kas ierosina aptuveni 80 % akūtu urīnceļu infekciju. Ja skarti augšējie urīnceļi ([[nieres]]) vairāk izteikti sistēmiskie simptomi - paaugstināta ķermeņa temperatūra, nespēks, svīšana, sāpes nieru apvidū, bet ja apakšējie ([[urīnpūslis]], [[urīnizvadkanāls]]) – biežāka, sāpīga urinācija un urīna nesaturēšana.

sentences:
Nosaukums
Iprīts

Ķīmiskā formula	ClCH2CH2SCH2CH2Cl

[[Molmasa]]	159 g/mol

[[Blīvums]]
1270 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	14 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	217 °C

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Honkongas
|Image = Flag of Hong Kong.svg
|Use = 110110
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1990|2|16}}
|Design = Uz [[sarkans|sarkana]] fona uzzīmēts stilizēts, balts, piecu lapu ''[[Bauhinia blakeana]]'' zieds.
}}
'''Honkongas karogs''' ir [[sarkans]], uz kura uzzīmēts stilizēts, balts, piecu lapu ''[[Bauhinia blakeana]]'' zieds. Tas tika apstiprināts par [[Honkonga]]s nacionālo karogu {{dat|1990|2|16}}.

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences: '''Rūdu minerāli''' ir [[minerāls|minerāli]], kurus izmanto kā [[rūda]]s [[metāls|metālu]] ieguvei.

sentences: '''Prezervatīvs''' jeb '''kondoms''', sarunvalodā arī '''kondons''' vai '''gumija''', ir viens no [[kontracepcija]]s līdzekļiem, ko izmanto [[dzimumakts|dzimumakta]] laikā, lai izsargātos no nevēlamas [[grūtniecība]]s un no [[seksuāli transmisīvā slimība|seksuāli transmisīvajām slimībām]] (STS), piemēram, no [[AIDS]], [[gonoreja]]s, [[hlamīdija]]s. Prezervatīvs ir plāna [[latekss|lateksa]] uzmava, ko velk uz [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]]. Prezervatīva galā ir vieta [[sperma]]i, kur uzkrāties. Prezervatīva galvenais uzdevums ir neļaut spermai nonākt [[maksts|makstī]]. Ir arī speciāli sievietēm domāti [[sieviešu prezervatīvs|prezervatīvi]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olena Zelenska
| vārds_orģ = ''Олена Зеленська''
| attēls = Olena Zelenska, the First Lady of Ukraine (cropped).jpg
| apraksts = Zelenska 2022. gadā
| amats = Ukrainas pirmā lēdija
| term_sākums = 2019. gada 20. maijs
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| priekštecis = [[Marina Porošenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krivijriha|td=Ukraina}}
| tautība = [[Ukraiņi|ukrainiete]]
| dzīvesb = [[Volodimirs Zelenskis]] (2003—pašlaik)
| bērni = 2
| profesija = [[scenāriste]]
| alma_mater = Krivijrihas Nacionālā universitāte
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Vera Veicmane
 |    vārds_orig = ורה ויצמן
 |        attēls = Vera Weizmann portrait 1929-30.jpeg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Vera Veicmane ap 1929. gadu
 |       dz_gads = 1881
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rostova pie Donas}}
 |        m_gads = 1966
 |     m_mēnesis = 9
 |       m_diena = 24
 |       m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[ebreji|ebrejiete]]
 |  nodarbošanās = [[ārste]], [[aktīviste]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki = Jesaja un Feodosija Hacmaņi
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Haims Veicmans]]
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sadalās pie 200 °C
|viršanas temperatūra= —
}}
'''Heksaoksibenzols''' (heksahidroksibenzols, С6(ОН)6) pieder pie daudzvērtīgajiem [[fenoli]]em. Heksaoksibenzols ir balti adatveida kristāli. Ūdenī šķīst slikti.

sentences: '''29. oktobris''' ir gada 302. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (303. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 63 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Hanss Geigers
| vārds_orig =''Hans Geiger''
| attēls =Hans geiger.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =30
| dz_vieta =Neištate pie Hārta, [[Vācijas impērija]]
([[Neištate Vīna ceļā]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| m_gads =1945
| m_mēnesis=9
| m_diena=24
| m_vieta =[[Potsdama]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Mančestras Universitāte]]
| alma_mater =[[Erlangenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Geigera skaitītājs]], {{nobr|[[Geigera—Marsdena eksperiments]]}}, {{nobr|[[Geigera—Netola likums]]}}, [[atoma kodols]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{līdzīgs|Gvadelupa}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gvadalupe
|attēls              = Guadalupe Island.jpg
|attēla paraksts     = Gvadalupes dienvidu krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Meksika
|alt karte =Mexico relief location map.jpg
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=29|latm=09|lats=0|latNS=N |longd=118|longm=14|longs=0|longEW=W
|platība             = 253,8
|garums              = 35
|platums             = 9,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Ogastas kalns]]
|augstums            = 1298
|salu skaits         =
|valsts              = Meksika
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Lejaskalifornija]]
|iedzīvotāji         = 125
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             = 0,49
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Gvadalupe''' ({{val|es|Isla Guadalupe}})  ir neliela [[vulkāns|vulkāniska]] sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos ap 240 km no [[Meksika]]s piekrastes.<ref>{{PZT|242}}</ref> Administratīvi ietilpst Meksikas [[Lejaskalifornija]]s štata [[Ensenada]]s municipalitātē. Sala veidojusies no diviem vulkānu konusiem, kas ziemeļu daļā paceļas līdz {{nobr|1298 m}} augstumam ([[Ogastas kalns]]). Piekrastē vairākas nelielas saliņas un klintis. Klimats sauss, gada vidējā temperatūra ir 15,9 ± {{nobr|1,77 °C}} jūras līmenī un 12 ± {{nobr|6 °C}} vidējā un augšējā daļā, ziemās vērojamas lietusgāzes. Vidējais gaisa relatīvais mitrums 65%.<ref>[http://www.inecc.gob.mx/con-eco-ch/383-hc-isla-gpe INECC Isla Guadalupe]</ref> Gavadalupē nav pastāvīgo iedzīvotāju. Salā divi ciematiņi; ciematā salas dienvidos ir meteostacija un hidroloģijas pētniecības bāze, bet salas austrumos — sezonāla zvejnieku apmetne.

sentences: '''Morganīts''', '''cēzija berils''' jeb '''sārtais smaragds''' ir rožaini sārts [[berils|berila]] paveids. Nereti atrodams arī oranži sārts berils, kuru arī dēvē par morganītu — šādu akmeni karsējot, tas paliek sārts. Nereti morganītam ir dažādu krāsu zonas.

sentences: {{Commonscat|Architects by country|Arhitekti pēc valsts}}

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Francis Crick
| attēls =Francis Crick.png
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Northemptona]], [[Northemptonšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=7
| m_diena=28
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Ņujorkas Politehniskā Universitāte]],
[[Salka bioloģisko pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]], [[neirobioloģija]]
| pasniedzēji =[[Makss Perucs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS|DNS struktūra]], [[apziņa]]s pētījumi
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 48
 | lv  = Četrdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Krūze
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1765
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|              m_gads = 1834
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un garīdznieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamā prāta grēksūdzes
| attēls                   = Confessions of a dangerous mind.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Confessions of a Dangerous Mind''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, spiegu filma, komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents               = [[Endrjū Lazars]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Drū Berimora]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Sems Rokvels]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mad Chance]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|31|Ierobežots vietu skaits|2003|1|24|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/confessions-dangerous-mind-2002|title=Confessions of a Dangerous Mind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 31, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=confessionsofadangerousmind.htm|title=Confessions of a Dangerous Mind (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamā prāta grēksūdzes"''' ({{val|en|Confessions of a Dangerous Mind}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska spiegu komēdija, kuras režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Citas lomas atveido [[Drū Berimora]], [[Džūlija Robertsa]] un [[Sems Rokvels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|31||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Eks''' var būt:
* Johans Eks:
** [[Johans Eks (katoļu teologs)]] (''Johannes Eckius'' 1486―1543) ― vācu katoļu teologs, [[Mārtiņš Luters|Lutera]] oponents;
** [[Johans Eks (luterāņu mācītājs)]] (''Johannes Eck'', ?―1552) ― [[Reformācija]]s laika [[Rīgas Svētā Jēkaba Romas katoļu katedrāle|Rīgas latviešu Jēkaba baznīcas]] draudzes [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs;
* [[Jūels Ēriksons Eks]] (''Joel Eriksson Ek''; 1997) ― zviedru hokejists;
* [[Nikolajs Eke]] (''Nicolaus von Ecke''; zināms arī kā '''Niklāvs Eks'''; 1541—1623) ― Rīgas rātskungs, birģermeistars un burggrāfs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Miljonipeldik''
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Miljonipeldik.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| current_tenants     =
| location            =
| address             = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| pushpin_map         = Tallina
| latd  = 59.435381 | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd = 24.73985 | longm =  | longs =  | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 2002
| height              =
| architectural       =
| architect           =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''''Miljonipeldik''''' ir publiskā tualete [[Domkalns|Domkalnā]], [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Atklāta {{dat|2002|1|16||bez}}.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences: '''22. decembris''' ir gada 356. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (357. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 9 dienas.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Daiļslidotāja infokaste
| title               = Oksana Bajula
| image               =
| att_izm             =
| caption             =
| fullname            =
| altname             =
| country             = {{UKR}}
| formercountry       =
| dateofbirth         = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|16}}
| birthplace          = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dnipropetrovska|3s=Dņipro}}
| hometown            =
| residence           =
| dateofdeath         =
| deathplace          =
| height              =
| partner             =
| formerpartner       =
| coach               =
| formercoach         =
| choreographer       =
| formerchoreographer =
| skating club        =
| retired             = 1994
| combined total      =
| combined date       =
| SP score            =
| SP date             =
| FS score            =
| FS date             =
| dance score         =
| dance date          =
| CD score            =
| CD date             =
| OD score            =
| OD date             =
| FD score            =
| FD date             =
| rādīt_medaļas       = jā
| headercolor         =
| medaltemplates      =
{{MedalCountry     | {{flaga|UKR}} [[Ukraina]]}}
{{MedalSport       |  [[Daiļslidošana]]}}
{{MedalCompetition |  [[Ziemas olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|Lillehammere 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasales čempionāts daiļslidošanā|Pasales čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1993. gada Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Prāga 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Pasaules čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver      | [[1993. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Helsinki 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalSilver      | [[1994. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Kopenhāgena 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
}}
'''Oksana Bajula''' ({{val-uk|Оксана Сергіївна Баюл}}; dzimusi {{dat|1977|11|16}} [[Dņipro|Dnipropetrovskā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[daiļslidošana|daiļslidotāja]]. [[1993]]. gada pasaules čempione ([[Prāga|Prāgā]]) un [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994. gada olimpiskā čempione]] ([[Lillehammere|Lillehammerē]]).

sentences:
<pre><nowiki>
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks =
| kos_iesaukums =
| kos_misija =
| kos_kuģi =
}}
kur:
 kos_veids = te var pierakstīt organizāciju, piem., NASA astronauts
 d_pakāpe =  dienesta pakāpe
 kos_koplaiks = kopējais laiks, pavadīts kosmosā
 kos_kuģi = ar kādiem kugiem lidojis (ja uz augšu un lejup ir dažādi, tad to paskaidrot)

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Mauritania|Mauritānija}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OMV AG''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1956. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s un [[dabasgāze|gāzes]] izpēte, ieguve, pārstrāde un tirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.omv.com omv.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''OMV AG''''' (agrākais nosaukums ''Österreichische Mineralölverwaltung'' jeb ''ÖMV'') ir [[Austrija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir viens no lielākajiem ražošanas uzņēmumiem valstī. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]]. Uzņēmums ir dibināts 1956. gadā.

sentences:
novietojums]]
[[Londona]]s administratīvo iedalījumu veido 32 '''Londonas rajoni''' (''London borough'') un [[Londonas Sitija]] (''City of London''). Pašreizējie administratīvie rajoni tika izveidoti [[1965]]. gada [[1. aprīlis|1. aprīlī]] pēc Londonas administratīvās teritorijas paplašināšanas. 12 administratīvie rajoni, kuru teritorijas atradās Londonā pirms reformas, tiek dēvēti par [[Iekšējā Londona|Iekšējo Londonu]], savukārt atlikušie 20, kurus izveidoja uz jaunpievienotās Londonai teritorijas, — [[Ārējā Londona|Ārējo Londonu]]. Trim rajoniem ir piešķirts apzīmējums "karaliskais" (''royal''), un vienam no tiem ir ''city'' statuss. Administratīvie rajoni sīkāk iedalās pilsētas daļās.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tiesnesis
 | oriģinālnos = ''The Judge''
 |      attēls = The Judge 2014 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Deivids Dobkins]]
 |  producents =
* Deivids Dobkins
* [[Deivids Gambino]]
* [[Sjūzena Daunija]]
 |   scenārijs =
* [[Niks Šenks]]
* [[Bils Dabakjū]]
 |     aktieri =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Leitone Mīstere]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Dakss Šepards]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Team Downey]]''
* ''[[Big Kid Pictures]]''
 | izplatītājs =  ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|4|Toronto kinofestivāls|2014|10|10|ASV|2014|10|17|Latvija|}}
 |      ilgums = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014|title=The Judge|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2018|archive-date={{dat|2020|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200626142918/https://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=judge.htm|title=The Judge|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tiesnesis"''' ({{val|en|The Judge}}) ir 2014. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Roberts Djuvals]], [[Vera Fārmiga]], [[Leitone Mīstere]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Dakss Šepards]] un [[Billijs Bobs Torntons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|4||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
[[Kategorija:Aknīste]]
[[Kategorija:Jēkabpils novadā dzimušie]]
{{catmore|Aknīste}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Recke''''' var būt:
* [[Elīza fon der Reke]];
* [[Johans Frīdrihs fon Reke]].

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Gibraltāra šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Hércules3D.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{vieta|Spānija}}
{{vieta|Maroka}}
{{vieta|Gibraltārs}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Atlantijas okeāns]]
| savieno1     = [[Vidusjūra]]
| atdala       = [[Pireneju pussala]]
| atdala1      = [[Āfrika]]
| vietaskarte  = Eiropa#Vidusjūra#Spānija#Maroka
| relief = jā
| alt =
| latd  = 35.966667 | latNS  = N
| longd = 5.483333  | longEW = W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 13
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 900
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|zirgu dzimtas ģinti|apdzīvotu vietu Rundēnu pagastā|Zirgi (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|      binomial = Equus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgi''' (''Equus'') ir [[zirgu dzimta]]s (''Equidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. Tos sauc par [[nepārnadži]]em, tāpēc ka viņu ekstremitātēm ir attīstīts viens pirksts (trešais). Kopā ar tuvākajiem radiniekiem [[degunradzis|degunradžiem]] un [[tapiri]]em zirgus ierindo nepārnadžu (''Perissodactyla'') kārtā. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Porvo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Porvoo - Borgå 35.jpg
| image_size            =
| caption               = Porvo katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Porvo katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.397222
| longd                 = 25.6575
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Porvo}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 15. gadsimta vidus
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Porvo katedrāle''' ({{val|fi|Porvoon tuomiokirkko}}, {{val|sv|Borgå domkyrka}}) ir 15. gadsimtā celta [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|Somijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s [[katedrāle]], kas atrodas [[Somija]]s dienvidos, [[Porvo]] pilsētā. [[Porvo diecēze]]s, kas apkalpo Somijas [[zviedri|zviedru]] minoritāti, galvenā baznīca.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 11
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 1
|              simbols = Na
|             atommasa = 22,98977
|   valences elektroni = [Ne]3s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Metālisks nātrijs un nātrija jonu radītā liesmas krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
|  elektronegativitāte = 0,93
|              blīvums = 968
|  kušanas temperatūra = 370,87 K (97,72 °C)
| viršanas temperatūra = 1156 K (883 °C)
}}
'''Nātrijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Na''' un atomskaitli 11. Nātrijs ir [[sārmu metāli|sārmu metāls]]. Nātrijs dabā brīvā veidā nav sastopams, jo aktīvi reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] (veidojot [[nātrija oksīds|oksīdu]] Na2O un [[nātrija peroksīds|peroksīdu]] Na2O2) un [[ūdens|ūdeni]] (veidojot [[nātrija hidroksīds|hidroksīdu]] NaOH). Lielākā daļa nātrija savienojumu šķīst [[ūdens|ūdenī]] vai reaģē ar to. Kā jau visi sārmu metāli, nātrijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs, ar oksidēšanas pakāpi +1.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{slikts tulkojums}}
{{ievads+}}
Ir dažādu objektu spēja dažādi apstrādāt vienādus ziņojumus. Polimorfisms nodrošina to, ka vienu un to pašu vārdu var izmantot loģiski saistītiem, bet dažādiem mērķiem. Tas nozīmē, ka vienas programmu sistēmas robežās tiek izmantoti elementi, kuriem ir viens nosaukums, bet dažādā apstrāde.

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences: '''Seldžuki''' (arī '''turki seldžuki'''; turku valodā: ''selçuklular''; persiešu valodā: سلجوقيان ''Saldžūkijān''; arābu valodā: سلجوق ''Saldžūk'' vai السلاجقة ''al-Salādžika'') bija oguzu [[tjurki|rietumtjurku]] atzars no kiniku cilts. Apzīmējums cēlies no to pirmā vadoņa Seldžuka, kurš ap 955. gadu apvienoja daļu kiniku klanu, kuri dzīvoja [[Sirdarja]]s upes baseinā (ap Džendas - mūsd. Hodženda, - oāzi) un uzsācis apkaimes tautu pakļaušanu. Tā dēli un mazdēli (piem. Togrul-beks, Čagril-beks) turpināja iekarojumus, pakļaujot savai varai praktiski visu Centrālāziju un Tuvos Austrumus laikā no XI līdz XIV gs. Seldžuki izveidoja [[Lielā Seldžuku impērija|Lielo Seldžuku impēriju]], kura stiepās no [[Anatolija]]s līdz [[Pakistāna]]i un bija uzbrukuma mērķis [[krusta kari|pirmajam krusta karam]]. XII gs. šī lielvalsts sašķēlās atsevišķās valstīs, kurās valdīja [[Seldžukīdi|Seldžukīdu]] dinastijas (piem. [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], no kura vēlāk radās [[Osmaņu impērija]] u.c.).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arno Šikedancs
|     vārds_orig = ''Arno Schickedanz''
|         attēls = SchickedanzArno.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''2. jūlijs''' ir gada 183. diena (184. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 182 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Robežnieku pagasts
| karte             = Robežnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Robežnieku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Robežnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Robežnieki
| platība           = 127,49
| iedzīvotāji       = 1030<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1030 / 127.49 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pienskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=Optiskajiem izomēriem — 1248,5 kg/m3
Racemātam pie 15 °C — 1249
|kušanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem 25—26 °C
Racemātam 18 °C
|viršanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem — sadalās
Racemātam 122 °C pie 14 mmHg
}}
'''Pienskābe''' (α-hidroksipropionskābe, 2-hidroksipropānskābe, CH3CHOHCOOH) pieder pie hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pienskābe ir higroskopiska pulverveida viela vai bezkrāsains sīrupveida šķidrums, kas ļoti labi šķīst ūdenī. Pienskābes sāļus sauc par '''laktātiem''' ({{val|la|lac(tis)}} — '[[piens]]').

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Cērpe''' (vecajā ortogrāfijā ''Zehrpe'', 1875-1931) bija latviešu tālbraucējkapteinis, [[Krievijas Impērijas flote|Krievijas Impērijas kara flotes]] virsnieks (1914-1920), [[Ledlauzis "Krišjānis Valdemārs"|ledlauža „Krišjānis Valdemārs”]] kapteinis.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dagupana
 | official_name            = ''Dagupan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/3/2
| image1                   = By Jdcedit - Overlooking Arellano Street Dagupan CBD.jpg
| image2                   = Dagupan Church facade.JPG
| image3                   = Dagupan344.JPG
| image4                   = Dagupan34jf.JPG
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1590
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1947
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 44.47
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 174302
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 02 | lats = 35 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 20 | longs = 02 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 18
 | website                  = {{URL|http://dagupan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Kaskadieris''' ({{Val-fr|cascade}} - savstarpēji saistīti [[akrobātika]]s elementi) ir [[kino]] profesija; sarežģītu un bīstamu triku izpildītājs.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Banahau
| Nosaukums2       = ''Banahaw''
| Photo            = Bundok Banahaw.jpg
| Paraksts         = Banahau vulkāns no Sampaloka ezera puses
| Augstums         = 2170
| Relatīvais_augstums = 1919
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 14 |latm= 04 |lats=03 |latNS= N
| longd= 121 |longm= 29 |longs= 33 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1909}}
| First ascent         =
}}
'''Banahau''' ({{val|fil|Bundok Banahaw}}, {{val|en|Mount Banahaw}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienviddaļā starp [[Bajas ezers|Bajas ezeru]] ziemeļos un [[Tajabasas līcis|Tajabasas līci]] dienvidos, administratīvi atrodas uz [[Kesona]]s un [[Laguna]]s provinču robežas. Vulkānam trīs virsotnes, augstākā no tām — Banahau 2170 m vjl, bet divas pārējās — Lukbans 1875 m austrumos un Sankristobals 1470 m rietumos. Agrāk Banahau krāteri pildīja ezers, bet 1730. gada izvirdumā tas noplūda, nopostot Sariajas pilsētu dienvidos no vulkāna. Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis 1909. gadā; kopš tā laika snaudošs.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273050 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Banahaw]</ref> Vulkāns tiek uzskatīts par svētu vietu, to bieži apmeklē svētceļotāji. Vulkāna apkārtnē kopš 1921. gada izveidota aizsargājama dabas teritorija Banahau—Sankristobala aizsargātā ainava.<ref>[https://fpe.ph/conservation_site/location_details/mt.-banahaw-san-cristobal-protected-landscape-lagunaquezon Mt. Banahaw-San Cristobal Protected Landscape, Laguna/Quezon]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Balvu kultūras nams
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Balvi, Balvu pilsēta, LV-4501, Latvia - panoramio (3).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Balvu kultūras nams 2012. gadā, pirms rekonstrukcijas
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[staļinisma arhitektūra]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Skolas iela 61, [[Balvi]], [[Balvu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 57.132828 | latNS  =
| longd =  27.268517 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = [[1954]]. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Balvu kultūras nams
|      numurs = 9152
|       grupa = vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Latgale
|     rīk_dat = {{dat|2016|9|7|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Moltrehts
|     vārds_orig = ''Arnold Moltrecht''
|         attēls = Arnold Moltrecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1952
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Baireita]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, dabas pētnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Kārlis Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Robačs
|     vārds_orig = ''Karl Robatsch''
|         attēls = Karl Robatsch 1961.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Kārlis Robačs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{Commonscat|Aviation by country|Aviācija pēc valsts}}

sentences: '''Reinoldsa skaitlis''' <math>\mathrm{Re}</math> ir [[bezdimensionāls skaitlis]], kas raksturo [[viskozitāte|viskoza]] [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmu un rāda [[attiecība|attiecību]] starp [[inerce]]s spēku un [[berze]]s spēku. Šis skaitlis raksturo plūsmas dabu (lamināra vai [[turbulence|turbulenta]]). Tas nosaukts par godu britu inženierim [[Osborns Reinolds|Osbornam Reinoldsam]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Kouzijs''' var būt:

sentences:
[[File:1997-2001 Saab 9-5 SE sedan 01.jpg|thumb|Pirmās paaudzes (1997-2010) Saab 9-5 sedans]]
[[File:2012 Saab 9-5 Aero Turbo4 Automatic 2.0 Front.jpg|thumb|Otrās paaudzes (2010-2012) Saab 9-5 sedans]]
'''Saab 9-5''' bija [[Zviedrija|Zviedrijas]] autobūves uzņēmuma [[Saab (auto)|Saab]] ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 161.79
| subdivision_name2 =
| population_total = 53779
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Overeisela]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Kampen''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| name = Kampena
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Kampen wapen.svg
| image_skyline = Kerk Kampen.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 33
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 55
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.kampen.nl/}}
| image_flag = Flag of Kampen.svg
}}'''Kampena''' ({{Val|nl|Kampen}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Overeisela]]s provincē. 2019. gadā Kampenā dzīvoja 53 779 iedzīvotāji. Viena no bijušās [[Hanzas savienība]]s pilsētām. Pilsēta atrodas [[Eisela]]s upes krastos.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Heinrihs Kristians Johumsens''' (''Heinrich Christian Jochumsen'', dzimis 1858. gada 13. maijā [[Rīga|Rīgā]], miris 1927. gada 16 februārī Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[numismāts]] un ilggadīgs [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s biedrs.

sentences: '''Rekviēms''' ir sēru [[mesa]]. Rekviēms ir veltīts mirušo piemiņai. Tas parasti ir ciklisks skaņdarbs ar četrām nemainīgām daļām.

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Stirniene (nozīmju atdalīšana)|Stirniene}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Stirniene
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Stirnienes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_caption          = [[Stirnienes katoļu baznīca|Stirnienes Svētā Laurencija Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Varakļānu novads]]
| subdivision_name2      = [[Varakļānu pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,65
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2021
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=59783&p_back=0** LGIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 50
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 38 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_m            = 110
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-4837 Stirniene
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences: '''Aužamās stelles''' ir [[mašīna]], ar kuru mehāniski [[aušana|auž]] audumus. Ar to palīdzību lielos daudzumos var noaust noteikta pinuma, blīvuma un platuma [[audums|audumu]]. Stelles ir viena no [[tekstilrūpniecība]]s pamatmašīnām. Stelles iedala bezatspoļu stellēs un atspoļu stellēs.

sentences:
{{Cita nozīme|kartogrāfu|iespiedēju ar līdzīgu uzvārdu|Nikolajs Mollīns}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Augusts Mellīns
|     vārds_orig = ''Ludwig August Mellin''
|         attēls = Ludwig August von Mellin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Tuhala, [[Igaunijas guberņa]] (tagad [[Harju apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1835
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = Kartogrāfija
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Boloņas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ludvigs Augusts Mellīns''' ({{val|de|Ludwig August Mellin}}; dzimis {{dat|1754|1|3}}, miris {{dat|1835|3|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedrisks darbinieks, kartogrāfs.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eiselmērs
|attēls=Houtribdijk.jpg
|paraksts=Eiselmēru un [[Markermērs|Markermēru]] atdalošais dambis
|karte=Zuiderzeewerke.png
|map = Nīderlande
| plat_d=52 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=5 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=1100
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=5,5
|tilpums=
|augstums_vjl=0
|valstis=[[Nīderlande]], [[Vācija]],
([[Reina]]s baseinā arī:
[[Austrija]], [[Lihtenšteina]], [[Šveice]],
[[Francija]], [[Luksemburga]], [[Beļģija]])
|pilsētas=[[Amsterdama]], [[Almere]]
}}
'''Eiselmērs''' ({{val|nl|IJsselmeer}}) ir sekls mākslīgs saldūdens [[ezers]] [[Nīderlande]]s ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|197|Eiselmēras līcis}}</ref> Izveidots 1932. gadā, kad no [[Ziemeļjūra]]s tika atdalīta [[Zeiderzē]] iekšzemes jūra. Tika izveidots 90 metrus plats un 29 kilometrus garš dambis, uz kura izbūvēta autostrāde A7. Eiselmērs caur [[Ketelmērs|Ketelmēru]] barojas no [[Reina]]s attekas [[Eisela]]s. 1975. gadā Eiselmēra dienvidaustrumu daļā ar dambi tika nodalīts [[Markermērs]], kas tagad ir hidroloģiski patstāvīga ūdenstilpe.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Scared Shrekless''
| attēls                   = Scared Shrekless DVD cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, TV speciālizlaidums, animācijas filma, šausmu filma
| režisors                 =
* [[Gerijs Trusdeils]]
* [[Ramāns Hui]]
| producents               =
* [[Kārena Fostere]]
* [[Čads Hamss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Bišops]]
* [[Klēra Moriseja]]
* [[Roberts Porters]]
* Gerijs Trusdeils
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Kodijs Kamerons]]
| mūzika                   = [[Halijs Koterijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[NBCUniversal Television Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|10|28||bez}}
| ilgums                   = 24 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/scared-shrekless-2011|title=Scared Shrekless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329232729/http://www.bbfc.co.uk/releases/scared-shrekless-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Scared Shrekless''''' ir 2010. gada Halovīna speciālizlaidums, kura režisori ir [[Gerijs Trusdeils]] un [[Ramāns Hui]]. Galvenās lomas filmā ierunājuši [[Maiks Maierss]], [[Kemerone Diasa]], [[Edijs Mērfijs]], [[Antonio Banderass]], [[Konrāds Vernons]] un [[Kodijs Kamerons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|28||bez}}.

sentences:
<br />
[[Kategorija:Portugāles futbola klubi]]
[[Kategorija:Lisabona]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Herringadultkils.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Clupeinae
| apakšdzimta_lv = Siļķu apakšdzimta
|          ģints = Clupea
|       ģints_lv = Siļķes
|           suga = Clupea harengus
|        suga_lv = Atlantijas siļķe
|       binomial = Clupea harengus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Marža''' ({{val|fr|marge}} — 'starpība, peļņa') — atšķirīgu lielumu, rādītāju atņemšanas rezultātā iegūts skaitlisks lielums, raksturojums, kas tiek lietots [[Banka|banku]], [[Birža|biržu]], [[tirdzniecība]]s un [[apdrošināšana]]s jomā.<ref>Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca, Rīga, Zvaigzne, 2000.g.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tegusigalpa
 | official_name            = ''Tegucigalpa''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Tegucigalpa.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 65
 | pushpin_map              = Hondurasa#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Hondurasa}}
 | subdivision_type1        = Departaments
 | subdivision_name1        = [[Fransiskomorasana]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1578
 | established_title1       = Galvaspilsēta
 | established_date1        = 1880
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Nasri Asfura
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 201.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2029
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1276738
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = UTC-6
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14| latm = 06| lats = | latNS = N
 | longd = 87| longm = 13| longs = | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 11101
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 990
 | website                  = {{url|http://www.amdc.hn/}}
 | footnotes                =
}}
'''Tegusigalpa''' ({{val|es|Tegucigalpa}}, izruna: {{unicode|[teɣusiˈɣalpa]}}) ir [[Hondurasa]]s galvaspilsēta. Pilsēta atrodas kalnainā apvidū. Tās nosaukums ir cēlies no [[navatlu valoda]]s un nozīmē "sudraba kalns", kas norāda uz to, ka kolonisti, 1578. gadā dibinot Tegusigalpu, šeit izveidoja sudraba un zelta raktuves. Tegusigalpas vecpilsēta ir uzcelta tipiskā spāņu arhitektūras stilā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leons Batista Alberti
|     vārds_orig = ''Leon Battista Alberti''
|         attēls = Leon Battista Alberti2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1404
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Dženova]], [[Dženovas republika]] (tagad [[Ligūrija]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1472
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, rakstnieks, dzejnieks, valodnieks, filozofs, matemātiķis, kriptogrāfs, mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ūdens ziloņiem
| attēls                   = Water for Elephants Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Water for Elephants''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Frānsiss Lorenss]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Ervīns Stofs]]
* [[Endrjū R. Tenenbaums]]
| scenārija autors         = [[Ričards Lagreivenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Hals Holbruks]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Flashpoint Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[Big Screen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|4|22||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-ashes-2008|title=Water for Elephants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=waterforelephants.htm|title=Water for Elephants (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ūdens ziloņiem"''' ({{val|en|Water for Elephants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Sāras Gruenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Frānsiss Lorenss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Kristofs Valcs]] un [[Hals Holbruks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|4|22||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Politiskās sistēmas]]
[[Kategorija:Islāmisms]]

sentences: '''26. oktobris''' ir gada 299. diena (300. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 66 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |      binomial = Rhea
 |        autors = [[Brisson]], 1760
 |        attēls = Greater rhea pair arp.jpg
 | att_nosaukums = [[Lielais nandu]]
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    infraklase = Palaeognathae
 | infraklase_lv = Paleognati
 |         kārta = Rheiformes
 |      kārta_lv = Nandveidīgie
 |        dzimta = Rheidae
 |     dzimta_lv = Nandu dzimta
 |         ģints = Rhea
 |      ģints_lv = Nandu
 |    iedalījums = 7 sugas, no kurām mūsdienās dzīvo 3 sugas
 |      sinonīmi = Pterocnemia
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Margarita Stāraste-Bordevīka
|         vārds_orig = Margarita Barvika
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|Krievija|Vladimira}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 18
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, ilustratore
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Margarita Stāraste-Bordevīka''' (dzimusi '''Margarita Barvika''' {{dat|1914|2|2}} [[Vladimira|Vladimirā]], [[Krievija|Krievijā]],<ref name="lat" /> mirusi {{dat|2014|2|18}})<ref name="delfi mirusi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/muziba-aizgajusi-bernu-rakstniece-un-maksliniece-margarita-staraste.d?id=44226431|title=Mūžībā aizgājusi bērnu rakstniece un māksliniece Margarita Stāraste|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|2|18||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] grāmatu ilustratore un [[rakstniece]].  Viņas darbs pārsvarā bija saistīts ar bērnu daiļliteratūru. Sevi uzskatījusi par "Cēsu puses lībiešu pēcteci".<ref name="Livones" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Grābēji
| attēls                   = Takers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Takers''
| žanrs                    = asa sižeta filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Džons Lesenhops]]
| producents               =
* [[Vills Pakers]]
* [[Toms Lasalijs]]
* [[Džeisons Geters]]
* [[Gerijs Gilberts]]
* ''[[T.I.]]''
| scenārija autors         =
* [[Pīters Allens]]
* [[Gabriels Caseuss]]
* [[Eiverijs Dafs]]
* Džons Lesenhops
| galvenajās lomās         =
* [[Mets Dilons]]
* [[Pols Volkers]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Džejs Hernandezs]]
* [[Maikls Īlijs]]
* ''T.I.''
* [[Kriss Brauns]]
* [[Heidens Kristensens]]
| mūzika                   = [[Pols Haslingers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Rainforest Films]]''
* ''[[Grand Hustle Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|8|4|Holivudas pirmizrāde|2010|8|27|ASV|2010|10|29|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/takers-2010|title=Takers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 24, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424171718/http://www.bbfc.co.uk/releases/takers-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]32 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bonedeep.htm|title=Takers|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]69,1 miljons<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 10.
|attēls         = 10saeima.svg
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 2010. gadā
|sākums = {{dat|2010|11|2|N}}
|beigas = {{dat|2011|10|16|N}}
|priekšsēdētājs = [[Solvita Āboltiņa]]
|pr biedri      =
* [[Gundars Daudze]] (līdz {{dat|2011|07|21|SK}})
* [[Andrejs Klementjevs]]
* [[Jānis Vucāns]] (no {{dat|2011|07|21|SK}})
|frakcijas      =
* [[Vienotība]] (33)
* [[Saskaņas centrs]] (29)
* [[Zaļo un Zemnieku savienība]] (22)
* [[Visu Latvijai-Tēvzemei un Brīvībai/LNNK]] (8)
* [[Par labu Latviju]] (8)
|pirms          = [[9. Saeima]]
|pēc            = [[11. Saeima]]
}}
'''10. [[Saeima]]''' ir [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]], kas savu darbību sāka {{dat|2010|11|2}} un beidza {{dat|2011|10|16}}. {{dat|2011|7|23}} notikušajā [[2011. gada referendums par Saeimas atlaišanu|referendumā]] 10. Saeima tika atlaista, un tika izsludinātas jaunas vēlēšanas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-9''
| attēls                   =  K nine.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Rods Daniels]]
| producents               =
* [[Lorenss Gordons]]
* [[Čārlzs Gordons]]
| scenārija autors         =
* [[Stīven Sigāls]]
* [[Skots Maierss]]
* [[Loids Levins]]
* [[Donna Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* Džerijs Lī
* [[Mela Herisa]]
| mūzika                   = [[Mailzs Gūdmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gordon Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|4|28|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|title=K-9|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 13, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191013094853/https://bbfc.co.uk/releases/k-9-1989|archivedate={{dat|2019|10|13||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|78,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=k-9.htm|title=K-9|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = ''[[K-911]]''
| imdb                     =
}}
'''''K-9''''' ir 1989. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Rods Daniels]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], Džerijs Lī un [[Mela Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|4|28||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 1999. gada filma ''[[K-911]]'' un 2002. gada filma ''[[K-9: P.I.]]''.

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Anatolijs Kucevols
| vārds_orģ = ''Анатолій Куцевол''
| attēls = Анатолій Куцевол.png
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Ukrainas vēstnieks Latvijā
| term_sākums = {{dat|2022|12|23}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1985|11|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| profesija = politiķis, diplomāts
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]<br />Nacionālā Valsts pārvaldes akadēmija
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}

sentences:
'']]
 (''Danaus plexippus'') kāpurs]]
'''Tauriņa kāpurs''' ir [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] kārtas kukaiņu [[kāpurs|kāpurs]]. Vairumam kāpuru ir [[cilindrs|cilindrisks]] ķermenis, kura garums ir no dažiem milimetriem līdz pat 12 cm. Ķermenis sastāv no galvas segmenta, trim krūšu segmentiem un desmit vēdera segmentiem. Pie krūšu segmentiem atrodas trīs pāri īsto kāju, bet pie vēdera ir vairāki pāri kāju, kuras vēlāk reducējas. Uz galvas katrā pusē ir sešas acis (''[[stemmata]]''), kas uztver tikai gaismu, nevis attēlus. Kāpuriem ir īsas segmentētas [[antena (bioloģija)|antenas]] un spēcīgi žokļi. Daudzus tauriņu kāpurus dēvē arī par [[tārpi]]em, piemēram, [[zīdtārpiņš|zīdtārpiņus]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = File:Inga Gaile in 2019 02.jpg
| vārds = Inga Gaile
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods = kopš 1996
| žanri = dzeja, proza, dramaturģija
| dzīvesbiedrs =
}}

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences: '''Ploteris'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ploteris:1|title=ploteris {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-12-26}}</ref> ({{val|en|plotter}}) ir īpašs [[printeris]], kas paredzēts [[dati|datu]] izvadei no [[dators|datora]] [[attēls|attēlu]] veidā. Attēls tiek veidots no līniju fragmentiem, zīmējot tos uz [[papīrs|papīra]] vai nu ar [[tinte|tinti]], vai ar elektrostatisku lādiņu un [[toneris|tonera]] palīdzību. Ploterus parasti izmanto datorizētas projektēšanas sistēmās un prezentēšanas grafiku sagatavošanai.

sentences:
[[Dečīna|Dečīnā]], [[Čehija|Čehijā]]]]
'''Bada akmens''' ({{val|de|Hungerstein}}) ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] izplatīts [[Hidroloģija|hidroloģiskais]] orientieris. Bada akmeņi kalpo kā piemiņas zīmes un brīdinājumi par sausumu un badu; tie tika uzstādīti Vācijā un etnisko vācu apmetnēs visā Eiropā 15.—19. gadsimtā.

sentences: '''Zaļās informācijas tehnoloģijas''' jeb '''zaļās IT''' ir videi draudzīgu [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] (IT) izpētes un prakses apzīmējums. Tas ir [[energoefektivitāte]]s un [[bezatkritumu tehnoloģija|bezatkritumu tehnoloģiju]] apvienojums, kas pielietots atsevišķā IT jomā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Apo
| Nosaukums2       = ''Apo''
| Photo            = Mount Apo view from Aeon Tower (Davao City; 11-26-2021).jpg
| Paraksts         = [[Davao]] pilsēta ar Apo vulkānu fonā
| Augstums         = 2954
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Mindanao
| reljefa_karte    = jā
| latd= 6 |latm= 59 |lats= 15 |latNS= N
| longd= 125 |longm= 16 |longs= 15 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Mindanao}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[holocēns]]
| First ascent         =
}}
'''Apo''' ({{val|fil|Bundok Apo}}, {{val|en|Mount Apo}}) ir potenciāli aktīvs snaudošs [[stratovulkāns]] [[Mindanao]] salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts augstākā virsotne. Atrodas salas dienvidaustrumos {{nobr|20 km}} no [[Davao līcis|Davao līča]] piekrastes, administratīvi atrodas [[Kotabato]] un [[Dienviddavao]] provinču un [[Davao]] pilsētas robežu krustpunktā. Kalnam trīs virsotnes, augstākajā no tām krāteris 500 m diametrā ar nelielu ezeriņu. Nogāzēs karstie avoti, izplūst sēra un ogļskābā gāze.<ref>{{PZT|51}}</ref> Ģeoloģiskā vēsture vāji izpētīta, tiek lēsts, ka pēdējais izvirdums noticis [[holocēns|holocēnā]].<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=271030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Apo]</ref> Apkārtējām tautām vulkāns ir svēts, tā nosaukums tiek tulkots kā ‘cienījamais sirmgalvis’. Vulkāna apkārtnē kopš 1966. gada izveidots Apo kalna dabas parks {{nobr|640 km²}} platībā, kurā mīt 272 putnu sugas, no kurām 111 endēmas, tajā skaitā viens no pasaulē lielākajiem ērgļiem — apdraudētais [[Filipīnu ērglis]] (''Pithecophaga jefferyi'').<ref>[https://forestry.denr.gov.ph/b+wiser/index.php/sites/mount-apo-natural-park Mount Apo Natural Park]</ref>

sentences:
{{ExamplesSidebar|30%|
:Alus, lietus, tirgus, ledus, klepus, vidus
;Personvārdi
:Mikus, Ingus, Edžus, Zemgus, Dejus, Cinkus
;Vietvārdi
:Saldus, Zebrus
}}
'''Trešā deklinācija''' jeb '''''-um'' deklinācija''' ir viena no sešām lietvārdu deklinācijām [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Pie trešās deklinācijas pieder [[dzimte (lietvārds)|vīriešu dzimtes]] lietvārdi, kam [[skaitlis (lietvārds)|vienskaitļa]] [[nominatīvs|nominatīvā]] ir galotne ''-us'', savukārt vienskaitļa [[datīvs|datīvā]] — ''-um''. Tāpat pie trešās deklinācijas pieskaitāmi trīs seni sieviešu dzimtes lietvārdi daudzskaitlinieki: ''ragus'', ''dzirnus'', ''pelus''.<ref name="gramatika2013" /> Mūsdienu literārajā valodā tos aizstāj [[ceturtā deklinācija|ceturtās deklinācijas]] lietvārdi: ''ragavas'', ''dzirnavas/dzirnas'', ''pelavas''.<ref name="gramatika2013" /> Trešās deklinācijas lietvārdiem vienskaitlī sakrīt nominatīva un ģenitīva galotne.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rūdīts ugunī
| attēls                   = Man on fireposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Man on Fire''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Tonijs Skots]]
| producents               =
* [[Lūkass Fosters]]
* [[Arnons Milčans]]
* Tonijs Skots
| scenārija autors         = [[Braiens Helgelends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Rada Mičela]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Marks Entonijs]]
* [[Žankarlo Džanīni]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Mikijs Rurks]]
| mūzika                   =
* [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
* [[Līza Džerārda]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|4|23||bez}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manonfire.htm|title=Man on Fire (2004)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|9|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rūdīts ugunī"''' ({{val|en|Man on Fire}}) ir 2004. gada asa sižeta drāma, kas balstīta uz A. Dž. Kvinela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Dakota Faninga]], [[Rada Mičela]], [[Kristofers Volkens]], [[Marks Entonijs]], [[Žankarlo Džanīni]], [[Reičela Tikotina]] un [[Mikijs Rurks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|4|23||bez}}.

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saldā dzīve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,5 miljoni}} (ASV)
| budžets =
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| ilgums = 174 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1960|2|5|Itālija}}
| izplatītājs = * ''Cineriz''
* ''Pathé''
| studija = * ''Riama Film''
* ''Pathé Consortium Cinéma''
* ''Gray Films''
| operators = [[Otello Martelli]]
| oriģinālnos = ''La Dolce Vita''
| mūzika = [[Nino Rota]]
| aktieri = * [[Marčello Mastrojanni]]
* [[Anita Ēkberga]]
* [[Anuka Emē]]
* [[Ivonna Furno]]
* [[Alēns Kinī]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Enio Flaijano]]
* [[Tullio Pinelli]]
* [[Brunello Rondi]]
* [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = * [[Džuzepe Amato]]
* [[Andželo Ricolli]]
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = La Dolce Vita (1960 film) coverart.jpg
| imdb =
}}'''"Saldā dzīve"''' ({{Val|it|La Dolce Vita}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[Satīra|satīriska]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Federiko Fellīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marčello Mastrojanni]], [[Anita Ēkberga]], [[Anuka Emē]], [[Ivonna Furno]] un [[Alēns Kinī]].

sentences: '''Nacionālais kopprodukts''' ir [[ekonomika]]s makroekonomikas pamatrādītājs. Šis rādītājs ir ļoti līdzīgs [[nacionālais kopienākums|nacionālajam kopienākumam]], tomēr, ja tiek izdalīts atsevišķi, tad tajā tiek iekļauti arī netiešie uzņēmējdarbības [[nodokļi]].

sentences: '''Tesmeņveidīgie mākoņi''' jeb '''maisveida mākoņi''' (''Mammatus, (mam)'') ir [[mākoņi]] ar nokareniem [[puslode]]s formas izspiedumiem to apakšdaļā. Šie izspiedumi tiecas uz leju līdzīgi tesmeņiem vai nokarenām kabatām. No tā radies mākoņu nosaukums ({{val|la|mamma}} — [[tesmenis]], [[krūts dziedzeris]]). Šādi mākoņi retumis novērojami [[gubu lietusmākoņi|negaisa mākoņu]] aizmugurē [[vasara]]s periodā. Tie veidojas, strauji izbeidzoties vertikālajām strāvām, kas atbildīgas par gubmākoņa plakanās apakšas un izliektās virsotnes rašanos — tad mākoņa apakšdaļa sāk nolaisties, veidojot uz leju vērstus izliekumus. Tesmeņveida forma var būt novērojama arī pie [[stratocumulus|slāņu gubmākoņiem]] un retāk [[spalvmākoņi]]em, ja tie rodas no negaisa mākoņa "laktas".

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds          = Masasoits
| attēls         = Massasoit Plimouth.JPG
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = Masasoita statuja [[Plimuta (Masačūsetsa)|Plimutā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[piekraste|piekrastē]].
| dz_gads        =
| dz_vieta       = Montaupas ciemats tag. [[Rodailenda|Rodailendā]]
| m_gads         = 1661
| m_mēnesis      =
| m_diena        =
| tautība        = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         =
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          = [[Vamsuta]], [[Metakomets]], Sonkanučo (dēli)<br> Amie, Sāra (meitas)
}}
'''Masasoits''' jeb '''Ousamekuins'''  (ap. 1561.-1661.) bija [[vampanoagi|pokanoketu]] [[sačems]] un visas [[vampanoagi|vampanoagu]] konfederācijas "masasoits". "Masasoits" ir tituls, kas nozīmē "augstākais sačems", savukārt viņa personvārds ''Ousa Mequin'' tulkojas kā Dzeltenā Spalva.

sentences: '''Jelgava—Meitene''' ir 33 kilometrus gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija no [[Jelgava (stacija)|Jelgavas]] līdz [[Lietuva]]s robežai (no [[Meitene (stacija)|Meitenes]] stacijas līdz robežai ir 5 km). Līnija pie [[dzelzceļa līnija Tukums II—Jelgava|Tukuma virziena līnijas]] tilta Jelgavā (Šauļu rampa) atdalās no [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja]], tālāk iet caur [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Platones pagasts|Platones]], [[Lielplatones pagasts|Lielplatones]] un [[Elejas pagasts|Elejas]] pagastiem un turpinās Lietuvā [[Šauļi|Šauļu]] virzienā.  Kopš 2023. gada 27. decembra līnijā kursē starptautiskais vilciens Viļņa–Rīga–Viļņa, bez tam līnijā pastāv mazintensīva kravas satiksme. Līnijas nozīmība varētu pieaugt, attīstoties ''[[Rail Baltica]]'' projektam.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Klēmenss fon Meternihs
| vārds_orģ           = ''Klemens von Metternich''
| attēls              = Prince Metternich by Lawrence.jpeg
| att_izm             =
| apraksts            = Klēmensa fon Meterniha 1815. gada portrets

| amats               = Austrijas impērijas kanclers
| term_sākums         = {{dat|1821|5|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1848|3|13|N}}
| monarhs             =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| amats2              = Austrijas impērijas ārlietu ministrs
| term_sākums2        = {{dat|1809|10|8|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1848|3|13|N}}
| monarhs2            =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| dzim_dati           = {{dat|1773|5|15}}
| dzim_vieta          = [[Koblenca]], [[Trīras kūrfirstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1859|6|11|1773|5|15}}
| mir_vieta           = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
* [[Strasbūras Universitāte]]
* [[Maincas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            = Signatur Klemens Wenzel Lothar von Metternich.PNG
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Klēmenss Vencels fon Meternihs''' ({{val|de|Klemens Wenzel Nepomuk Lothar, Fürst von Metternich-Winneburg zu Beilstein}}; dzimis {{dat|1773|5|15}}, miris {{dat|1859|6|11}}) bija [[Austrijas impērija]]s politiķis un valstsvīrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Baxter''''' var būt:

sentences: '''Kuldīgas pusmaratons''' ir ikgadējs [[pusmaratons]], kas notiek [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Tas pirmoreiz tika rīkots 2006. gadā. Kopš 2007. gada tas ir arī Latvijas čempionāts pusmaratonā. Kopš 2011. gada Kuldīgas pusmaratons ir viens no skriešanas seriāla «[[Skrien Latvija]]» posmiem. Sacīkstēs rīko organizē arī skrējienus 10 km un 5 km distancē.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Laura Alonso
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Laura Alonso.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1976|1|2}}
|        Vieta_dz = [[Galisija]], [[Spānija]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Laura Alonso Padina''' (dzimusi {{dat|1976|1|2}}) ir [[spāņi|spāņu]] [[operdziedātāja]], [[soprāns]]. Muzikālo karjeru uzsākusi 1999. gadā, kad kļuva par ''Aalto Theatre'' dziedātāju [[Esene|Esenē]], [[Vācija|Vācijā]]. Ir piedalījusies kā viesmāksliniece vairākās starptautiskās teātra izrādēs un mūziklos. Dzimusi [[Galisija|Galisijā]], Spānijā, kur apguva vokālu un [[Vijole|vijoļspēli]], pēc kā turpināja studijas Vācijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.laura-alonso.com/en/vita.html |title=Lauras Alonso biogrāfija |access-date={{dat|2018|02|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121214144056/http://www.laura-alonso.com/en/vita.html#fragment-2 |archivedate={{dat|2012|12|14||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Cyperaceae|att_nosaukums=[[Meža meldrs]] (''S. sylvaticus'')|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=ScirpusSylvaticus.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus}}
'''Meldri''' ({{val|la|Scirpus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s (''Cyperaceae'') [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuras pārstāvji ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgi]] vai retāk [[Viengadīgi augi|viengadīgi]] piekrastes [[ūdensaugi]] ar cilindrisku vai trīsšķautnainu [[stumbrs|stublāju]], kas var sasniegt 2—3 m garumu. Sastopamas arī miniatūras sugas ap 20—30 cm garumā. Stublāji klāti ar lineārām [[lapas|lapām]], līdzīgi kā [[grīšļi|grīslim]]. Cilindriskie stublāji var būt gludi un resni, kā arī lapām, bet tikai ar lapu makstīm. Dažām sugām lapas ir pavedienveidīgas, veidojot pie [[sakne]]s rozeti. [[Zieds|Ziedkopa]] stublāja galā, parasti ļoti zarota, čemurveidīga vai skarveidīga, sastāv no daudzām vārpiņām. [[Skaras]] var sasniegt 10 cm. garumu. Ziedi ir divdzimuma. Ziedam ir 1—3 [[putekšņlapa]]s un 2—3 [[drīksna]]s. [[Apziednis|Apziedni]] parasti veido sariņi. [[Auglis]] ir plakani uzpūsts divšķautnains vai trīsšķautnains [[riekstiņš (auglis)|riekstiņš]]. Zemūdens daļu veido ložņājošs vai saīsināts [[saknenis]].

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As8S9
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 2.390 nγ = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Reinholds Girgensons
|     vārds_orig = ''Reinhold Girgensohn''
|         attēls = Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Oto Girgensons]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ģeomorfoloģiju|ALA (nozīmju atdalīšana)|Ala}}
 Siguldā]]

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Robinsons Krūzo
|          attels =
| attela apraksts = Atvērums no pirmā izdevuma
|          autors = [[Daniels Defo]]
|  orig nosaukums = Robinson Crusoe
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = [[Anglija]]
|          valoda = [[angļu valoda]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[Romāns]]
|        izdevejs = W. Taylor
|          izdota = 1719. gada 25. aprīlis
| izdota latviski = 1824. gadā
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms = Robinsona Krūzo turpmākie piedzīvojumi<!-- ??? -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumšā pāreja
| operators =
| attēls = Dark Passage (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Delmers Deivss]]
| producents =
| scenārijs = Delmers Deivss
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Brūss Benets]]
* [[Agnese Morheda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dark Passage''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|9|5}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumšā pāreja"''' ({{Val|en|Dark Passage}}) ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Delmers Deivss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Lorēna Bekola]], [[Brūss Benets]] un [[Agnese Morheda]]. Šī ir trešā no četrām filmām, kurā Bogarts tēloja kopā ar Bekolu.

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Svētais Augustīns
|          vārds_orig = ''Augustinus''
|              attēls = Sandro Botticelli 050.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = [[Sandro Botičelli]] glezna (ap 1480. gadu)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 354
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Tagaste, [[Romas Impērija]]
([[Sukahrasa]], {{ALG}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 430
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Hipona, [[Romas Impērija]]
([[Annaba]], {{ALG}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[taisnīgs karš]], [[pirmatnējais grēks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = Atzīšanās (''Confessiones''), Par Dieva pilsētu (''De Civitate Dei'')
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Vinss Lombardi
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = ''Vince Lombardi''
 |              attēls = Vince Lombardi (1913-1970) in 1964.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1913|6|11}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Bruklina}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|9|3|1913|6|11}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
 |             tautība = Amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = ''St. Francis Preparatory School''
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte = ''Fordham University''
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |             drafts2 =
 |            dr_gads2 =
 |            dr_līga2 =
 |             dr_kom2 =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
<!------ Karjeras statistika2 ------>
 |     karj stat2 līga =
 |        karj stat2 1 =
 |   karj stat2 1_dati =
 |        karj stat2 2 =
 |   karj stat2 2_dati =
 |        karj stat2 3 =
 |   karj stat2 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 = 1954-1958
 |          tr_klubs 1 = [[Ņujorkas "Giants"]] (''Offensive Backfield'' treneris)
 |      tr_klubs_sez 2 = 1959-1967
 |          tr_klubs 2 = [[Grīnbejas "Packers"]]
 |      tr_klubs_sez 3 = 1968
 |          tr_klubs 3 = [[Grīnbejas "Packers"]] (ģenerālmenedžeris)
 |      tr_klubs_sez 4 = 1969
 |          tr_klubs 4 = [[Vašingtonas "Redskins"]]
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Profesionālā futbola slavas zāle (1971)
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Vinsents Tomass "Vinss" Lombardi''' ({{val|en|Vincent Thomas "Vince" Lombardi}}; {{dat|1913|6|11|N}} —{{dat|1970|9|3|N}}) bija ASV [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] treneris. Viņš vislabāk pazīstams kā [[Grīnbejas "Packers"]] galvenais treneris, ko trenēja 1960. gados. Viņa vārdā nosaukta [[NFL]] [[Superkauss|Superkausa]] balva.

sentences: '''Urīns''' ({{val|la|urina}}), sarunvalodā '''čuras''', senāk arī '''mīzali''', ir [[ķermeņa šķidrums]], kas veidojas [[nieres|nierēs]], uzkrājas [[urīnpūslis|urīnpūslī]] un tiek izvadīts no organisma pa [[urīnvads|urīnvadiem]]. Cilvēku urīns parasti ir [[dzeltenā krāsa|dzeltenā krāsā]] ar īpatnēju smaku. Vidēji 24 stundās cilvēki izvada no 0,8 līdz 1,5 litriem urīna.<ref name="PME"/> Urīna sastāvs ir atkarīgs no [[vielmaiņa]]s, [[dzimums|dzimuma]], [[vecums|vecuma]], [[masa|svara]] un [[veselība]]s stāvokļa.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Pilveru pilskalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=56.491408 |latNS=N
| longd=24.647485 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Bārbeles pagasts}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      = Privātīpašums
| management     =
| public_access  = brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pilveru pilskalns
|      numurs = 309
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''16. septembris''' ir gada 259. diena (260. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 106 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Druvienas pagasts
| karte             = Druvienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Druviena
| platība           = 67,57
| iedzīvotāji       = 513<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 513 / 67.57 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Druween<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Друвенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
'''Karbonātu minerāls''' ir [[minerāls]], kas satur karbonāta [[anjons|anjonu]]: CO32-. [[Zemes garoza|Zemes garozā]] vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir [[kalcīts]], [[dolomīts (minerāls)|dolomīts]] un [[aragonīts]], kuri veido tādus izplatītus [[iezis|iežus]] kā [[kaļķakmens|kaļķakmeni]], [[marmors|marmoru]], [[dolomīts|dolomītu]]. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties [[planktons|planktona]] organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sergejs Bubka
 |      vārds_orig = ''Сергій Бубка''
 |          attēls = Sergei Bubka (2007) cropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = S. Bubka 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|4}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vorošilovgrada}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 80 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk = [[1981]]
 |        kar_beig = [[2001. gads|2001]]
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]])
 |            pc-a = 6 ([[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1983]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1991]], [[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1993]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1995]], [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]])
 |            pc-t = 4 ([[1985. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1985]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1991]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1995]])
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 6,14 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 6,15 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpas)
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Sergejs Bubka''' jeb '''Serhijs Bubka''' ({{val|uk|Сергій Назарович Бубка}}; {{val|ru|Сергей Назарович Бубка}}; dzimis {{dat|1963|12|4}} [[Vorošilovgrada|Vorošilovgradā]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijušais [[Ukraina|ukraiņu]] [[vieglatlētika|vieglatlēts]], startējis [[kārtslēkšana]]s sacensībās. S. Bubka profesionāli ar kārtslēkšanu nodarbojās un startēja sacensībās laika posmā no 1981. līdz 2001. gadam. Līdz 1991. gadam pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]]. Viņš bija pasaules rekorda īpašnieks stadionā (6,14 m), bijis arī rekordists telpās (6,15 m). Kopumā uzstādījis 35 pasaules rekordus (17 stadionā un 18 telpās).<ref>[http://news.bbc.co.uk/sport2/low/athletics/1153086.stm Bubka says farewell] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.iaaf.org/statistics/toplists/inout=i/age=n/season=0/sex=M/all=y/legal=A/disc=PV/detail.html Top Lists: Pole Vault (Indoor)] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.iaaf.org/statistics/toplists/inout=o/age=n/season=0/sex=M/all=y/legal=A/disc=PV/detail.html Top Lists: Pole Vault (Outdoor)] {{en ikona}}</ref> Pirmais vīrietis pasaulē, kas spējis pārvarēt 6,10 m augstumā novietotu latiņu, tāpat bijis pirmais, kas pārvarējis 6,00 m atzīmi, kopumā 6 metru atzīmi ir pārvarējis 45 sacensībās. [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988. gada Seulas vasaras olimpisko spēļu]] čempions, seškārtējs [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|pasaules čempions]] ([[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1983]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1991]], [[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1993]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1995]], [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]]). PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars (1983). Vairākkārt ticis atzīts par labāko vieglatlētu pasaulē.<ref>[http://www.olympic.org/uk/organisation/ioc/members/bio_uk.asp?id=103 Mr. Sergey BUBKA] {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Saldūdens''' ir [[ūdens]], kur izšķīdušo [[sāļi|sāļu]] saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]], [[ledājs|ledājos]], [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņos]]. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku [[nokrišņi]] — [[lietus]], [[sniegs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
{{līdzīgs|tahometrs}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic 10''''' ('''''OMXB10''''') ir ''[[Nasdaq]]'' [[fondu birža]]s [[biržas indekss|indekss]], kurā iekļauti [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] biržās ([[Nasdaq Riga|Rīgas]], [[Nasdaq Tallinn|Tallinas]] un [[Nasdaq Vilnius|Viļņas]]) kotētie 10 uzņēmumi ar visvairāk pārdotajām akcijām.

sentences:
{{Navbox
|name = Islandes premjerministri
|title = {{flaga|Islande}} [[Islande]]s premjerministri ([[Islandes premjerministru uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = collapsed
|listclass = hlist

sentences: '''Militārie un paramilitārie formējumi''' ir legālas militarizētas vienības, kuras neietilpst regulārās [[Armija (bruņotie spēki)|armijas]] sastāvā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Hlorūdeņradis|Hlorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar 30% sālsskābi
|       citi nosaukumi = hlorūdeņražskābe
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl ūdenī (H2O)
|              molmasa = 36,46
|              blīvums = (37% šķīdums) 1180
|  kušanas temperatūra = 247 K (-26 °C) (38% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 321 K (48 °C) (38% šķīdums)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ātrā palīdzība
|    oriģinālnos = ''Ambulance''
|         attēls = Ambulance-plakatsLV.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Maikls Bejs]]
|     producents =
* Maikls Bejs
* [[Bredlijs Fišers]]
* [[Īens Braiss]]
* Viljams Šēraks
* [[Džeimss Vanderbilts]]
|      scenārijs = Kriss Fedaks
|        aktieri =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Jahja Abduls-Matīns II]]
* [[Eisa Gonsalesa]]
|         mūzika = [[Lorns Belfs]]
|      operators = 	Roberto De Angeliss
|        montāža =
* [[Pjetro Skalija]]
* Dags Brends
* Kalvins Vīmers
|        studija =
* ''[[New Republic Pictures]]''
* ''Project X Entertainment''
* ''Bay Films''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|3|17|Latvija|2022|4|8|ASV}}
|         ilgums = 136 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/ambulance-q29sbgvjdglvbjpwwc01mzqyoda|title=''Ambulance'' (15)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|access-date=March 20, 2022}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|51,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ambulance |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3954790917/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|6|4||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 4998632
}}
'''"Ātrā palīdzība"''' ({{val|en|Ambulance}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filma veidota pēc [[Ātrā palīdzība (2005. gada filma)|2005. gada tāda paša nosaukuma Dānijas filmas]] motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Džeiks Jillenhols]], [[Jahja Abduls-Matīns II]], [[Eisa Gonsalesa]]. Sižets vēstī par diviem banku laupītājiem, kas nolaupa ātrās palīdzības automašīnu un sagūsta divus neatliekamās palīdzības sniedzējus par ķīlniekiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{Citas nozīmes|mūsdienu valsti|Grieķija (nozīmju atdalīšana)|Grieķija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ελληνική Δημοκρατία
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grieķijas Republika
|            valsts_nosaukums = Greece
|              national_motto = ''Ελευθερία ή θάνατος''
 ''Brīvība vai nāve''
|                valsts_himna = ''[[Slavinājums Brīvībai|Ύμνος πρός την Ελευθερίαν]]''
Slavinājums Brīvībai

|               karoga_attēls =Flag_of_Greece.svg
|            karoga_nosaukums = Grieķijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Greece.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grieķijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Grieķijas atrašanās vieta Eiropā.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Atēnas]]
|latd=37 |latm=58 |latNS=N |longd=23 |longm=43 |longEW=E
|           lielākās_pilsētas = [[Atēnas]]
[[Saloniki]]
[[Patras]]
|              valsts_valodas = [[grieķu valoda|jaungrieķu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Katerina Sakellaropula]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Grieķijas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Kiriaks Micotakis]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_notikums = no [[Osmaņu impērija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1821|3|25}}
|                 platība_km2 = 131,957
|          iedzīvotāju_skaits = 10,816,286<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Announcement of the demographic and social characteristics of the revised Resident Population of Greece according to the 2011 Population – Housing Census.|url=http://www.statistics.gr/portal/page/portal/ESYE/BUCKET/General/FEK_monimos_rev.pdf|publisher=Hellenic Statistical Authority|accessdate=16 February 2015|location=Piraeus|format=PDF|date=20 March 2014|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924120845/http://www.statistics.gr/portal/page/portal/ESYE/BUCKET/General/FEK_monimos_rev.pdf}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 82
|               platība_sq_mi = 50,949
|                      valūta = [[eiro]]/EUR
|                  laika_zona = +2
|                  utc_offset = +2
|                      domēns = [[.gr]]
|              tālsarunu_kods = 30
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Soniks 2: Filma
| attēls                   = Sonic the Hedgehog 2 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sonic the Hedgehog 2''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Džefs Foulers]]
| producents               =
* [[Nīls Morics]]
* Tobijs Ašers
* Toru Nakahara
* Hitoši Okuno
| scenārija autors         =
* [[Patriks Keisijs]]
* [[Džošs Millers]]
* [[Džons Vaitingtons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Bens Švarcs]]
* [[Taika Samptere]]
* [[Nataša Rotvela]]
* [[Ādams Pallijs]]
* [[Šemārs Mors]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Nikola Šercingere]]
* [[Džims Kerijs]]
| mūzika                   = [[Junkie XL|Toms Holkenborgs]]
| operators                = [[Brendons Trosts]]
| montāža                  = Džims Mejs
| studija                  =
* ''[[Sega Sammy Group]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Marza Animation Planet]]''
* ''[[Blur Studio]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|31|Austrālija un Krievija|2022|4|1|Latvija|2022|4|8|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last1=Scott |first1=Mendelson |title=Weekend Box Office: ‘Sonic 2’ Races To Record $71 Million Debut |url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2022/04/10/weekend-box-office-sonic-2-races-to-record-71-million-debut/?sh=ed4b84e4bf18 |website=Forbes |access-date=11 April 2022}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|402,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sonic the Hedgehog 2 |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr614552069/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Soniks: Filma]]"
| nākošā                   = "[[Soniks 3: Filma]]"
| imdb                     =
}}
'''"Soniks 2: Filma"''' ({{val|en|Sonic the Hedgehog 2}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma [[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]] [[animācijas filma]], ko izplatīs kinokompānija ''[[Paramount Pictures]]'' un kas balstīta uz ''[[Sega (uzņēmums)|Sega]]'' izdotās [[Sonic the Hedgehog|tāda paša nosaukuma]] videospēļu franšīzes. Filma ir turpinājums 2020. gada filmai "[[Soniks: Filma]]". Tā pat kā pirmajai daļai filmas režisors ir [[Džefs Foulers]], scenārija autori [[Patriks Keisijs]] un [[Džošs Millers]] kopā ar [[Džons Vaitingtons|Džonu Vaitingtonu]]. Galvenās lomas ierunājuši un atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Bens Švarcs]], [[Taika Samptere]], [[Nataša Rotvela]], [[Ādams Pallijs]], [[Šemārs Mors]], [[Idriss Elba]], [[Nikola Šercingere]] un [[Džims Kerijs]].

sentences:
s miglājs [[Orions (zvaigznājs)|Oriona]] zvaigznājā.]]
'''Tumšais miglājs''' jeb '''absorbcijas miglājs''' ir tāda veida [[starpzvaigžņu viela|starpzvaigžņu mākonis]], kas ir tik blīvs, ka aizsedz acij saredzamos [[elektromagnētiskais starojums|gaismas viļņus]] no gaišajiem objektiem, kas atrodas aiz tā, piemēram, [[zvaigzne|zvaigznēm]] un gaišajiem — emisijas vai atstarošanas miglājiem. Gaismas staru izzušanu izraisa starpzvaigžņu putekļi, kas atrodas vēsākajās un blīvākajās miglāju daļās. Miglāju kopas un lieli tumšu miglāju kompleksi ir saistīti t.s. Milzu molekulārajos mākoņos. Atsevišķus mazus tumšus miglājus sauc par Boka globulām. Tāpat kā ar citiem starpzvaigžņu putekļiem vai molekulām, objekti, ko tie aizsedz, ir novērojami tikai, izmantojot [[radioviļņi|radioviļņus]] ([[radioastronomija]]) vai infrasarkanos starus — [[infrasarkanā astronomija|infrasarkanajā astronomijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
[[File:KZuse denkmal.jpg|thumb|Konrāda Cūzes (''Konrad Zuse'') piemineklis [[Vācija|Vācijā]] ]]
'''Digitālā filozofija''', arī '''digitālā fizika''' ir strīdīgs mūsdienu novirziens [[filozofija|filozofijā]], [[kosmoloģija|kosmoloģijā]] un teorētiskajā [[fizika|fizikā]]. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] [[informācijas teorija]]s pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.<ref>[http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130829040455/http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf |date={{dat|2013|08|29||bez}} }} Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā" {{en ikona}}</ref> Vācu inženieris un [[izgudrotājs]] [[Konrāds Cūze]] 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.<ref>[http://www.mathrix.org/zenil/ZuseCalculatingSpace-GermanZenil.pdf] Cūzes  (''Zuse'') raksts: "Rēķināt telpu" {{en ikona}}</ref><ref>[ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618062108/ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf |date={{dat|2020|06|18||bez}} }} Cūzes ''Rechnender Raum'' {{de ikona}}</ref> Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

sentences: '''Petroloģija''' ({{val|grc|πέτρος}}, ''pétros'' — ‘[[akmens]]’; {{gree|-λογία}} — ‘mācība’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[magmatiskie ieži|magmatiskos iežus]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]].<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/petrolo%C4%A3ija:1 | title= Petroloģija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vispārīgi petroloģija pēta arī [[nogulumieži|nogulumiežus]], tas ir, pēta visus [[ieži|iežus]]. Lielāka uzmanība nogulumiežu veidošanās procesam tiek pievērsta [[sedimentoloģija|sedimentoloģijā]] un [[stratigrāfija|stratigrāfijā]]. Iežu sastāvu, uzbūvi un izcelsmi pēta [[petrogrāfija]]. Jēdziens ‘petrogrāfija’ tiek lietots arī kā sinonīms vārdam ‘petroloģija’.<ref name="tezaurs"/>

sentences: '''Humors''' ({{val-en|humour}}; no {{val-la|humor}}) ir spēja dzīvē saskatīt, labsirdīgi izteikt un [[māksla|mākslā]] attēlot dzīves pretrunas to smieklīgajās izpausmēs, komiskas īpašības un parādības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mākslas zinātnieks [[Nikolajs Černiševskis]] humoru saskatīja kā kritisku un paškritisku spēju saskatīt komiskus trūkumus citos un sevī pašā. Arī mūsdienās šīs traktējums ir viens no populārākajiem. Tas var izpausties gan [[tēlotāja māksla|tēlotāja]], gan arī aktiermākslā, [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]], katrs šīs mākslas veids ienes humora izpratnē jaunu skatījumu un [[nianse]]s.

sentences:
{{cita nozīme|rakstu darba formu|juridisku terminu|likumu kodekss}}
{{citas nozīmes|rakstu darba formu|kodekss (nozīmju atdalīšana)|kodekss}}

sentences: '''Cyrix''' bija [[mikroprocesors|mikroprocesoru]] ražotājs, kurš dibināts [[1988]]. gadā kā augstražīgu [[līdzprocesors|matemātisko līdzprocesoru]] piegādātājs. Kompāniju dibināja agrākie [[Texas instruments]] darbinieki. Cyrix dibinājs Džerijs Rodžers (''Jerry Rogers'') agresīvi vervēja inženierus, izveidojot nelielu, bet efektīvu 30 cilvēku grupu.

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reibumā un neziņā
| attēls                   = Dazed and Confused (1993) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dazed and Confused''
| žanrs                    = kinokomēdija
| režisors                 = [[Ričards Linkleters]]
| producents               =
* [[Šons Daniels]]
* [[Džeimss Džekss]]
* Ričards Linkleters
| scenārija autors         = Ričards Linkleters
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Londons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Kols Hauzers]]
* [[Pārkere Posija]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Alphaville Films''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|24}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dazed-and-confused-1993|title=Dazed and Confused|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402163407/http://www.bbfc.co.uk/releases/dazed-and-confused-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dazedandconfused.htm|title=Dazed and Confused (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Reibumā un neziņā"''' ({{val|en|Dazed and Confused}}) ir 1993. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Ričards Linkleters]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Londons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Bens Afleks]], [[Milla Jovoviča]], [[Kols Hauzers]] un [[Pārkere Posija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|24||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Rosalinīda ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|         binomial = Rosalinidae <small>Reiss, 1963</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Albertinopsis}}
* {{TaksoSaite|Discanomalina}}
* {{TaksoSaite|Gavelinopsis}}
* {{TaksoSaite|Hyrrokkin}}
* {{TaksoSaite|Neoconorbina}}
* {{TaksoSaite|Planodiscorbis}}
* {{TaksoSaite|Pseudopatellinoides}}
* {{TaksoSaite|Rolfina}}
* {{TaksoSaite|Rosalina}}
* {{TaksoSaite|Rotorboides}}
* {{TaksoSaite|Rupertininae}}
* {{TaksoSaite|Semirosalina}}
* {{TaksoSaite|Spirorbina}}
* {{TaksoSaite|Tretomphaloides}}
* {{TaksoSaite|Tretomphalus}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Polijas ultimāts Lietuvai''' attiecas uz krīzi [[Polija]]s un [[Lietuva]]s attiecībās 1938. gada martā. 1938. gada 11. martā pie Trasninku ciema notika incidents, kura laikā Lietuvas teritorijā, pēc abpusējas apšaudes ar lietuviešu robežsargiem, tika nāvīgi ievainots poļu robežsargs Staņislavs Serafins. It kā nelielais incidents noveda pie Polijas [[ultimāts|ultimāta]] Lietuvai ar prasību pēc diplomātisko attiecību atjaunošanas un iespējama Polijas-Lietuvas-[[Vācija]]s kara, kas būtu varējis novest pie Lietuvas sadalīšanas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = South Sudan
|   pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidsudāna
|           valsts_nosaukums =
|           karoga_nosaukums = Dienvidsudānas karogs
|              karoga_attēls =Flag_of_South_Sudan.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Dienvidsudānas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 120px
|             ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_South_Sudan.svg
|symbol_type                 = Ģerbonis
|motto                       =
|anthem                      =
|              kartes_attēls =South_Sudan_(orthographic_projection).svg
|              galvaspilsēta = [[Džūba]]
|latd=04|latm=51|lats=54|latNS=N
|longd=31|longm=36|longs=00|longEW=E
|            lielākā_pilsēta =
|             valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|regional_languages          =
|            etniskās_grupas =
|etniskās_grupas_year          =
|demonym                     = Dienvidsudānietis
|             valsts_iekārta =
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Salva Kīrs Majardits]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|              valsts_galva2 = [[Rieks Mačars]]
|       neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_piezīme =
|      neatkarības_notikums = [[Neatkarība]] no [[Sudāna]]s
|        neatkarības_datums = {{dat|2011|7|9}}
|              platība_rangs =
|area_magnitude              =
|                platība_km2 = 619745
|area_sq_mi                  =
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 7,5-9,7 miljoni ''(2006, UNFPA)''<ref name="unfpa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://sudan.unfpa.org/souther_Sudāna/index.htm|title=UNFPA Southern SUDAN|work=UNFPA}}{{Novecojusi saite}}</ref><br /> 11 000 000–13 000 000 ''(2009)''<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.sudantribune.com/spip.php?article31005|title=Sudan census committee say population is at 39 million|work=SudanTribune|date=27 April 2009|access-date={{dat|2011|02|05||bez}}|archive-date={{dat|2012|11|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121123114814/http://www.sudantribune.com/spip.php?article31005}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads =
|population_census           = 8260490 ''(apstrīdēts)''<ref name="n24">{{Ziņu atsauce|url=http://www.news24.com/Content/World/News/1073/b52cc36803164f39be83598566f1eb70/21-05-2009-07-23/Discontent_over_Sudāna_census|title=Discontent over Sudan census|work=News24.com|date=21 May 2009}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|population_census_year      = 2008
|   apdzīvotības_blīvums_km2 =
|population_density_sq_mi    =
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                    IKP_PPP =
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads =
|         IKP_PPP_per_capita =
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal                 =
|GDP_nominal_rank            =
|GDP_nominal_year            =
|GDP_nominal_per_capita      =
|GDP_nominal_per_capita_rank =
|                       Gini =
|                  Gini_gads =
|            Gini_kategorija =
|                        HDI =
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = ''Sudānas mārciņa''
|               valūtas_kods = SDG
|                 laika_zona = [[EAT]]
|                 utc_offset = +3
|                     domēns = [[.sd]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 249
|                   piezīme1 =
}}
'''Dienvidsudāna''' ({{val|en|South Sudan}}) ir valsts [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]]. Dienvidsudānas galvaspilsēta ir [[Džūba]]. Austrumos tā robežojas ar [[Etiopija|Etiopiju]], dienvidos ar [[Kenija|Keniju]], [[Uganda|Ugandu]] un [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātisko Republiku]], ziemeļos ar [[Sudāna|Sudānu]] un rietumos ar [[Centrālāfrikas Republika|Centrālāfrikas Republiku]].

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences: {{cita nozīme|romānu|filmu|Kas nogalina lakstīgalu... (filma)}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Vilhelms Hūpels
|     vārds_orig = ''August Wilhelm Hupel''
|         attēls = August Wilhelm Hupel.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1737
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Mācītājs, vēsturnieks, folklorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Smadzeņu kapsula
| Latin       = Neurocranium
| Image       =
| Caption     =
| Image2      = Neurocranium - animation02.gif
| Caption2    = Astoņi neirokrānija kauli.</br>(Viscerālie kauli attēloti puscaurspīdīgi.)
{{Legend|#FFFF00|Dzeltens: [[pieres kauls]] (1)}}
{{Legend|#1E90FF|Zils: [[paura kauls|paura kauli]] (2)}}
{{Legend|#9932CC|Lillā: [[spārnkauls]] (1)}}
{{Legend|#B8860B|Brūns: [[deniņu kauls|deniņu kauli]] (2)}}
{{Legend|#008000|Zaļš: [[pakauša kauls]] (1)}}
{{Legend|#FF0000|Sarkans: [[sietiņkauls]] (1)}}
}}
'''Smadzeņu kapsula''' ({{val|la|neurocranium}}) (arī '''smadzeņdaļa''', '''neirokrānijs''') ir [[Galvaskauss|galvaskausa]] daļa, kas aptver [[smadzenes]] un sargā tās no fiziskas iedarbības, kā arī fiksē [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]] ([[oža]]s, [[redze]]s, [[dzirde]]s receptorus). Smadzeņu kapsula, būdama ass skeleta turpinājums, balsta visu galvas daļu un fiksē galvaskausa [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]]. Bez tam dažiem [[dzīvnieki]]em tā papildus var pildīt arī [[ragi|ragu]] balsta funkciju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Brilles''' ({{val-de|Brille}}), sauktas arī par '''acenēm''', ir [[optika|optiska]] ierīce [[redze]]s spēju uzlabošanai — divas īpašā ietvarā iestiprinātas stikla [[lēca]]s. Brilles izmanto arī kā [[acs|acu]] aizsargu pret ārēju iedarbību, traumām vai pārmērīgu stimulāciju. Brilles pasargā no gružu iekļūšanas acīs vai radiācijas, dod spēju redzēt spilgtā gaismā. [[Saulesbrilles]] ļauj labāk redzēt spilgtā dienasgaismā un var pasargāt no augsta ultravioleto staru starojuma. Tās var būt arī kā modes [[aksesuārs]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Gambia|Gambija}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1960 Winter Olympics}}

sentences:
[[Kategorija:Vistas]]
[[Kategorija:Fazānu dzimta]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Percy Williams Bridgman''
| attēls =Bridgman.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =1946. gadā
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| m_gads =1961
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Rendolfa]], [[Ņūhempšīra]], {{USA}} ([[pašnāvība]])
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Hārvarda Universitāte]]
| alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[augstspiediena fizika]]
| apbalvojumi =1946. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 31
|lv = Trīsdesmit viens
}}
'''31 (trīsdesmit viens)''' ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[30 (skaitlis)|30]] un [[32 (skaitlis)|32]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Tā Svēta Grāmata"
| attēls           = Tā Svēta Grāmata.jpeg
| att_izm          =
| image_caption    = Tulkojuma pirmizdevuma titullapa
| author           =
| title_orig       =
| translator       = [[Ernsts Gliks]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Latviešu valoda]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1694}}
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = apmēram 2500
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Tā Svēta Grāmata"''', pilnais nosaukums — '''"Tā Svēta Grāmata jeb Dieva Svētais Vārds.."''',<ref name="valodnieciba" /> ir pirmais pilnīgais [[Bībele]]s ([[Vecā Derība|Vecās]] un [[Jaunā Derība|Jaunās Derības]]) izdevums [[latviešu valoda|latviešu valodā]], ko tulkojis [[Ernsts Gliks]].<ref name="letonika" /> Izdevumā ir apmēram 2500 lappušu.<ref name="valodnieciba" />

sentences: '''Doplera efekts''' ir novērotājam pienākošo svārstību (piemēram, [[skaņa]]s vai [[gaisma]]s) [[frekvence]]s un [[viļņa garums|viļņa garuma]] maiņa, ko rada [[svārstības|svārstību]] avota un novērotāja pārvietošanās vienam attiecībā pret otru. Doplera efekts ir nosaukts par godu austriešu fiziķim [[Kristiāns Doplers|Kristiānam Dopleram]], kurš aprakstīja šo parādību [[1842]]. gadā.

sentences: '''Tilpuma elastības''' '''modulis''' ''K'' ir rādītājs, kurš raksturo [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ([[viela]]s) spēju pretoties vispusīgai [[Stiepes un spiedes deformācija|spiedei]] ([[tilpuma deformācija]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Борис Евгеньевич Патон''
| attēls =Borys Paton 2010.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =  Boriss Patons 2010. gadā
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Kijiva]], [[Ukrainas Valsts]]
| m_gads = 2020
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 19
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| pilsonība = {{USSR}} → {{UKR}}
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]{{nepieciešama atsauce}}
| vecāki = [[Jevgeņijs Patons]], Natālija Patona
| darba_vietas = [[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Kijivas Politehniskais institūts]]
| zinātne =[[metalurģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = pētījumi metalurģijā un elektrometināšanā
| apbalvojumi = [[Lomonosova Zelta medaļa]] (1980)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Boriss Patons''' ({{val|uk|Борис Євгенович Патон}}, {{val|ru|Бори́с Евге́ньевич Пато́н}}; dzimis {{dat|1918|11|27}}, miris {{dat|2020|8|19}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Ukraina]]s zinātnieks [[metalurģija]]s un metālu tehnoloģiju jomā, tehnisko zinātņu doktors un profesors, divkārtējs [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1969. un 1978. gadā) un [[Ukrainas Varonis]] (1998. gadā), apbalvots ar [[Lomonosova Zelta medaļa|Lomonosova Zelta medaļu]] (1980) un daudziem citiem apbalvojumiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kristiāns Frībe
|     vārds_orig = ''Wilhelm Christian Friebe''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1761
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Ballhauzene
([[Tīringene]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis, vēsturnieks un publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Kristiāns Frībe, māte - Johanna Marija, dzimusi Gerharta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 90
 | lv  = Deviņdesmit
}}

sentences: '''Rodžerss''' ({{val|en|Rogers}} vai ''Rodgers'') var būt:

sentences:
, celta 7. gadsimtā, viena no vecākajām koka ēkām pasaulē]]
. Tā ir iekļauta [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules Mantojuma sarakstā]]]]
'''Pagoda''' ir torņveidīga celtne jeb [[tornis]] ar daudzpakāpju jumtiem, kas būvēta pēc [[stūpa]]s tradīcijas vēsturiskajā [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]]<ref name="The Origin of Pagodas">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.china.org.cn/english/features/43498.htm|title=The Origin of Pagodas|publisher=China.org.cn|access-date=2017-01-23|date=2002-09-19}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.webpages.uidaho.edu/arch499/nonwest/nepal/Pagoda.htm|title=Pagoda|publisher=Webpages.uidaho.edu|access-date=2017-01-23}}</ref> un turpmāk attīstīta [[Austrumāzija|Austrumu Āzijā]] vai, ievērojot minētās tradīcijas, bieži vien [[Nepāla|Nepālā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Japāna|Japānā]], [[Koreja|Korejā]], [[Vjetnama|Vjetnamā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un citās Āzijas vietās. Lielākā daļa pagodu ir būvētas reliģiskiem, visbiežāk [[Budisms|budistu]], arī [[Hinduisms|hinduistu]], dažkārt [[Daoisms|daoistu]], mērķiem.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Čurājošā meitenīte
 |vietējais_nosaukums = ''Jeanneke Pis''
 |             attēls = Jeanneke_Pis,_Brussels,_Belgium_(DSCF4010).jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
 |             autors = {{ubl|[[Denī-Adriēns Debuvrī]] (''Denis-Adrien Debouvrie'')}}
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            plstība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 50 cm
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1987. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Brisele#Beļģija#Eiropa
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 50.848472 | latNS = N
 |longd= 4.354028 | longEW= E
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Sirtaki''' ir [[Grieķi|grieķu]] [[deja]]. Deju dejo no lēnāka [[temps|tempa]] uz ātrāku un arvien ātrāku tempu. Mūsdienās šī deja vairs nav tik ļoti izplatīta.{{nepieciešama atsauce}} Sirtaki melodiju parasti spēlē [[mandolīna]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolajs Eke
|          vārds_orig = ''Nicolaus von Ecke''
|              attēls = Nikolajs Eke.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Nikolaja Ekes medaļa
|             dz_gads = 1541
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1623
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Nikolajs Eke''', arī '''Niklāvs Eks''' ({{val|de|Nicolaus von Ecke}}, 1541—1623) bija [[Rīgas rāte|Rīgas rātskungs]], [[birģermeistars]] un [[burggrāfs]]. Kā Polijas karaļa interešu aizstāvim Ekem bija nozīmīga loma [[Kalendāra nemieri Rīgā|kalendāra nemieros]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Orlen S.A.''
| native_name      =
| logo             = Orlen logo.png
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Plocka]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s produktu ražošana un izplatīšana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.orlen.pl orlen.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Orlen Spółka Akcyjna''''' (līdz 2023. gadam ''Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna'' jeb ''PKN Orlen'') ir [[Polija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.<ref name="notesfrompoland 2022.11.03" /> ''Orlen'' galvenais birojs atrodas [[Plocka|Plockā]]. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2478''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2478''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|28|SK}} 08:25:58 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-2.1b/Fregat]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  = 2015. gada aprīlis
| Darbības_ilgums        = 3 gadi un 4 mēneši
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-071A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2477]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2485]]''
}}
'''''Kosmos-2478''''' (''Космос-2478'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kas tika palaists {{dat|2011|11|28||bez}}. Tas bija pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 746. Bija izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 17.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Ataturka starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Atatürk Uluslararası Havalimanı''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Ataturk Airport Karakas-1.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = ISL
| ICAO                       = LTBA
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = [[Turcija|Valsts]]/„TAV Havalimanları”
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 163
| elevation-m                = 50
| koordinates                = {{Coord|40|58|34|N|028|48|51|E}}
| majas_lapa                 = [http://www.ataturkairport.com/ ataturkairport.com]
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 18L/36R
| r1-length-f                = 9,843
| r1-length-m                = 3,000
| r1-surface                 = Betons
| r2-number                  = 18R/36L
| r2-length-f                = 9,843
| r2-length-m                = 3,000
| r2-surface                 = Betons
| r3-number                  = 05/23
| r3-length-f                = 8,530
| r3-length-m                = 2,600
| r3-surface                 = Betons
| pasazieru_skaits           = 29,812,888 ([[2009. gads|2009]])
| lidojumu_skaits            =
| krava                      = 766,221 ([[2008. gads|2008]])
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences: '''Nūbijas tuksnesis''' ([[Arābu valoda|arābu]]: صحراء النوبة) ir [[tuksnesis]] [[Āfrika|Āfrikā]], [[Sahāra]]s austrumu daļā. Tas atrodas starp [[Nīla]]s upi un Etbejas kalnu grēdu.

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences: Jēdziens '''kultūra''' ({{val|la|Cultura}}, kas sakņojas vārdā ''colere'' — 'kultivēt') apzīmē [[cilvēks|cilvēku]] darbības veidus, kā arī [[simbols|simboliskās]] struktūras, kas piešķir jēgu šīm darbībām. Dažādas kultūras definīcijas atspoguļo dažādas teorētiskās izpratnes par to, kā saprast cilvēku rīcību, vai kritērijus, pēc kuriem to vērtēt.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = ''Principat de Catalunya''<br />''Principatus Cathaloniæ''
|nosaukums_latv_val  = Katalonijas firstiste
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa]] firstiste
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 12. gadsimts
|gads_beigas         = 1714
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before after "event_end"--->
|date_post           =
|
|p1                  = Barselonas grāfiste
|flag_p1             = Coat of Arms of Catalonia (Simple).png
|image_p1            =
|s1                  = Spānija
|flag_s1             = Bandera de España 1701-1760.svg
|image_s1            =
|s2                  = Francija
|flag_s2             = Pavillon royal de France.svg
|image_s2            =
|
|image_flag          = Siñal d'Aragón.svg
|flag                =
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Royal arms of Aragon (Crowned).svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Catalunya 1349-1640.png
|image_map_caption   =
|
|galvaspilsēta       = [[Barselona]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Katalāņu valoda|katalāņu]], [[Latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
|nauda               =
|
|leader1             = [[Alfonso II (Aragona)|Alfons I]]
|leader2             = [[Kārlis VI|Kārlis III]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1104–1134
|year_leader2        = 1479-1516
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Barselonas grāfs]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Streita stāsts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl309495297/|title=The Straight Story |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|1||bez}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 112 minūtes
| izdošana = 1999. gada maijs ([[Kannu kinofestivāls]])<br />{{Filmas datums|1999|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[FilmFour Distributors]]''
* ''[[BAC Films]]''
| studija = * ''[[Asymmetrical Productions]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[FilmFour Productions]]''
* ''[[Ciby 2000]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Fredijs Frānsiss]]
| oriģinālnos = ''The Straight Story''
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| aktieri = * [[Ričards Fērnsvorts]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Harijs Dīns Stentons]]
| scenārijs = * [[Džons Roučs]]
* [[Marija Svīnija]]
| producents = * Marija Svīnija
* [[Nīls Edelsteins]]
* [[Alēns Strade]]
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| žanrs = biogrāfiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Straight Story poster.jpg
| imdb =
}}'''"Streita stāsts"''' ({{Val|en|The Straight Story}}) ir 1999. gada ASV biogrāfiskā drāma, kuras režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Fērnsvorts]], [[Sisija Speiseka]] un [[Harijs Dīns Stentons]]. Filma ir balstīta uz patiesu stāstu par Alvinu Streitu, kurš 1994. gadā veica ceļojumu no [[Aiova]]s uz [[Viskonsina|Viskonsinu]], izmantojot zāles pļāvēju.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Dogma"
 | oriģinālnos = ''Dogma''
 |      attēls = Dogma (movie).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija]], [[satīra]]
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = Skots Mosjē
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Linda Fiorentino]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Bads Korts]]
* [[Džeisons Mjūzs]]
* [[Elans Rikmens]]
* [[Kriss Roks]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[View Askew Productions]]''
* ''STKstudio''
 | izplatītājs =
* ''[[Lions Gate Films]]''
* ''[[Miramax International]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1999|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|1999|11|12|ASV}}
 |      ilgums = 128 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dogma |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3478095361/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|22||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|44 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dogma (1999) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dogma#tab=summary |website=The Numbers |accessdate={{dat|2023|1|22||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Dogma"''' ({{val|en|Dogma}}) ir 1999. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisors, scenārija autors un viens no aktieriem ir [[Kevins Smits]]. Pārējās lomas atveido [[Bens Afleks]] (Bārtelbijs), [[Mets Deimons]] ([[Loki]]), [[Džordžs Karlins]] (Kardināls Gliks), [[Linda Fiorentino]] (Betānija), [[Džanīne Garofalo]] (Liza), [[Salma Hajeka]] (Serendipitija), [[Džeisons Lī]] ([[Azraīls]]), [[Bads Korts]] (Džons Dou), [[Džeisons Mjūzs]] (Džejs), [[Elans Rikmens]] ([[Metatrons]]) un [[Kriss Roks]] (Rufuss).

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons|Szkzedes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Iecava (nozīmju atdalīšana)|Iecava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Iecava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 260
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Iecava.jpg
| image2                   = Church in Iecava - Igors Jefimovs - Panoramio.jpg
| image3                   = Suur-Iecava mõis 22.JPG
| image4                   = Dartija.JPG
| image5                   = Iecava village 09.JPG
| image6                   =
}}
| image_caption =
| image_shield = Iecavas pilsētas ģerbonis.svg
| shield_link = Iecavas ģerbonis
| shield_size = 75
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Bauskas novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = {{dat|1492}}
| established_title1 = Pilsētciemats
| established_date1 = {{dat|1958}}
| established_title2 = Ciems
| established_date2 = {{dat|1990}}
| established_title3 = Pilsēta
| established_date3 = {{dat|2021}}
| area_total_km2 = 4.05
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2022
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3434 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 5677
| population_density_km2 = auto
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 51
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 11
| longs = 48
| longEW = E
| elevation_m = 21
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| image_flag = Flag of Iecava.png
| flag_link = Iecavas karogs
}}
'''Iecava''' ir pilsēta [[Zemgale|Zemgalē]], [[Bauskas novads (2021)|Bauskas novadā]]. Atrodas [[Iecava (upe)|Iecavas]] upes krastā 21 km attālumā no [[Bauska]]s, 30 km attālumā no [[Jelgava]]s un 45 km attālumā no [[Rīga]]s autoceļu [[A7]], [[P92]] un [[P93]] krustojumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastā vībotne
|         binomial = Artemisia vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = ArtemisiaVulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Artemisia vulgaris|Parastā vībotne}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Teanīns''' jeb '''L-γ-glutamiletilamīds''' ir [[Glutamāti|glutamāta]] un [[Glutamīns|glutamīna]] aminoskābju analogs, kas atrodams [[Sēnes|sēnēs]] un [[Augi|augos]]. 1949. gadā tas tika atklāts [[Zaļā tēja|zaļajā tējā]]. L-teanīns ir atrodams svaigā tējā un dažos uztura bagātinātājos, bet D-teanīns ir mazāk pētīts un tam ir racēmiskas īpašības. Teanīns uzsūcās tievajā zarnā un tam seko hidrolīze, kura var notikt arī aknās. Teanīns izkļūst asins-smadzeņu barjerai. L-teanīns kopā ar kofeīnu uzlabo kognitīvās funkcijas, paaugstina reakciju, nomierina, uzlabo garastāvokli.<ref name="pmid18006208">{{cite journal |doi=10.1016/j.biopsycho.2007.09.008 |title=The effects of l-theanine, caffeine and their combination on cognition and mood |url=https://archive.org/details/sim_biological-psychology_2008-02_77_2/page/113 |year=2008 |last1=Haskell |first1=Crystal F. |last2=Kennedy |first2=David O. |last3=Milne |first3=Anthea L. |last4=Wesnes |first4=Keith A. |last5=Scholey |first5=Andrew B. |journal=Biological Psychology |volume=77 |issue=2 |pages=113–22 |pmid=18006208}}</ref> Teanīns [[Smadzenes|smadzenēs]] ierosina alfa viļņu veidošanos.<ref name="gomez">{{cite journal |doi=10.1097/01.WNF.0000240940.13876.17 |title=The Deployment of Intersensory Selective Attention |year=2007 |last1=Gomez-Ramirez |first1=Manuel |last2=Higgins |first2=Beth A. |last3=Rycroft |first3=Jane A. |last4=Owen |first4=Gail N. |last5=Mahoney |first5=Jeannette |last6=Shpaner |first6=Marina |last7=Foxe |first7=John J. |journal=Clinical Neuropharmacology |volume=30 |pages=25–38 |pmid=17272967 |issue=1}}</ref> Teanīns paaugstina [[Serotonīns|serotonīna]], [[Dofamīns|dofamīna]], GASS, [[Glicīns|glicīna]] un NGF līmeni dažādos smadzeņu rajonos.

sentences: Ir pieejamas divas dziedātājas [[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] diskogrāfijas lapas.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Valsts budžets''' ir [[finanšu plāns]] gadam, kurā noteikti valsts ieņēmumi un izdevumi konkrētiem mērķiem.
Valsts budžeta ieņēmumi veidojas no [[Nodoklis|nodokļiem]], nodevām, citiem maksājumiem (piemēram, maksājumi par valsts kapitāla daļu izmantošanu) un ārvalstu finanšu palīdzības maksājumiem (pamatā ES fondu līdzekļi), bet lielākie izdevumi ir paredzēti [[izglītība]]i, [[Veselības aizsardzība|veselības aizsardzībai,]] [[valsts pārvalde]]i un drošības un kārtības nodrošināšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jūras sirdī
| attēls                   = In the Heart of the Sea poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In the Heart of the Sea''
| žanrs                    = drāma, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Vills Vords]]
* [[Džo Rots]]
* [[Pola Vīnstaina]]
* Rons Hauards
| scenārija autors         = [[Čārlzs Līvits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Hemsvorts]]
* [[Bendžamins Vokers]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Toms Holands]]
* [[Bens Višovs]]
* [[Brendans Glīsons]]
| mūzika                   = [[Roks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[COTT Productions]]''
* ''[[Enelmar Productions A.I.E.]]''
* ''[[Roth Films]]''
* ''[[Spring Creek Pictures]]''
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Kia Jam]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|12|7|Ņujorka|2015|12|11|ASV|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/heart-sea-2015|title=In the Heart of the Sea|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 12, 2019|archive-date={{dat|2019|04|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190412174628/http://www.bbfc.co.uk/releases/heart-sea-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]100 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=heartofthesea.htm|title=In the Heart of the Sea|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]93,9 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mongolie hémione.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemionus
| pasuga_lv =Mongolijas savvaļas ēzelis
| binomial=Equus hemionus hemionus <small>([[Pallas]], 1775)</small>
| sinonīmi=
''Equus hemionus luteus''
}}

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: Saskaņā ar vienādu figūru definīciju divus [[Trijstūris|trijstūrus]] sauc par vienādiem, ja tos var uzlikt vienu otram virsū un tie pilnīgi sakrīt.<ref name="Januma+Lude">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija pamatskolai 1. daļa|last1=Januma|first1=Silva|last2=Lude|first2=Inese|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-533-X|location=Rīga|pages=53. - 60}}</ref><ref name="Āboltiņa+Januma">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika. Ģeometrija katrai stundai. 7. klase|last1=Āboltiņa|first1=Baiba|last2=Januma|first2=Silva|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009|isbn=978-9984-40-763-0|location=Rīga|pages=144. - 148}}</ref><ref name="France+Lāce+Pickaine+Miķelsone">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika 7. klasei|last1=France|first1=Ilze|last2=Lāce|first2=Gunta|last3=Pickaine|first3=Ligita|last4=Miķelsone|first4=Anita|publisher=Lielvārds|year=2007|isbn=978-9984-11-251-0|location=Rīga|pages=208. - 210}}</ref><ref name="Andžāns+Falkenšteine+Grava">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija. 7. - 9. klasei. II Trijstūri|last1=Andžāns|first1=Agnis|last2=Falkenšteine|first2=Elīna|last3=Grava|first3=Alfrēds|publisher=Zvaigzne ABC|year=1995|isbn=9984-560-59-7|location=Rīga|pages=31. - 42}}</ref> To pieraksta <math> \vartriangle ABC = \vartriangle DMK </math> un tas nozīmē, ka trijstūri ABC un DMK ir vienādi.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Silajanzu pagasts}}
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
, [[sinepes|sinepēm]] un gurķu mērci]]
'''Hotdogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/hot-dogs-pret-hotdogs/ |title= Hot-dogs pret hotdogs pret hot dogs |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 20. februāris |accessdate= 2019. gada 19. augustā}}</ref> (no {{val|en|hot dog}} — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu [[cīsiņš|cīsiņu]] un piedevām, piemēram, [[sinepes|sinepēm]], [[kečups|kečupu]] vai [[majonēze|majonēzi]]. Hotdogus pirmie sāka gatavot [[vācieši]]. Viņi izmanto [[Frakfurtes desiņa]]s un [[Vīnes desiņa]]s. 19. gadsimtā vācu imigranti [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu ''dachshund sausages'' ([[taksis|takšu]] desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz ''dog'' (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds ''hot'' (karsts).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2OH)4
|molmasa=136,15
|blīvums=1396
|kušanas temperatūra=262 °C
|viršanas temperatūra=276 °C pie 30 mmHg spiediena
}}
'''Pentaeritrīts''' (C(CH2OH)4) ir četrvērtīgs [[spirti|spirts]], kuru lieto par polimēru izejvielu (galvenokārt krāsām). Esterificējot ar slāpekļskābi, var iegūt [[tetranitropentaeritrīts|tetranitropentaeritrītu]], kas ir sprāgstviela. Pentaeritrītu var iegūt reakcijā starp [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] un [[formaldehīds|formaldehīdu]] bāziskā vidē.

sentences:
[[Kategorija:Koncertturnejas]]
[[Kategorija:Nine Inch Nails]]

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Carpinus|autors=|attēls=Carpinus betulus Prague 2013 1.jpg|att_nosaukums=[[Eiropas skābardis]] (''Carpinus betulus'')|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābāržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Carpinus|ģints_lv=Skābarži|kategorijas=nē|iedalījums=}}'''Skābarži''' ({{val-la|Carpinus}}) ir [[Bērzu dzimta|bērzu dzimtas]] ģints. Tajā ir iekļautas 30–40 sugas, kuras aug lielākajā daļā [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodes]] [[Mērenā josla|mērenās joslas]] reģionu. Lielākais sugu skaits ir sastopams [[Austrumāzija|Austrumāzijā]], īpaši [[Ķīna|Ķīnā]]. [[Eiropa|Eiropā]] sastopamas tikai divas sugas, tikai viena [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] austrumos un viena [[Vidusamerika|Vidusamerikā]].<ref name=":0" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105705|title=Carpinus in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-08-01}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bonap.net/NAPA/TaxonMaps/Genus/County/Carpinus|title=2013 BONAP North American Plant Atlas. TaxonMaps|website=bonap.net|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
<includeonly>{{#switch: {{{1}}}
| #default                      = <nowiki>#</nowiki>C6C9FF
| Angel                         = <nowiki>#</nowiki>7E9ED2
| Buffy the Vampire Slayer      = <nowiki>#</nowiki>7E9ED2
| Entourage                     = <nowiki>#</nowiki>FBBC87
| Firefly                       = <nowiki>#</nowiki>fc9
| Home and Away                 = <nowiki>#</nowiki>F9BA5B
| Mad Men                       = <nowiki>#</nowiki>F52B13
| The 4400                      = <nowiki>#</nowiki>B9D0E8
| The O.C.                      = <nowiki>#</nowiki>FFAA44
| The Simpsons
| "[[Simpsoni|Simpsonu]]"       = <nowiki>#</nowiki>FADA00
| The Sopranos                  = <nowiki>#</nowiki>CDCCCC
| Veronica Mars                 = <nowiki>#</nowiki>C0D883
| Sex and the City              = <nowiki>#</nowiki>EAADEA
| The X-Files                   = <nowiki>#</nowiki>B1B9C2
}}</includeonly><noinclude>
{{documentation}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mw
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Malawi Sustainable Development Network Programme (Malawi SDNP)''
|sponsors              = ''Malawi SDNP''
|domātais-pielietojums = Ar [[Malāvija|Malāviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots Malāvijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.registrar.mw/ www.registrar.mw]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Locustellaluscinioides.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Locustellidae
 |     dzimta_lv = Sisinātājķauķu dzimta
 |         ģints = Locustella
 |      ģints_lv = Sisinātājķauķi
 |          suga = Locustella luscinioides
 |       suga_lv = Seivi ķauķis
 |      binomial = Locustella luscinioides
([[Paolo Savi|Savi]], 1824)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Seivi ķauķis''' (''Locustella luscinioides'') ir maza auguma [[sisinātājķauķu dzimta]]s (''Locustellidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714684/0 IUCN: Locustella luscinioides]</ref><ref name=world/> Izdala 3 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/grassbirds/ World Bird List: Grassbirds, Donacobius, Malagasy warblers, cisticolas, allies, 2018]</ref>

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name         = Bara Refaeli
| vārds_orig   = ''Bar Refaeli''
| image        = Bar Refaeli 2011.jpg
| caption      = Bara Refaeli 2011. gadā
| birth_name   =
| birth_date   = {{Dzimšanas datums un vecums|1985|6|4}}
| birth_place  = {{vieta|Izraēla|Hodhašarona}}
| height       = 174 cm<ref name="official">[http://www.barrefaeli.co.il Top Model] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060720154949/http://www.barrefaeli.co.il/ |date={{dat|2006|07|20||bez}} }}. Bar Refaeli. Retrieved on 7 January 2011.</ref>
| occupation   = Modele, aktrise
| eyecolor     = Zilas<ref name="official"/>
| measurements = 89-60-89 (Eiropa) (35C-24-35)<ref name="official"/>
| dress size   = 6 (ASV); 36 (Eiropa)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.fashionmodeldirectory.com/models/Bar_Refaeli/ |title=FMD – Profile of fashion model Bar Refaeli |publisher=Fashionmodeldirectory.com |accessdate=16 March 2011}}</ref>
| shoe size    = 40 (Eiropa);<ref name="official"/> 9 (ASV)
| agency       = [[Storm Model Management]] (Londona)
ONE Management (Ņujorka)
[[IMG Models]] (Parīze)
| website      =
}}
'''Bara Refaeli''' ({{val-he|בר רפאלי}}, ''Bar Refaeli''; dzimusi {{dat|1985|6|4}}) ir Izraēlas modele un aktrise.

sentences: '''Dienvidaustrumāzija''' ir [[Āzija]]s daļa uz dienvidiem no [[Ķīna]]s un uz austrumiem no [[Indija]]s. Tās turpinājums uz dienvidiem ir salu virkne, kas nošķir [[Klusais okeāns|Kluso]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]]. Šis reģions ir pazīstams ar to, ka tajā ir diezgan liela seismiskā aktivitāte un tur sastopami daudz vulkāni. Dienvidaustrumāzijā ir 11 neatkarīgas valstis, kurās kopā dzīvo 672 miljoni cilvēku (2021).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/south-eastern-asia-population/|title=South-Eastern Asia Population |accessdate=11 January 2021}}</ref> Šim apgabalam ir ļoti bagāta, daudzveidīga un savdabīga kultūra. Pēdējās desmitgadēs vairākās valstīs strauji augoša ekonomika. Dienvidaustrumāzijas valstīs piekopj vairākas reliģijas, vairums iedzīvotāju kontinentālajā daļa ir [[budisms|budisti]]. 20. gadsimtā Dienvidaustrumāzijas tautas plosījuši un postījuši [[karš|kari]], kuri vietām vēl turpinās.

sentences:
s kalnos, kur ganās [[liellops|govis]] un [[mājas zirgs|zirgi]]]]
'''Ganības''' ir ar daudzgadīgiem [[lakstaugs|lakstaugiem]] apaudzis zemes gabals, kas tiek izmantots [[mājlops|mājlopu]] ganīšanai, kā arī [[siens|siena]] iegūšanai. Ganības ir nozīmīgs mājlopu barības avots [[lopkopība|lopkopībā]]. Ganības var būt gan dabiskas [[pļava]]s, gan cilvēku veidotas (kultivētas) pļavas. Ganību kopšana uzlabo mājlopu produktivitāti.

sentences:
[[Kategorija:Riepu ražotāji]]
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Bridgestone]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens
|     vārds_orig = ''Martin Schultz von Ascheraden''
|         attēls = Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1617
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Aizkraukles pils]] (tagad [[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1682
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Narva]], [[Ingermanlande]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Simons Šulcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margareta Cimermane
|          bērni = Anna Margareta, Johans Heinrihs, Gustavs, [[Kārlis Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens|Kārlis Frīdrihs]], Mārtiņs Simons
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Wiktionary}}'''Subkultūra''' ir samērā patstāvīga garīgo un materiālo vērtību sistēma kādas [[kultūra]]s ietvaros, kas dažkārt izveidojusies kā pretnostatījums sabiedrības valdošajai kultūrai un ko vairākums uzskata par mazvērtīgāku vai par kaitīgu.<ref>Svešvārdu vārdnīca: Juris Baldunčiks, Kornēlija Pokrotniece. — Rīga: Apgāds „Jumava”, 2005.</ref> Šādas atšķirīgas sistēmas un grupas rodas noteiktas [[šķira|šķiriskās]], [[etnoss|etniskās]] un [[reliģija|reliģiskās]] piederības, kā arī [[dzīves vieta]]s ietekmes rezultātā.<ref>[http://www.dialogi.lv/article.php?id=2702&t=11&rub=0&lang=2 Dialogi.lv: Subkultūras jēdziena teorētiskās robežas. Ilva Skulte, Normunds Kozlovs. 20.09.2007 16:28.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Foudia flavicans Wolf.jpg
| att_nosaukums  = Rodrigesas fodija tēviņš un mātīte
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Ploceidae
| dzimta_lv      = Audējputnu dzimta
| ģints          = Foudia
| ģints_lv       = Fodiji
| suga           = Foudia flavicans
| suga_lv        = Rodrigesas fodijs
| binomial       = Foudia flavicans <small>([[Alfred Newton|Newton]], 1865)</small>
}}
'''Rodrigesas fodijs''', arī '''dzeltenais fodijs''', '''Rodrigesas audējputns'''<ref>Zooģeogrāfija. Nora Sloka. Zinātne. Rīga. 1979</ref> (''Foudia flavicans'') ir [[audējputnu dzimta]]s (''Ploceidae'') dziedātājputnu [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Rodrigesa (sala)|Rodrigesai]] — nelielai, [[Maurīcija]]i piederošai [[sala]]i [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref>[http://www.cbif.gc.ca/acp/eng/itis/view?tsn=560111 Canadian Biodiversity Information Facility (CBIF): ''Foudia flavicans'', Integrated Taxonomic Information System (ITIS)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Foudia_flavicans/classification Animal Diversity Web: ''Foudia flavicans'', Rodrigues fody]</ref><ref>[http://avibase.bsc-eoc.org/species.jsp?lang=EN&avibaseid=CC3F83AD9315727E ''Avibase'' - the world bird database: Rodrigues Fody ''Foudia flavicans'' Newton, A, 1865]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches, weavers, 2018]</ref>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name =
|native_name   = ''Jungfernhof''
|image         = Mazjumpravas muiža 1 no 2 2016.jpg
|caption       = Muižas ēkas iekonservētās drupas
|map_image     = Rīga
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 28.62 | latNS  = N
|longd = 24 | longm = 11 | longs = 54.26 | longEW = E
|location      = [[Rumbas iela]]s (pie [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielas]] 344), [[Rumbula]], [[Rīga]]
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}
'''Mazjumpravas muiža''' atrodas [[Rumbas iela]]s malā (tā atzarojas pie Latgales ielas 344) [[Rumbula|Rumbulā]] [[Rīga|Rīgā]], blakus [[Veloceliņš Centrs—Dārziņi|veloceliņam Centrs—Dārziņi]].
Tā ir viena no senākajām muižām Rīgas tuvumā, kas bija saglabājusies līdz neseniem laikiem. Mazjumprava bija lielākā [[Rīgas patrimoniālais apgabals|Rīgas patrimoniālā apgabala]] muiža ar lielu un daudzveidīgu iedzīvotāju sastāvu, uz tās zemes veidojās citas muižiņas. Kopš seniem laikiem līdzās muižai [[Daugava|Daugavā]] atradās viena no trim Rīgas pārceltuvēm. Līdzās muižai vēlākos laikos atradās [[vējdzirnavas]]. Mūsdienās ir saglabājušās divu muižas ēku drupas, bet bijušo ūdensdzirnavu ēka ir atjaunota. Tām blakus atrodas dzirnavu [[dīķis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/latvija/riga/147363-iepazisti-rigu-miera-osta-daugavas-labaja-krasta.htm|title=IEPAZĪSTI RĪGU: Miera osta Daugavas labajā krastā|website=nra.lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Rumbula/MazaJumprMuiz.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|06|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304212604/http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Rumbula/MazaJumprMuiz.htm |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|9|15}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Biafra un Papuass stāsta par CEE konferenci Armēnijā, citi jaunumi.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Evita_wiki}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Kikos}}
# {{U|Silraks}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Kesidijs''' ({{val|en|Cassidy}}) ir [[īri|īru]] cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādiem uzvārdiem:

sentences:
{{cita nozīme|muzeju|staciju|Alūksne (stacija)}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Alūksnes Bānīša stacija
| native_name         =
| image               = Alūksnes Bānīša stacija - multimediāla ekspozīcija.jpg
| imagesize           =
| caption             = Multimediālā ekspozīcija Alūksnes Bānīša stacija
| map_type            =
| map_caption         =
| established         = {{dat|2018|||N|bez}}
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Latvija|Alūksne|Jāņkalna iela 52}}
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-banisa-stacija/}}
}}
'''Alūksnes Bānīša stacija''' ir 2018. gadā izveidota multimediāla ekspozīcija par Baltijā vienīgo regulāri kursējošo šaursliežu vilcienu jeb [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Bānīti]]. Ekspozīcija izvietota vēsturiskajā [[Alūksne (stacija)|Alūksnes stacijas]] bagāžas šķūnī un vairāk kā simts gadus garo šaursliežu dzelzceļa līnijas stāstu iespējams izzināt Eiropas, lokālajā un tehniskajā kontekstā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Alūksnes Bānīša stacija |url=https://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-banisa-stacija/ |website=https://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-banisa-stacija/}}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Zinātnieki pēc tautības]]''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Like Crazy''
| attēls                   = Like Crazy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Dreiks Doremuss]]
| producents               =
* [[Džonatans Švarcs]]
* [[Andrea Sperlinga]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         =
* [[Bens Jorks Džonss]]
* Dreiks Doremuss
| galvenajās lomās         =
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Super Crispy Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|28|ASV|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011|title=Like Crazy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019|archive-date={{dat|2013|03|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130317024141/http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|250 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=likecrazy.htm|title=Like Crazy (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Like Crazy''''' ir 2011. gada romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Antons Jeļčins]], [[Felisita Džonsa]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''27. jūlijs''' ir gada 208. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (209. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 157 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]
[[Kategorija:Veselība]]
[[Kategorija:Uguns]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]

sentences:
(''Cichorium intybus'') ir daudzgadīgs [[lakstaugs]]]]
'''Daudzgadīgi augi''' ir koki, [[Krūms|krūmi]] un daudzi lakstaugi, kuri, atšķirībā no [[Viengadīgi augi|viengadīgiem augiem]] un [[Divgadīgi augi|divgadīgiem augiem]], dzīvo ilgāk par diviem gadiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159}}</ref> Lielākajai daļai daudzgadīgo lakstaugu virszemes daļas [[Rudens|rudenī]] atmirst. Pavasarī auga virszemes daļas attīstās no jauna, jo augsnē zem sniega šiem augiem saglabājas [[Sakne|saknes]] un citi apakšzemes orgāni ar [[Pumpurs|pumpuriem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/biologija/7-klase/ziedaugu-vairosanas-un-attistiba-11757/re-c79da432-2eb2-47b1-8c38-9af6eb52c3c0|title=Augu dzīves ilgums — teorija. Bioloģija, 7. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-03-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Adalberts Bubenko
 |          attēls = Adalberts Bubenko.jpeg
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1910|1|16}}
 |         dz_viet = [[Meizakila]], [[Vidzemes guberņa]],{{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{EST}})
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1983|7|7|1910|1|16}}
 |        mir_viet = [[Toronto]], {{CAN}}
 |            taut = {{karogs|Latvija}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|1936]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{LAT}} }}
{{MedalCompetition|
[[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze|[[1936. gada vasaras olimpiskās spēles|Berlīne 1936]]|Soļošana}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķekava
| attēls            = Ķekavas upīte pie Ķekavas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ķekava pie [[Ķekava]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Ģediņkalns|Ģediņkalna]]
| augštece          = Bakāne, Ķekaviņa
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sausā Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=56 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 30,5
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 168,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Sūnupe]], [[Butleru strauts]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|teologu-marksistu|Torress|Torress}}
'''Kamilo Torress Restrepo''' ({{val-es|Camilo Torres Restrepo}}, dzimis {{dat|1929|2|3}} [[Bogota|Bogotā]], miris {{dat|1966|2|15}} Kolumbijas ziemeļos) bija [[Kolumbija|kolumbiešu]] [[katolisms|katoļu]] mācītājs un [[marksisms|marksistiskais]] kaujinieks. Viens no [[atbrīvošanās teoloģija]]s pamatlicējiem.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-34
|valsts             =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|tips               = Universālais ložmetējs
|konstruktors       = Louis Stange
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = vairāki, galvenokārt - Mauser
|ražošanā           = 1935 - 1945
|bruņojumā          = 1935 - 1945 (dažu valstu armijās līdz pat mūsdienām)
|patronu_tips       = [[7,92x57 mm]]
|darbības_princips  = stobra atdeves enerģijas
|šaušanas_ātrums    = 800 - 900 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 755 m/s
|attālums           = 2000 m
|masa              = * 12,1 kg

* 19,2 kg (ar [[Trijkājis (ieroča sastāvdaļa)|trijkāji]])
|garums             = 121,9 cm
|stobrs             = 62,7 cm
|pārlādes_sistēma   =
patronlente,

dubultdiskveida [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = patronlentē: 50 vai 250 patronas,

dubultdiskveida magazīnā: 75 patronas
|tēmēklis           = Mehānisks regulējamais tēmēklis
|versijas           = Mg-34/41
MG-34T
MG-81
|daudzums           =
}}
'''Maschinengewehr-34''' jeb '''MG-34''' - [[Vācija]]s [[ložmetējs]] ([[1934]]. gada modelis), galvenais [[Vērmahts|Vērmahta]] kājnieku atbalsta ierocis [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1. pusē un galvenais transportlīdzekļu ([[tanks|tanku]]) ložmetējs visā šā kara laikā. MG-34 ir arī pirmais īsti universālais ložmetējs, kuru varēja izmantot gan kā vieglo ložmetēju no [[divkājis|divkāja]] ilgstošai apšaudei, gan kā balsta ložmetēju uz [[trijkājis|trijkāja]], gan arī kā tanku vai [[pretgaisa aizsardzība|PGA]] ložmetēju.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vīne
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Wien
| attēls            = Wien_01_Stadtpark_a.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vīne pie Vīnes Pilsētas parka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vīnervalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Donavas kanāls]])
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=09 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=17 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=23 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 34
| iztekas_augstums  = 540
| ietekas_augstums  = 155
| kritums           =
| caurtece          = 200
| gada_notece       =
| baseins           = 230
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solanum tuberosum (Aardappelplant) Nicola.jpg
| att_nosaukums = Kartupeļu šķirne ''Nicola''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv =Asteru apakšklase
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Nakteņu ģints
| suga = S. tuberosum
| suga_lv = Kartupelis
| binomial = Solanum tuberosum
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Volstrīta: Nauda nekad neguļ
| attēls = Wall Street- Money Never Sleeps film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wall Street: Money Never Sleeps''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivers Stouns]]
| producents = * [[Edvards R. Presmens]]
* [[Ēriks Kopelofs]]
| scenārija autors = * [[Alans Lēbs]]
* [[Stīvens Šifs]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Frenks Landžella]]
| mūzika = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Edward R. Pressman Productions]]''
* ''[[Ixtlan Production]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|5|14|Kannu filmu festivāls|2010|9|24|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wall-street-money-never-sleeps-film|title=Wall Street: Money Never Sleeps|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wallstreet2.htm|title=Wall Street: Money Never Sleeps (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|134,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = [[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Volstrīta: Nauda nekad neguļ"''' ({{val|en|Wall Street: Money Never Sleeps}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šia Lebafs]], [[Džošs Brolins]], [[Kerija Maligana]], [[Īlaijs Volahs]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Frenks Landžella]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 1987. gada filmai "[[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Frankēšanas mašīna''' ir ierīce, kuru izmanto liela daudzuma nosūtāmās [[korespondence]]s [[frankēšana]]i jeb apzīmogošanai [[pastmarka|marku]] līmēšanas vietā. Galvenais frankēšanas mašīnas uzdevums ir marķēt [[aploksne|aploksni]] ar sūtītāja nosaukumu un atpakaļadresi, logotipu, kalendāra zīmogu vai pastmarku. Frankēšanas mašīnas sniegtās priekšrocības ir atkarīgas no piedāvātajiem modeļiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Automobiļa infokaste|name=''Rimac Nevera''|image=Goodwood_Festival_of_Speed_2022_(52172809131).jpg|manufacturer=Rimac Automobili|production_start=2021-|predecessor=''Rimac Concept One''}}

sentences:
{{Atsauces+}}{{BioTakso infokaste
| attēls =Bedford's Flatworm.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pseudobiceros bedfordi|Bedforda plakantārps}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| iedalījums =
* [[Lenteņi]] (''Cestoda'')
* [[Monogeneji]] (''Monogenoidea'')
* [[Skropstiņtārpi]] (''Turbellaria'')
* [[Sūcējtārpi]] jeb trematodes (''Trematoda'')
}}
'''Plakantārpi''' (''Platyhelminthes'') ir [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Ir uzskats, ka šis ir [[parafilētisks tips]], un nākotnē, iespējams, tiks sadalīts vairākos atsevišķos tipos.
== Raksturojums ==
Ķermenis parasti lentveida vai lapveida, dorsoventrāli plakans. Ķermeņa izmēri ir no milimetra daļām līdz vairākiem metriem. Dažām formām redzami izteikta homologo orgānu kompleksu likumsakarīga atkārtošanās, kam atbilst tikpat likumsakarīgs ārējais posmojums (neīstā segmentācija jeb [[pseidometamērija]]).
No ārpuses ķermeni ietver ādas-muskuļu maiss, kas sastāv no epitēlija un parasti arī no daudzslāņainas un saliktas [[muskulatūra]]s. Parazītiskajām formām ķermeni klāj blīva, [[kutikula]]. Ķermeņa dobuma nav, [[iekšējie orgāni]] vienmēr atrodas [[parenhīma|parenhīmā]] (parasti [[mezoderma|mezodermālas]] izcelsmes). [[Gremošanas orgāni|Gremošanas orgānu]] sistēma vairumam formu ir slēgta gremojamā maisa veidā, dažkārt tā komplicēti sazarojusies. Dažām sugām gremošanas orgānu sistēma sastāv tikai no parenhimā iegrimušu šūnu sakopojuma, kas izpilda [[gremošana]]s funkciju. Dažām parazītiskajām formām gremošanas orgānu sistēma ir atrofējusies, un barību tās uzņem [[osmoze|osmotiski]] caur ādu. [[Asinsrites sistēma]]s un [[elpošanas orgāni|elpošanas orgānu]] plakanajiem tārpiem nav. Tie elpo caur [[āda|ādu]], bet zarnu trakta parazītiem paralēli [[aerobā elpošana|aerobai elpošanai]] notiek [[anaerobā elpošana|anaerobās elpošanas]] process ([[rūgšana]]), kurā bezskābekļa vidē sadalās tārpu ķermenī esošās [[organiskās vielas]] (galvenokārt [[glikogēns]]). [[Izvadorgānu sistēma]] ir protonefrīdiju tipa. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[galvas nervu mezgli]]em ([[gangliji]]em) un dažāda skaita gareniskajām nervu stiegrām, kas vairākumā gadījumu ir saistītas ar šķērseniskām [[komisūras|komisūrām]]; parasti attīstītāki par citiem ir divi sānu zari. [[Dzimumorgānu sistēma]], ar dažiem izņēmumiem, [[hermafrodītisms|hermafrodītiska]], ar vairākiem papildu [[dziedzeri]]em, kuri piedalās olu un to apvalku formēšanas procesā.
== Ekoloģija ==
Pašreiz pazīstamas apmēram 25 000 plakantārpu sugas. Daļa no tām ir brīvi dzīvojošas formas, kas mīt [[jūra|jūrās]], [[saldūdens|saldūdeņos]], kā arī mitrās vietās uz [[sauszeme]]s, bet lielākais vairums ir [[dzīvnieku parazīti]]. Dažas formas parazitē arī [[cilvēks|cilvēkā]]. Attīstība pārsvarā ir sarežģīta, ar paaudžu (dzimumpaaudzes un bezdzimumpaaudzes) un saimnieku maiņu: starpsaimnieks (attīstās parazīta [[kāpurs]]), finna (iecistējies biezos apvalkos parazīta kāpurs), definitīvais saimnieks (dzīvo pieaudzis parazīts).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 2
| attēls                   = SpyKids2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Holanda Teilore]]
* [[Emilija Osmenta]]
* [[Denijs Treho]]
| mūzika                   =
* Roberts Rodrigess
* [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|7|28|Pirmizrāde|2002|8|7|Pasaule|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-2-island-lost-dreams-2002-1|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids2.htm|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 2"''' ({{val|en|Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Holanda Teilore]], [[Emilija Osmenta]] un [[Denijs Treho]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|7|28||bez}}. Šī ir otrā daļa "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Interdentāli līdzskaņi''' tiek izrunāti novietojot [[mēle]]s lokano galu pret augšējiem [[Zobi|priekšzobiem]]. [[Dentāls līdzskanis|Dentālie līdzskaņi]], turpretī, tiek izrunāti mēles galu novietojiet ''starp'' augšējiem un apakšējiem priekšzobiem. Tādējādi interdentālos līdzskaņus var artikulēt gan ar augšējiem, gan apakšējiem priekšzobiem, bet dentālie tiek artikulēti ar mēles lokano daļu pret augšējo priekšzobu ''aizmuguri''.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladislavs Anderss
|     vārds_orig = Władysław Anders
|         attēls = Wladyslaw Anders.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = Bloņe (''Błonie'') pie [[Krosņevice]]s,  [[Kongresa Polija]]
(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
(apglabāts [[Montekasīno]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]/[[poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = Tadeušs, Karols
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Irēna Andersa
|          bērni =
|       paraksts = Władysław Anders signature 1968.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālleitnants]] (''generał broni'')
|  dienesta_laiks = 1913.—1946.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1913. - 1917.),
[[Polija]] (1918.-)
|       struktūra = Sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[Andersa armija]] (''Polskie Siły Zbrojne w ZSRR''),
[[Otrais poļu korpuss]] (''Drugi Korpus Wojska Polskiego'').
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Poļu—padomju karš]], [[Otrais pasaules karš]], [[Polijas kampaņa]]
|       izglītība = [[Rīgas Politehnikums]], [[Parīzes Augstākā militārā skola]] (''École Supérieure de Guerre'')
|     apbalvojumi = [[File:POL Order Orła Białego BAR.svg|100px]] [[Baltā Ērgļa ordenis (Polija)]]
[[File:Legion Honneur Commandeur ribbon.svg|100px]] [[Goda Leģiona ordenis]]
|      cits_darbs = pēc Otrā pasaules kara - emigrācijas politiķis
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pygoscelis antarcticus pair Laurie Island.jpg
| att_nosaukums = [[Zodasiksnas pingvīns|Zodasiksnas pingvīnu]] (''Pygoscelis antarctica'') pāris
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|         ģints = Pygoscelis
|      ģints_lv = Otas astes pingvīni
|      binomial = Pygoscelis <small>([[Wagler]], 1832)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Otas astes pingvīni''' jeb '''Antarktikas pingvīni''' (''Pygoscelis'') ir viena no [[pingvīnu dzimta]]s (''Spheniscidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]]. Šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref>

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences: '''Sedimentoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta mūsdienu nogulumu, piemēram, [[smilts]], [[grants]], [[māls|mālu]] un organiskas izcelsmes materiālu transportēšanos un izgulsnēšanos dažādu ģeoloģisko procesu ietekmē. Zināšanas sedimentoloģijā izmanto, lai interpretētu notikumus ģeoloģiskajā vēsturē, [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvu un veidošanos. Lietišķā sedimentoloģija pēta nogulumu transportēšanās un izgulsnēšanās ietekmi uz hidrotehnisko būvju būvēšanu un ekspluatāciju.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Pirmklasīgās
|    oriģinālnos = ''Pitch Perfect''
|         attēls = Pitch Perfect movie poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = Džeisons Mūrs
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Skylar Astin|Skailars Ostins]]
* [[Rebel Wilson|Rebela Vilsone]]
* [[Anna Camp|Anna Kempa]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Estera Dīna]]
* [[Aleksisa Knapa]]
* [[Hana Mae Lee|Hana Meja Lī]]
* [[Adam DeVine|Ādams Devains]]
* [[Ben Platt|Bens Plats]]
* [[John Michael Higgins|Džons Maikls Higinss]]
* [[Elizabete Benksa]]
|         mūzika =
* [[Christophe Beck|Kristofs Beks]]
* [[Mark Kilian|Marks Kiliāns]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija = ''[[Gold Circle Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2012|09|24|''Cinerama Dome''|2012|09|28|ASV}}
|         ilgums = 112 minūtes<!--Theatrical runtime: 112:01--><ref>{{tīmekļa atsauce |title=PITCH PERFECT |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2012-2 |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=September 4, 2012 |accessdate=February 26, 2013 |archive-date={{dat|2015|09|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150924114250/http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2012-2 }}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com">{{tīmekļa atsauce |url= http://boxofficemojo.com/movies/?id=pitchperfect.htm |title=Pitch Perfect (2012) |publisher= [[Box Office Mojo]] }}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|115,4 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com" />
|    iepriekšējā =
|         nākamā = [[Pirmklasīgās 2]]
}}
'''"Pirmklasīgās"''' ({{val|en|Pitch Perfect}}) ir 2012. gada amerikāņu muzikālā komēdija, kuras režisors ir Džeisons Mūrs. Filmas sižets daļēji veidots pēc Mikija Ripkina grāmatas ''Pitch Perfect: The Quest for Collegiate A Cappella Glory''.

sentences: {{Commonscat|British Indian Ocean Territory|Indijas Okeāna Britu Teritorija}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zofka Kvedere
|         vārds_orig = ''Zofka Kveder''
|             attēls = Zofka Kveder 1920s.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1878
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Ļubļana|td=Slovēnija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1926
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 21
|            m_vieta = [[Zagreba]], [[Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] (tagad {{flaga|Horvātija}} Horvātija)
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = prozaiķe, žurnāliste, tulkotāja, dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[slovēņu valoda|slovēņu]]
|            periods = 1898—1926
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[naturālisms (literatūra)|naturālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Zofka Kvedere''' ({{val|sl|Zofka Kveder}}, dzimusi {{dat|1878|4|22}}, mirusi {{dat|1926|11|21}}) bija [[slovēņi|slovēņu]] rakstniece, tulkotāja un žurnāliste, [[Slovēnija]]s un [[Horvātija]]s [[feminisms|feminisma]] kustības dalībniece.<ref>[https://books.google.com/books?id=hsgQjbgBOAkC&pg=PA282 Francisca de Haan, Krasimira Daskalova, Anna Loutfi: ''Biographical dictionary of women's movements and feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th centuries'', Central European University Press, 2006, pp. 282–284]</ref>

sentences:
'''Fāžu likums''' apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (''B''), [[fāze (termodinamika)|fāžu]] skaitu (''F'') un komponentu skaitu (''K''), līdzsvarā esošā [[Noslēgta sistēma|slēgtā sistēmā]].
:<math>B=K-F+2 \ </math>
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos [[Gibsa enerģija]] visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt [[temperatūra]] un [[spiediens]].

sentences: , viena dimensija — [[taisne]], divas dimensijas — [[kvadrāts]], trīs dimensijas — [[kubs]] un četras dimensijas — [[hiperkubs]] jeb teserakts.]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Aleks Boldvins
 | vārds_orig              = ''Alec Baldwin''
 | attēls                  = Alec Baldwin by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Aleks Boldvins 2016. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1958|4|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1980—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Kima Beisingere]] (1993–2002)
* Hilarija Tomasa (2012—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Aleksandrs Re "Aleks" Boldvins III''' ({{val|en|Alexander Rae "Alec" Baldwin III}}; dzimis {{dat|1958|4|3}}) ir amerikāņu aktieris, komiķis un producents.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H6
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76 °C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6 °C)
}}

sentences:
'''Sagatave''' [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]] ir ražojums, no kura turpmāk tiks iegūts galīgais izstrādājums.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no sagataves iegūšanas veida <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=155.—156|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Iegūšanas veids
! rowspan="2" |Virsmas raupjums Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes IT
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| rowspan="2" |[[Liešana]] smilšu formās
|[[melnie metāli]]
|25...160
|16...17
|—
|-
|[[Krāsainā metalurģija|krāsainie sakausējumi]]
|12,5...100
|14...17
|12...13
|-
| rowspan="2" |Liešana kokilēs
|m. m.
|6,3...25
|14...16
|—
|-
|kr. s.
|3,2...12,5
|12...16
|11
|-
| rowspan="2" |Liešana pēc izkausējamiem modeļiem
|m. m.
| rowspan="2" |1,6...12,5
|11...13
|—
|-
|kr. s.
|11...15
|10
|-
| rowspan="2" |Liešana apvalka formās
|m. m.
|6,3...25
|12...14
|—
|-
|kr. s.
|1,6...12,5
|12...16
|11
|-
|Liešana zem spiediena
|kr. s.
|0,8...6,3
|11...15
|9...10
|-
| colspan="2" |Centrbēdzes liešana
|3,2...25
|13...15
|11...12
|-
| colspan="2" |Karstā [[kalšana]] formās
|12,5...100
|14...17
|—
|-
| colspan="2" |Karstā izciršana un caursišana
|12,5...100
|14...16
|—
|-
| colspan="2" |Karstā tilpuma [[štancēšana]] bez kalibrēšanas
|12,5...50
|9...11
|—
|-
| rowspan="2" |Aukstā štancēšana izvilkšanas štancēs
|vienkāršas formas dobas detaļas
| rowspan="2" |0,8...3,2
|diametram 10...11
augstumam 8...12
|diametram 8...9
augstumam 7
|-
|tas pats ar dziļo izvilkšanu
|11
|—
|-
| rowspan="4" |Aukstā štancēšana parastajās štancēs
|detaļas kontūra izmēri, izcērtot plakanas detaļas
| rowspan="2" |griezuma zonā 3,2...6,3
atšķelšanas zonā 25...100
|12...13
|11
|-
|tas pats caursitot
|11
|8...9
|-
|tas pats gratējot
| rowspan="2" |0,8...3,2
|8...9
| rowspan="2" |—
|-
|tas pats gratējot un kalibrējot
|6...7
|}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Inmarsat-6 F2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar 3000EOR]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2023
| Starts                 = {{dat|2023|2|18|SK}} 03:59 ''[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 Block 5]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-40''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5470 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 29° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Inmarsat-6 F1]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-7 F1]]''
}}
'''''Inmarsat-6 F2''''' jeb '''''GX 6B''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' (''[[Viasat (ASV uzņēmums)|Viasat]]'' meitas uzņēmums) sestās paaudzes [[sakaru pavadonis]]. <!--Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. -->Pavadonis tika palaists 2023. gada 18. februārī. Energosistēmas kļūmes dēļ tas plānotajā laikā nebija sasniedzis [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionāro orbītu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Live from New York, it's Saturday Night!''''' ir slavena frāze, ar kuru parasti tiek iesākts [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] komēdijšovs ''[[Saturday Night Live]]''. To izmanto, lai noslēgtu ievadošo iestudējumu un pārietu uz raidījuma ievadvideo. Frāzi parasti izsaka ievadošā iestudējuma vadītājs, aktieris vai muzikālais viesis.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |title=Frāzes izteicēju saraksts no 1975. gada līdz 2002. gadam |access-date={{dat|2016|10|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170527004836/http://www.saturday-night-live.com/snl/miscellaneousstuff/documents/whosaidlivefromny.html |archivedate={{dat|2017|05|27||bez}} }}</ref> Ēterā teiciens tika pirmo reizi izteikts šova pirmajā sērijā, kad 1975. gada 11. oktobrī to pateica [[Čevijs Čeiss]]. Divdesmit divās no pirmās sezonas 24 sērijām Čeiss frāzi teica pēc kādas speciālas kļūmes. Pat tad, kad šovs netika pārraidīts sestdienā, frāze palika nemainīta. Pārraides pirmajā sezonā šovu sauca vienkārši par ''[[NBC]]'s Saturday Night'', jo [[American Broadcasting Company|ABC]] kanālā bija šovs ''[[Saturday Night Live with Howard Cosell]]'', tādēļ frāzē trūkst vārda "Live".<ref>[http://time.com/3426553/saturday-night-live-history/ ''Saturday Night Live'' vēsture], time.com</ref> Teiciens nemainījās pēc ABC šova atcelšanas, kad NBC kanāla šovs pārņēma ''Saturday Night Live'' nosaukumu.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskā klonēšana''' ir eksperimentāla [[klonēšana]]s metode, kuras mērķis ir no dzīvo organismiem un organiskām šūnām radīt identu nedzīvo matēriju, kas funkcionāli būtu dzīvā organisma klons.

sentences:
[[File:FluorescentCells.jpg|thumb|Šūnas zem [[mikroskops|mikroskopa]]]]
'''Citoloģija''' ({{val|gr|kytos}} — 'šūna' + ''logos'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvas [[šūna]]s, to uzbūvi, [[funkcija]]s, [[vairošanās|vairošanos]], novecošanos un bojāeju. Citoloģija apskata gan vienšūnu [[organisms|organismus]], kā [[baktērija|baktērijas]] un [[vienšūņi|vienšūņus]], gan specializētas šūnas sarežģītākos organismos.

sentences:
).]]
'''Abisāle''' (no {{val|el|ᾄβυσσος}} (''abyssus'') — 'bezdibenis') jeb '''abisālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] dziļūdens zona, kas atrodas dziļumā virs 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref> un atbilst [[Okeāns|okeāna]] gultnei. Citos avotos abisāles augšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://ru-ecology.info/term/815/ Экология (Справочник)]</ref> vai 3000<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 305 mlj. km², kas sastāda 85% no kopējās Pasaules okeāna platības un gandrīz 60% no visas [[Zemeslode]]s platības. Okeāna gultnes apgabali virs 6000 m dziļuma tiek saukti par [[hadāle|hadāli]] jeb [[ultraabisāle|ultraabisāli]]. Abisālās zonas dibena [[reljefs]] ir ļoti daudzveidīgs. Lielākās platības aizņem līdzeni vai pauguraini [[abisālais līdzenums|abisālie līdzenumi]], kas ir klāti ar irdeniem [[abisālie nogulumi|nogulumiem]], nosedzot sākotnējo [[Magmatiskie ieži|magmatisko]] reljefu. Abisālajā zonā ietilpst arī zemūdens grēdas (tai skaitā arī [[Vidusokeāniskā grēda|vidusokeāniskās grēdas]]), [[plato]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskas]] izcelsmes objekti u.c.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
__ Na+     __ O2−
Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds
nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO2
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava—Mažeiķi''' bija 1872.–1873. gadā uzbūvēts privātās [[dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava]] turpinājums, kas savienoja [[Jelgava (stacija)|Jelgavas staciju]] ar [[dzelzceļa līnija Liepāja—Romni|dzelzceļa līniju Liepāja-Romni]] [[Mažeiķi|Mažeiķos]]. Mūsdienās sadalīta dzelzceļa posmos [[Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|Rīga—Jelgava]], [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Glūda]] un [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūda—Reņģe]]. Lietuvas daļā sliedes 2008. gadā demontēja, bet 2019. gadā atjaunoja. 2020. gada 15. februārī no Mažeiķu stacijas ceļā devās pirmais cisternu vilciens uz Rīgu pa atjaunoto dzelzceļa līniju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sestdienas vakara drudzis
| operators =
| attēls = Saturday night fever movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Bedems]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Kārena Gornija]]
| mūzika = * ''[[Bee Gees]]''
* [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''Saturday Night Fever''
| studija = ''Robert Stigwood Organization''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|12|16}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|237,1 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sestdienas vakara drudzis"''' ({{Val|en|Saturday Night Fever}}) ir 1977. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Bedems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]] un [[Kārena Gornija]]. Filma balstīta uz [[Niks Kons|Nika Kona]] 1976. gada rakstu ''Tribal Rites of the New Saturday Night'' ''[[The New York Times]]'' avīzē.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Sadales tīkls
| native_name =
| logo = Sadales tīkls logo.png
| logo_size =
| logo_caption =
| image =
| image_size =
| image_caption =
| type = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 2007. gada 1. jūlijā
| founder =
| defunct =
| location_city = Rīga
| location_country = Latvija
| location = Šmerļa iela 1, Rīga
| locations =
| area_served =
| key_people = Valdes priekšsēdētājs: Sandis Jansons
| industry = [[enerģētika]]
| products =
| services = Elektroenerģijas sadale
| revenue = 323 734 000 EUR (2018)<ref name="finanses">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.sadalestikls.lv/uploads/2019/04/ST_-2018_gada-p-rskats_LAT_.pdf#page=3 |title=2018. gada pārskats — Finanšu rādītāji |access-date={{dat|2019|07|12||bez}} |archive-date={{dat|2021|08|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210817092020/https://www.sadalestikls.lv/uploads/2019/04/ST_-2018_gada-p-rskats_LAT_.pdf#page=3 }}</ref>
| operating_income = 33 743 000 EUR (2018)<ref name="finanses"/>
| net_income =
| aum =
| assets = 1 658 744 000 EUR (2018)<ref name="finanses"/>
| equity =
| owner = AS [[Latvenergo]]
| num_employees = 2067 (2019)<ref name="employees">[https://www.sadalestikls.lv/uploads/2019/05/AS-ST_saisinatais_interim_-parskats_2019_3M_.pdf#page=4 3 mēnešu nerevidētais saīsinātais starpperiodu pārskats (01.01.-31.03.2019)]{{Novecojusi saite}}</ref>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|http://www.sadalestikls.lv/}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Volīnijas slaktiņš
| attēls            = Lipniki massacre.jpg
| attēla_apraksts   = Luckas vojevodiste. Poļu līķi, kas savesti uz identifikācijau un apbedīšanu, 1943. gada 26. marta slaktiņa upuri
| vieta             = [[Volīnija]], [[Galīcija]], [[Poļesje]], Holmščina
| koordinātas       =
| datums            = 1943—1944
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = šaušana, [[galvas nociršana]], dedzināšana
| bojā_gājušie      =
* 50 000—60 000 poļu<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=Od rzezi wołyńskiej do akcji Wisła |date={{dat|2011||bez}} |publisher=Wydawnictwo Literackie |location=[[Krakova]] |isbn=ISBN 978-83-08-04576-3 |page=447}}</ref>
* 2 000—3 000 ukraiņu, kurus nogalināja poļu partizānu vienības atbildes darbību rezultātā<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=W kregu łun w Bieszczadach |date=2009. g |page=13}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas sacelšanās armija]], [[ukraiņi|Ukrainas iedzīvotāji]], ''[[Armia Krajowa]]'', ''[[Armia Ludowa]]'', [[Polijas pašaizsardzība Volīnijā]], [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Polijas, PSRS un Vācijas ražojuma šaujamieroči, dakšas, cirvji, naži, izkaptis, lāpas
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Volīnijas slaktiņš''' ({{val|pl|Rzeź wołyńska}}, ukraiņu vēsturē — '''Volīnijas traģēdija''' ({{val|uk|Волинська трагедія}}, {{val|pl|Tragedia Wołynia}})) bija [[Ukrainas nemiernieku armija]]s veikta [[etniskā tīrīšana]] — [[poļi|poļu]] civiliedzīvotāju masveida iznīcināšana Rietumukrainā,<ref>Władysław Siemaszko, Ewa Siemaszko ''Ludobójstwo dokonane przez nacjonalistów ukraińskich na ludności polskiej Wołynia 1939—1945'', Warszawa 2000, Wydawnictwo «von Borowiecky», ISBN 83-87689-34-3 — podsumowanie strat polskich. Ryszard Torzecki, op.cit., s. 267 szacował straty ludności polskiej na Wołyniu na 30-40 tys. osób, co pokrywa się z liczbą 36 543-36 750 ofiar udokumentowanych w źródłach z pracy Władysława i Ewy Siemaszków (patrz wyżej).</ref><ref name="motika2003">{{tīmekļa atsauce |last1=Мотика |first1=Ґжеґож |title=Антипольська акція ОУН-УПА |url=http://www.ji.lviv.ua/n28texts/motyka1.htm |publisher=Український Альманах 2003}}</ref> [[Volīnija]]s teritorijā,<ref name="igori">{{grāmatas atsauce |last1=Ільюшин |first1=Ігор |title=Енциклопедія історії України. Волинська трагедія 1943 |date=2003 |publisher=Інститут історії України НАН України |isbn=ISBN 966-00-0734-5 |page=688}}</ref> kas līdz 1939. gadam atradās [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] sastāvā. Sākās 1943. gada martā un sasniedza maksimumu tā paša gada jūlijā. Slaktiņa mērķis bija novērst potenciālās Polijas pretenzijas uz šo apgabalu, balstoties uz poļu minoritātes vēlmēm.<ref>[https://www.jstor.org/stable/3600827 Snyder, Timothy (2003b). "''The Causes of Ukrainian-Polish Ethnic Cleansing 1943''". Past & Present. 179 (179): 197—234. doi:10.1093/past/179.1.197. ISSN 0031-2746. JSTOR 3600827.]</ref> Upuru vidū bija arī [[ebreji]], [[krievi]], [[čehi]], [[gruzīni]] un [[ukraiņi]], kas bija daļa no poļu ģimenēm vai pretojās UPA darbībām, piemēram, slēpjot poļu bēgļus.<ref>[https://ipn.gov.pl/download/1/169564/Wolyn-1943-rozliczenie-Konferencja-IPN.pdf "Wołyń 1943 — Rozliczenie"] (PDF), Konferencje IPN, 41: 27—30, 2010</ref> Kopā tika nogalināti 50-60 tūkstoši cilvēku. Poļu atbildes darbības, kas sākās 1943. gada vasaras beigās, savukārt noveda pie dažiem tūkstošiem upuru ukraiņu civiliedzīvotāju vidū.

sentences: '''Gada vārds Latvijā''' ir [[Rīgas Latviešu biedrība]]s (RLB) [[Latviešu valodas attīstības kopa]]s (LVAK) kopā ar [[Latvijas Rakstnieku savienība|Latvijas Rakstnieku savienību]] (LRS) un [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s (LZA) [[Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisija|Terminoloģijas komisiju]] (TK) rīkota anketēšana par gada vārdu, nevārdu un spārnoto teicienu [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Aptauja tiek rīkota kopš 2003. gada katra gada beigās.

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{atveidošana}}
{{Filozofa infokaste|skola=Anarhisms
Kontinentālā filozofija
1930. gadu nonkonformisti|reģions=Rietumu filozofija|laikmets=20. gadsimta filozofija|dz_vieta=[[Bordo]], [[Francija]]|m_vieta=[[Pesaka]], [[Francija]]|ietekmējis=
[[Greg Boyd (theologian)|Greg Boyd]], [[Kornēlijs Kastorjadis]], [[Vernard Eller]], [[Ivan Illich]], [[Teodors Kačinskis]], [[Randal Marlin]], [[Thomas Merton]], [[William Stringfellow]], [[Paul Virilio]], [[Langdon Winner]], [[John Zerzan]], [[Willem H. Vanderburg]]|ietekme_no=[[Žans Kalvins]], [[Sērens Kirkegors]], [[Kārlis Markss]], [[Pierre-Joseph Proudhon]], [[Christoph Blumhardt]], [[Karl Barth]], [[Nikolajs Berdjajevs]], [[Makss Vēbers]], [[Bernard Charbonneau]]|idejas=Tehnoloģiskā sabiedrība|attēls=Jacques Ellul, 1990 (cropped).jpg|att_nosaukums=Elils 1990. gadā|dz_gads=1912|dz_mēnesis=1|dz_diena=6|m_dat_alt={{Death date and age|1994|05|19|1912|01|06}}|dz_dat_alt=}}'''Žaks Elils''' ({{val|fr|Jacques Ellul}}''')''' (1912. gada 6. janvāris — 1994. gada 19. maijs) bija [[Franči|franču]] filozofs, [[Socioloģija|sociologs]], teologs bez formālas apmācības un [[profesors]], kurš bija ievērojams kristīgais anarhists. Elils bija ilggadējs Bordo Universitātes Juridiskās un ekonomikas zinātņu fakultātes vēstures un institūciju socioloģijas profesors. Būdams produktīvs [[rakstnieks]], savas dzīves laikā ir sarakstījis vairāk kā 60 grāmatas un vairāk kā 600 rakstus,<ref>Marva Dawn, Eugene Peterson, ''The Unnecessary Pastor: Rediscovering the Call'', Wm. B. Eerdmans Publishing, 2000, p. 103</ref> no kuriem daudzi apsprieda [[Propaganda|propagandu]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] ietekmi uz [[Sabiedrība|sabiedrību]], kā arī reliģijas un politikas mijiedarbību. Viņa darbu dominējošā tēma kopumā raisījās ap [[Tehnoloģija|mūsdienu tehnoloģiju]] radītajiem draudiem [[Brīvība|cilvēka brīvībai]] un [[reliģija]]i. Starp Elila ietekmīgākajām grāmatām ir ''Tehnoloģiskā Sabiedrība'' un ''Propaganda: Vīriešu attieksmju veidošanās''.

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences: '''Akvamarīns''' (nosaukums cēlies no [[latīņu valoda]]s ''aqua marine'' - "jūras ūdens) - caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] - juvelierkvalitātes [[berils|berila]] paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod [[titāns|titāna]] vai divvērtīgās [[dzelzs]] piejaukumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Evita Ašeradena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1974
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madona|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latviete]]
|            dzimums = S
|       dzīvesbiedrs = [[Arvils Ašeradens]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''Endoplazma''' jeb '''plazmodijs''' ir daudzu [[Vienšūņi|vienšūņu]] organismu [[citoplazma]]s centrālā jeb iekšējā daļa. Citoplazmas ārējo daļu veido [[ektoplazma]], un tās savā starpā atšķiras ar [[konsistence|konsistenci]]. Abiem plazmas veidiem nav principiālu atšķirību, tie atšķiras tikai ar [[Organoīdi|organoīdu]] sadalījumu citoplazmas iekšpusē. Endoplazmā ir visi centrālie organoīdi, piemēram, [[šūnas kodols]], [[Mitohondrijs|mitohondriji]], [[endoplazmatiskais tīkls]], [[Vakuola|gremošanas vakuolas]] u.c. [[šūna]]s komponentes. Atšķirībā no viskozās ektoplazmas, endoplazmai ir šķidrāka konsistence.<ref name="Viskozitāte">A. Konstantinovs "Vispārīgā citoloģija" — "Zvaigzne", Rīga, 1969. 45. lpp.</ref> Tā ir arī graudaināka par ektodermu.

sentences:
{{catmore}}
{{commonscat|Food and drink}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences: '''Ciltskoks''' jeb '''ģeneoloģiskais koks''' ir [[ģeneoloģija|ģenealoģisko]] materiālu apkopojums, personas sastādīta karte ar informāciju par asinsradiniekiem. Ciltskokā tiek ierakstīti tikai tie radinieki, kuriem kādā vēstures krustpunktā ir kopīgs radinieks.

sentences: '''Modernisms''' ir jēdziens, kas tiek lietots, lai apzīmētu dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules [[māksla|mākslā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]] 19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajā pusē, ko vieno tradīcijas ([[reālisms|reālisma]], [[naturālisms|naturālisma]], [[romantisms|romantisma]]) izaicināšana vai noliegšana, dažādi stila un formas eksperimenti, jaunu stilu attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms. Par modernismu var runāt kā par virzienu, tendenču un strāvojumu sistēmu vai kopumu, nevis kā par vienu precīzi norobežojamu un definējamu virzienu (kas lielākā vai mazākā mērā iespējams, aplūkojot tādas iepriekšējā laikmeta parādības, piemēram, romantismu, naturālismu un citas); modernisma māksla ir ļoti daudzveidīga.

sentences:
[[Kategorija:Mākslas darbi pēc autora]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Araucaria in Conguillio.JPG
| att_nosaukums={{TaksoSaite|Araucaria araucana|Čīles araukārija}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Pinophyta
| nodalījums_lv =Kailsēkļi
| klase =Pinopsida
| klase_lv =Skujkoku klase
| rinda =Pinales
| rinda_lv =Priežu rinda
| dzimta =Araucariaceae
| dzimta_lv =Araukāriju dzimta
| ģints =Araucaria
| ģints_lv =Araukārijas
| suga = Araucaria araucana
(Molina) K. Koch
| suga_lv =Čīles araukārija
| binomial =Araucaria araucana
| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Mērija Džeina Votsone
| color         = #FF0000
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Mary Jane Watson.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #25
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
* [[Džons Romita]]
| portrayer     =
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      = MJ
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = [[Zirnekļcilvēks|Pīters Pārkers]]
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikāniete
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Mērija Džeina Votsone''' jeb '''MJ''' ({{val|en|Mary Jane Watson}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 25. numurā, kas iznāca 1965. gada jūnijā. Mērija Džeina Votsone ir Pītera Pārkera draudzene un vēlāk sieva. Mērijas tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu attēloja aktrise [[Kirstena Dansta]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziņojums
| operators =
| attēls = The Report poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiska drāma
| režisors = [[Skots Z. Bērnss]]
| producents = * [[Stīvens Soderbergs]]
* Dženifere Foksa
* Skots Z. Bērnss
* Kerijs Orents
* Maikls Šugers
* Edijs Moreti
* Denijs Gabai
| scenārijs = Skots Z. Bērnss
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Teds Levains]]
* [[Maikls Hols]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Korijs Stols]]
* [[Mora Tīrnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Report''
| studija = * ''VICE Studios''
* ''Unbranded Pictures''
* ''Margin of Error''
* ''Topic Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|11|15|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|275 tūkstoši}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Report-The-(2019)#tab=summary|title=The Report (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziņojums"''' ({{Val|en|The Report}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Z. Bērnss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Anete Beninga]], [[Džons Hemms]], [[Teds Levains]], [[Maikls Hols]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Korijs Stols]] un [[Mora Tīrnija]].

sentences: '''Kategoriju vadība''' ir sortimenta pārvaldīšanas process, kurā katra preču kategorija tiek izskatīta kā neatkarīga biznesa vienība. Vēsturiski tiek uzskatīts, ka kategoriju vadība ir [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāju]] veidots jēdziens, kad mazumtirgotājs sadala produktus un preču zīmes pa preču kategorijām — preču grupām, kurās ir ietvertas līdzīgas preces, ar mērķi atvieglot sortimenta pārvaldīšanas procesu. Par preču kategoriju tiek uzskatīti, piemēram, cepumi vai limonādes, vai veļas pulveri, kas nav pārtikas preču kategorija.

sentences:
[[File:LV-2010-1lats-Alphabet-a.png|thumb|right|Pirmajai ābecei veltīta [[Latvijas Banka]]s monēta]]
'''Ābece''' ir [[grāmata]], kas paredzēta lasītprasmes apgūšanai. Ābece palīdz iemācīties [[Burts|burtus]] un to izrunu, kā arī lasīt [[zilbe]]s un [[Vārds|vārdus]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Frederiks Pasī
 |    vārds_orig = ''Frédéric Passy''
 |        attēls = Frederic Passy.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1822
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |        m_gads = 1912
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Neijī pie Sēnas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{FRA}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ekonomists, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Ārtroks
| fona_krāsa             = crimson
| krāsa                  = white
| stila_izcelsme         = [[rokmūzika|roks]], [[avangarda mūzika|avangards]]
| kultūras_izcelsme      = [[1960. gadi|1960. gadu]] sākums, [[Apvienotā Karaliste]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]]
| popularitāte           = Viduvēja, dažas grupas kļuva vispārēji populāras.
| atvasinātās_formas     = [[avanprogresīvais roks]], [[progresīvais roks]]
| apakšžanri             =
| reģionos               = Ārtroks ir izplatīts visur, tomēr tas ir īpaši populārs Anglijā, Skotijā, Velsā, Īrijā, ASV, Kanādā, Zviedrijā, Japānā un Čehijā.
| citas_tēmas            = [[progresīvais roks]]
}}
'''Ārtroks''' ir [[rokmūzika]]s paveids. Ārtrokam raksturīga mainīga dinamika un temps, dažādu skaņkārtu un taktsmēru lietojums, īpaša pievēršanās elektroniskajiem mūzikas instrumentiem. Dziesmās dažkārt iekļauj [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un ''[[musique concrète]]'' elementus.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Remember''
| operators =
| attēls = Remember poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kristofers Plamers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Heincs Līvens]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Dīns Noriss]]
* [[Mārtins Landau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Remember''
| studija = * ''Egoli Tossell Film''
* ''Serendipity Point Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Tiberius Film''
* ''IM Global''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|10|23|Kanāda}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3704050/|title=Remember (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Remember''''' ir 2015. gada [[Kanāda]]s un [[Vācija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristofers Plamers]], [[Bruno Gancs]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Heincs Līvens]], [[Henrijs Černijs]], [[Dīns Noriss]] un [[Mārtins Landau]].

sentences:
[[Image:Cube root.svg|right|thumb|288px|Funkcijas ''y'' = <math>\sqrt[3]{x}</math> grafiks, kad <math>x \ge 0</math>]]
'''Kubsakne''' [[matemātika|matemātikā]] ir trešās pakāpes [[sakne (matemātika)|sakne]] no [[skaitlis|skaitļa]]. To pieraksta kā <math>\sqrt[3]{x}</math> vai x1/3. Kubsakne no skaitļa ''x'' ir skaitlis ''a'', kuru, [[reizināšana|reizinot]] pašu ar sevi trīs reizes, iegūst skaitli ''x'', tas ir, <math>a \cdot a \cdot a = x</math>.

sentences:
[[Kategorija:Literāri darbi pēc gada| Romāni]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences:
([[Trešais reihs|Vācija]])
[[Thompson|M1928A1 Thompson]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
[[Sterling]] ([[Lielbritānija]])]]
'''Mašīnpistole''' ir [[automātiskais šaujamierocis|automātiskais šaujamierocis]] šaušanai ar [[pistole]]s tipa [[patrona|patronām]]. Šī tipa šaujamieroči ļauj nodrošināt blīvu uguni, tomēr tie ir efektīvi tikai 50 — 200 metru distancē. Konstrukcijā tiek pielietots brīvais, pusbrīvais vai slīdošais [[aizslēgs]], šaušanas ātrums vidēji 600 — 1200 šāvieni minūtē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Stenlijs Dževonss
|     vārds_orig = ''William Stanley Jevons''
|         attēls = Picture of jevons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Liverpūle]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bekshila pie Jūras]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ovensa koledža]]
|     alma_mater = [[Londonas Universitātes koledža]]
|        zinātne = [[ekonomika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Augusts De Morgans]]
|       studenti = [[Alfrēds Māršals]], [[Ērvings Fišers]], [[Laionels Robinss]]
|     sasniegumi = [[robežderīgums|robežderīguma teorija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Alkilnitrīti''' ir ķīmisko savienojumu grupa, kuru kopējā formula ir R−O−NO. Tie uzskatāmi par [[slāpekļpaskābe]]s [[esteri|alkilesteriem]]. Tie ir nošķirami no [[nitrosavienojumi]]em, kam kopējā formula ir R−NO2 (alkilgrupa pievienota tieši slāpekļa atomam, nevis ar skābekļa tiltiņa starpniecību). Pirmie alkilnitrītu grupas pārstāvji ir gaistoši šķidrumi; [[metilnitrīts]] un [[etilnitrīts]] ir gāzveida stāvoklī, ja atrodas istabas temperatūrā un attiecīgā spiedienā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Džoijs Tribiāni
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Aktieris
| title =
| portrayer = [[Mets Leblāns]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
Kevins S. Braits
|religion = Katolis
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kresida Kovela
|     vārds_orig = ''Cressida Cowell''
|         attēls = 10.8.17CressidaCowellByLuigiNovi1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Londona]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[rakstniece]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|       paraksts = Cressida Cowell signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kresida Kovela''' ({{val|en|Cressida Cowell}}, dzimusi {{dat|1966|4|15}} [[Londona|Londonā]]) ir [[angļi|angļu]] bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "[[Kā pieradināt pūķi (grāmatu sērija)|Kā pieradināt pūķi]]" un "[[Emīlija Brauna]]".

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Ālande (ciems)}}
{{līdzīgs|Olande}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Ālande
|attēls=Dīķis uz Ālandes.jpg
|paraksts=Ūdenskrātuve uz Ālandes [[Grobiņa|Grobiņā]]
|garums=24
|caurtece=5
|baseins=241
|kritums=17
|gada_notece=
|izteka=[[Ploču purvs]]
|ieteka=[[Liepājas ezers]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas= [[Kazupe]], [[Zoņu grāvis]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=42 | sāk_plat_s=5 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=5 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''12. augusts''' ir gada 224. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (225. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 141 diena.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Karačajas-Čerkesijas Republika
|official_name=''Карачаево-Черкесская Республика''
''Къарачай-Черкес Республика''
''Къэрэшей-Адыгэ Республикэ''
''Къарча-Черкес Республика''
''Карашай-Шеркеш Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Arkhyz, Karachay-Cherkessia, Taulu, Trees 2.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Karachay-Cherkessia.svg
|image_shield = Coat of Arms of Karachay-Cherkessia.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Karachay-Cherkess in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Čerkeska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1922
|official_language = [[krievu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[abazīnu valoda]]
[[nogaju valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=12
|p1 = '''2 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Čerkeska]]
|p3 = [[Karačajevska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Abazīnu rajons]]
|p6 = [[Adige-Habļas rajons]]
|p7 = [[Zeļenčukskas rajons]]
|p8 = [[Karačajevskas rajons]]
|p9 = [[Mazais Karačaju rajons]]
|p10 = [[Nogaju rajons]]
|p11 = [[Piekubaņas rajons]]
|p12 = [[Urupas rajons]]
|p13 = [[Ustjdžegutas rajons]]
|p14 = [[Habezas rajons]]
|area_total_km2 = 14277
|total_type=Kopā
|population_total = 468336
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[karačaji]] (41,0 %)
[[krievi]] (31,6 %)
[[čerkesi]] (11,9 %)
[[abazīni]] (7,8 %)
[[nogaji]] (3,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://www.kchr.info/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KC
|footnotes =
}}

sentences: '''Elektrolīze''' ir [[Ķīmija|ķīmisks]] process, kas norisinās pie [[elektrods|elektrodiem]] — [[anods|anoda]] un [[katods|katoda]], ja caur [[elektrolīts|elektrolīta]] [[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu plūst [[elektriskā strāva|strāva]], kā rezultātā [[viela]]s tiek sadalītas atsevišķos [[ķīmiskais elements|ķīmiskajos elementos]] un citos savienojumos.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karols Adameckis
|     vārds_orig = Karol Adamiecki
|         attēls = Karol adamiecki.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Dombrova Gurņiča]], [[Krievijas impērija]]<br />(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Varšava]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kārlailas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Carlisle_Cathedral_Exterior,_Cumbria,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Kārlailas katedrāle
| map_type              = Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kārlailas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.894722
| longd                 = -2.938611
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kambrija|Kārlaila}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu stils]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1122. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Kārlailas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2533552"
}
</mapframe>

sentences:
ģimene pie telts]]
'''Telts''' ir no viegla materiāla, piemēram, no ūdensnecaurlaidīga [[audums|auduma]], [[zars|zariem]], veidota pagaidu mītne vai pajumte. Teltīm parasti ir slīpas sānu malas, lai [[nokrišņi|nokrišņi]] neuzkrātos uz tās augšējās daļas. To var viegli nojaukt un uzsliet, līdz ar to tā ir pārvietojama. Vēsturiski teltis pirmās izmantoja [[klejotāji|nomadu]] tautas. Mūsdienās tās plaši izmanto [[pārgājiens|pārgājienos]], [[tirgus|tirgos]] ([[gadatirgus|gadatirgos]]) kā pajumti no nokrišņiem, brīvdabas [[koncerts|koncertos]]. Telšu izmēri variē no ļoti mazām, kurā var ielīst tikai viens cilvēks, līdz ļoti lielām, piemēram, [[cirka telts|cirka teltīm]].

sentences: '''Igauņu alfabēts''' tiek lietots [[igauņu valoda]]s rakstībā. Tā pamatā ir [[latīņu alfabēts]] ar [[vācu valoda]]s ietekmi. No vācu valodas pārņemti burti ar divpunktu diakritisko zīmi ([[umlauts]]) — Ä, Ö, Ü, kuri apzīmē skaņas [æ], [ø] un [y]. Atšķirībā no vācu valodas, tie tiek pilnībā uzskatīti par atsevišķiem burtiem. [[Alfabēts|Alfabētā]] tie atrodas beigās un atbilstoši vārdi ar šiem sākumburtiem alfabētiskā secībā atrodas saraksta beigās. Valodnieks Johanes Āviks ieteica Ü nomainīt ar Y pēc somu valodas parauga, taču izmaiņas nepieņēma, paturot vienotu diakritisko zīmju sistēmu. Atšķirīgāks ir burts ar diakritisko zīmi tildi — Õ, kas sastopams arī [[lībiešu valoda|lībiešu]], veru un [[votu valoda|votu valodā]]. Šo burtu alfabētam 19. gadsimtā pievienoja [[Oto Vilhelms Mazings]]. Tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]], igauņu rakstībā ir arī burti Š un Ž, kuri sastopami tikai svešvārdos. Gotu rakstības laikos V vietā tika lietots W.

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences: '''Ziemassvētku vakars''' tiek atzīmēts dienā pirms [[Ziemassvētki]]em. Rietumu kristietībā un laicīgajā pasaulē tas tiek atzīmēts [[24. decembris|24. decembrī]]. Tiek uzskatīts par vienu no kulturāli nozīmīgākajām svinībām kristietībā un Rietumu sabiedrībā<ref name="Christmas Eve">{{Grāmatas atsauce|author=Mary Pat Fisher|title=Living Religions: An Encyclopaedia of the World's Faiths|url=http://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|year=1997|publisher=I.B.Tauris|isbn=978-1-86064-148-0|page=314|quote=Christmas is the celebration of Jesus' birth on eart|accessdate={{dat|2014|12|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507105624/https://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>, ko pilnībā vai daļēji, gaidot Ziemassvētkus, atzīmē gan kristieši, gan daudzi citi.

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Modelēšanas [[māls]]''' ir jebkura veidojamo materiālu grupa, ko izmanto veidošanā, tostarp [[tēlniecība|tēlniecībā]] ([[Skulptūra|skulptūru]] veidošanā). Materiālu sastāvs un ražošanas procesi ievērojami atšķiras.<ref>{{grāmatas atsauce|title=The Sculptor’s Way: A Guide to Modelling and Sculpture|last1=Putman|first1=Brenda|publisher=New York : Farrar & Rinehart, Inc.|date=1939|page=8}}</ref> Ir keramikas māls, eļļas bāzes māls, polimēru māls, papīra māls.

sentences:
testamenta]]
'''Testaments''' ({{val|la|testamentum}} — ‘vēlmju publikācija’), arī '''novēlējums''' vai '''pēdējā griba''', ir noteiktā formā rakstīts un oficiāli apliecināts [[dokuments]] ar kādas personas norādījumiem par šīs [[īpašums|personas mantas]] izlietošanu pēc [[nāve]]s, kā un kam pēc nāves pienākas [[mantojums]]. Testamenta rakstītāju sauc par testatoru. Testamentus dala publiskajos un privātajos testamentos. Publiskie testamenti ir oficiāli saskaņoti, tos taisa pie [[notārs|notāra]] vai [[bāriņtiesa|bāriņtiesā]], savukārt privātie testamenti ir testatora pašrocīgi rakstīts un parakstīts dokuments.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola by Dr. Raju Kasambe DSCN8336 (11).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus agricola
 |       suga_lv = Palieņu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus agricola
([[Thomas Caverhill Jerdon|Jerdon]], 1845)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Palieņu ķauķis''' jeb '''palsais ķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |title=Latvijas Daba: Palsais ķauķis |access-date={{dat|2018|08|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160526230733/http://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |archivedate={{dat|2016|05|26||bez}} }}</ref> (''Acrocephalus agricola'') ir neliels [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') [[dziedātājputns]]. Sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714714/0 IUCN: Acrocephalus agricola]</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
{{noformējums|ārējās saites pašā tekstā}}
'''Riska kapitāls''' ir [[kapitāls]], kuru jaunu [[uzņēmums|uzņēmumu]] vai [[projekts|projektu]] finansēšanai piešķir Riska [[investīcija|investori]] ('''riska kapitālisti'''). Parasti riska investīciju objekti ir uzņēmumi ar augstu straujas izaugsmes ticamību, vai projekti, kuri to īstenošanas gadījumā var nest lielu peļņu uz tajos investēto kapitālu.

sentences:
{{Citas nozīmes|raudzētu alkoholisku dzērienu|Vīns (nozīmju atdalīšana)|Vīns}}
{| class="wikitable" align="right" style="font-size: 90%"
|-
|
|-
| colspan=2 | Glāze sarkanvīna un glāze baltvīna
|}
'''Vīns''' ({{val|la|vinum}}) ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko gatavo, [[rūgšana|raudzējot]] [[vīnogas|vīnogu]] vai [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s. Tā [[etanols|etanola]] saturs nepārsniedz 20%.<ref name="Zariņš, Neimane, Bodnieks">{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |pages=256.—257 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings (MVU mārketings)''' ir [[tirgzinība]]s zinātnes virziens, kas pēta mārketinga jautājumus MVU. Tikai nesen pasaules zinātnieki šim virzienam sāka pievērst pastiprinātu uzmanību. Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šis virziens ir kļuvis aktuāls, ir apgalvojums, ka MVU neizmanto visas mārketinga iesējas vai izmanto tās nepilnīgi, lai palielinātu savu [[konkurētspēja|konkurētspēju]]. Līdz ar to MVU mārketinga viens no galvenajiem uzdevumiem ir palīdzēt paaugstināt MVU konkurētspēju un uzlabot [[uzņēmums|uzņēmumu]] saimnieciskās darbības rezultātus.

sentences:
'''Torntons''' var būt:
* [[Billijs Bobs Torntons]] (''Billy Bob Thornton''; dzimis kā '''Viljams Roberts Torntons''' (''William Robert Thornton''); 1944) — amerikāņu aktieris, kinorežisors un scenārists;
* [[Džo Torntons]] (''Joe Thornton''; 1979) — kanādiešu hokejists;
* [[Ēriks Torntons]] (''Eric Thornton''; 1883—1945) — angļu izcelsmes beļģu futbolists;
* [[Markuss Torntons]] (''Marcus Thornton''; 1987) — amerikāņu basketbolists

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Šimanovskis
|     vārds_orig = ''Alphonius Nicolaus Julius von Szymanowski''
|         attēls = Ю. К. Шимановский.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1829
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1868
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Kijiva]]
({{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķirurgs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Adelaide fon Rambaha
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences: {{citas nozīmes|[[psihotropā viela|psihoaktīvu]] produktu|Spice (nozīmju atdalīšana)|Spice}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lauva
| attēls                   =  Lion (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lion''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Gērts Deiviss]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
* [[Endžija Fīldere]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Devs Patels]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Deivids Venhems]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Abišeks Barate]]
| mūzika                   =
* [[Dastins O'Hallorans]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Aquarius Films]]''
* ''[[Sunstar Entertainment]]''
* ''[[Cross City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Transmission Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|9|10|Toronto kinofestivāls|2016|11|25|ASV|2017|1|19|Austrālija|2017|1|20|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016|title=Lion|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2019|archive-date={{dat|2019|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190922123722/https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Bengāļu valoda|Bengāļu]]
* [[Hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lion.htm|title=Lion (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|140,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lauva"''' ({{val|en|Lion}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Sarū Brīrlija grāmatu ''A Long Way Home''. FIlmas režisors ir [[Gērts Deiviss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Devs Patels]], [[Rūnija Mara]], [[Deivids Venhems]], [[Nikola Kidmena]] un [[Abišeks Barate]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|23||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
<includeonly>{{#if:{{#property:P21}}|{{#ifeq:{{#property:P21}}|{{vīrsiev|{{{1|}}}|vīr=vīrietis|siev=sieviete}}||[[Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]}}|[[Kategorija:P21: nav Vikidatos]]}}</includeonly><noinclude>
* [[:Kategorija:P21: nav Vikidatos]]
* [[:Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]
[[Kategorija:Vikidati]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]</noinclude>

sentences: '''Loģika''' ({{val-el|λογική}}, ''logiké'' — ‘pareizi domāt’)<ref name="ZTV"/> ir [[zinātne]] par intelektuālās izziņas formām, metodem un to savstarpējām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Būtībā loģika ir zinātne par [[domāšana|domāšanu]], kura nodarbojas ar domāšanas veidu un likumu pētīšanu. Loģika ļauj pamatot savu [[viedoklis|viedokli]] un nenonākt [[pretrunas|pretrunās]] pašam ar sevi. Viens no loģikas svarīgākajiem uzdevumiem ir iemācīt apzināti izmantot loģikas likumus un domāšanas formas. Tā ļauj izprast [[jēdziens|jēdzienus]] un izdarīt [[spriedums|spriedumus]] un [[secinājumi|secinājumus]].

sentences:
{{cita nozīme|Nāružas upes posmu|dižakmeni|Ančiņu Velnakmens}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Velna klēpis
|      krāsu_shēma = akmens
|           attēls = Velna klēpis.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 55 | plat_s = 48.5 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 32 | gar_s  =  17.5 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Madonas novads]]
* [[Ogres novads]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums = 100 m
|          platums = 30 m
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Velna klēpis''' vai '''Velna grāvis''' ir ap 100 m garš un līdz 30 m plats [[akmens|akmeņu]] sablīvējums [[Nāruža]]s upes gultnē uz [[Madonas novads|Madonas]] un [[Ogres novads|Ogres]] novadu robežas. Veidojies, upes gultnei laužoties cauri akmeņainai [[morēna]]i, izveidojot ieleju ar stāvām nogāzēm. Upes kritums šajā posmā 4—5 m un pati upīte lielākoties tek zem akmeņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ancientsites.eu/lv/objects/place/232-naruza-devils-ditch-naruzas-velna-gravis |title=The Ancient Sacred Sites. Nāružas Velna grāvis |access-date={{dat|2016|07|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190911063929/http://www.ancientsites.eu/lv/objects/place/232-naruza-devils-ditch-naruzas-velna-gravis }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Bulgārijā|Polarstacijas]]

sentences: '''Scenogrāfija''' (no {{val|de|Szenografie}}), ([[Franču valoda|fr.]] ''scène'' — skatuve + [[Grieķu valoda|gr.]] ''graphein'' — rakstīt) ir [[Teātris|teātra]] izrādes un citu skatuves uzvedumu vizuālā tēla (dekorāciju, kostīmu, gaismas) veidošanas [[māksla]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. - Rīga: Avots, 2005. 891 lpp. - {{ISBN|9984757374}}</ref>; arī attiecīgais mākslas darbs.<ref>Latviešu valodas vārdnīca. - Rīga: Avots, 2006. - 1211 lpp. - ISBN998475779X</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Staicele
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme.jpg
| imagesize =
| image_caption = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme
| image_flag = Staiceles karogs.gif
| flag_link = Staiceles karogs
| image_shield = Staicele COA.svg
| shield_link = Staiceles ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 50
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 44
| longs = 39
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Staices pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītājs
| leader_name = Rihards Būda
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Staizel}}
| area_total_km2 = 4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Staicele}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4043
| website = {{url|www.staicele.lv}}
| footnotes =
}}
'''Staicele''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Izvietojusies [[Salaca]]s upes krastos pie autoceļa [[P15]] {{nobr|13 km}} no novada centra [[Aloja]]s un {{nobr|140 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Flula Borgs
| vārds_orig = ''Flula Borg''
| attēls = Flula Borg Vlogbrothers 2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Flula Borgs 2016. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Vācija|Erlangene}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās = ''YouTube''
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2007—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}
'''Flula Borgs''' ({{val|de|Flula Borg}}; dzimis {{dat|1982|3|28||bez}} [[Erlangene|Erlangenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un [[diskžokejs|dīdžejs]], kurš pazīstams arī kā '''Flula''' un '''DJ Flula'''.<ref name="Allen American">{{Tīmekļa atsauce|url=http://starlocalmedia.com/allenamerican/news/the-accidental-tourist-flula-a-german-dj-gives-tour-for/article_544039d1-5b28-50ec-9b2a-fae91e6b6713.html|title=The Accidental Tourist: Flula, a German DJ, gives tour for Allen City TV|last1=Hageland|first1=Kevin|date=19 March 2013|website=StarLocalMedia.com|publisher=Star Local Media (Allen [TX] American online newspaper)|accessdate=6 January 2015}}</ref>

sentences: '''Salīdzinošā novērtēšana''' jeb '''benčmarkings''' ({{val|en|benchmarking}}) ir novērtēšanas un uzlabošanas metode, kas apzīmē vienas [[organizācija]]s procesa salīdzināšanu ar citas organizācijas rezultātiem, kā arī labāko [[industrija]]s piemēru pētīšanu. Parasti tiek salīdzināta un vērtēta [[kvalitāte]], laiks un [[izmaksas]]. Salīdzinošās novērtēšanas procesa gaitā vadība identificē veiksmīgākos uzņēmumus industrijā vai tirgū, kurus vieno līdzīgi vai tie paši [[Bizness|biznesa]] mērķi, un tiek salīdzināti esošie uzņēmuma biznesa procesi ar veiksmīgākajiem industrijā. Analizējot specifiskus indikatorus, tiek iegūta lietderīga [[informācija]] par to, kā uzņēmumi sasniedz mērķus un kādi biznesa procesi sekmē izdošanos. Salīdzinošās novērtēšanas galvenais mērķis ir mācīties no labākajiem piemēriem biznesā un uzlabot uzņēmuma esošos procesus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Benchmarking|url=http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf|publisher=Dr Vassilis Kelessidis|access-date={{dat|2017|06|01||bez}}|archive-date={{dat|2017|05|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170516183146/http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf}}</ref>

sentences:
{{navbox
|name = Hainaņa
|title = [[Hainaņa]]s administratīvais iedalījums
|bodyclass = hlist
|state  = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1  =
* [[Daņdžou]]
* '''[[Haikou]]'''
* [[Saņja]]
* [[Saņša]]
|group2 = Provinces tiešās pārvaldes<br/>apriņķa līmeņa iedalījums
|list2  =
{{navbox subgroup
| group1 = Pilsētas
| list1 =
* [[Cjunhai]]
* [[Dunfana]]
* [[Udžišaņa]]
* [[Veņčana]]
* [[Vaņnina]]
| group2 = Apriņķi
| list2 =
* [[Čenmai apriņķis]]
* [[Dinaņas apriņķis]]
* [[Liņgao apriņķis]]
* [[Tuņčanas apriņķis]]
| group3 = Autonomie apriņķi
| list3 =
* [[Baišas Li autonomais apriņķis]]
* [[Baotinas Li un Miao autonomais apriņķis]]
* [[Cjundžunas Li un Miao autonomais apriņķis]]
* [[Čandzjanas Li autonomais apriņķis]]
* [[Ledunas Li autonomais apriņķis]]
* [[Linšui Li autonomais apriņķis]]
}}
}}<includeonly>
[[Kategorija:Hainaņa]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}
[[Kategorija:Ķīnas navigācijas veidnes|Hainaņa]]
</noinclude>

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas poļi
| native_name = ''Polacy na Łotwie''
| image =
| image_caption = Poļu procentuālais sastāvs Latvijas novados un republikas pilsētās (2010)
| population = 39 939 (2023)
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Krāslavas novads]], [[Augšdaugavas novads]], [[Daugavpils]], [[Jelgava]], [[Rīga]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[poļu valoda|poļu]] (mazākums)
}}'''Latvijas poļi''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]]. Vairums [[Latvija]]s [[poļi|poļu]] dzīvo gan [[Daugavpils]] (10 064, 12,8%), [[Rīga]]s (10 068, 1,7%) un [[Jelgava]]s (876, 1,6%) pilsētās, gan arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]] (2533, 10,2%), [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] (1096, 5,4%).
== Vēsture ==
Poļu priekšteči Latvijā kopš 17. gadsimta ieceļoja no [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] un līdz pat 20. gadsimta sākumam pat grūti nosākama konkrētu personu etniskā piederība pie poļiem vai lietuviešiem.
Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā poļi (65 056 cilvēki) veidoja 3,4% no iedzīvotāju kopskaita, apmēram puse no viņiem dzīvoja agrākajā [[Poļu Livonija]]s administratīvajā centrā Daugavpilī un [[Latgale]]s laukos un miestos, pārējie Ilūkstes apriņķī — 11 380, Rīgā — 13 415, Liepājā — 6015). Atbilstoši tā laika uzskaitei, Latvijas poļiem bija augsts muižnieku kārtas īpatsvars (Latgales [[šļahta]]), taču vairums no viņiem neieņēma augstu sociālo stāvokli un viņus vienoja piederība katoļu baznīcai.
Industrializācijas dēļ līdz Pirmajam pasaules karam poļu īpatsvars Latvijas lielajās pilsētās vēl vairāk pieauga, taču pēc kara, neatkarīgajā Latvijā, atkal samazinājās. Poļi Latvijas Republikā veidoja apmēram 3% no iedzīvotāju kopskaita, taču viņu pārstāvji aktīvi piedalījās valsts politiskajā ([[Latvijas Poļu savienība]]s deputāti bija visās pirmskara Saeimās) un sabiedriskajā dzīvē. Darbojās poļu skolas un biedrības. Pēc Otrā pasaules kara Latvijas poļi tika atstāti bez savām izglītības iestādēm un pakļauti straujai [[pārtautošana]]i.

sentences: '''Iespiešana''' jeb '''drukāšana''' (no {{val|de|drucken}} — 'spiest (grāmatas)'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:236 |page=232 |accessdate={{dat|2020|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:236 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>) ir [[teksts|tekstu]] un [[attēls|attēlu]] izgatavošana un pavairošana ar mehānisku vai elektroniski mehānisku [[iespiedmašīna|iespiedmašīnu]] uz [[papīrs|papīra]] vai cita materiāla uzklājot iespiedkrāsu. Iespiešana ļauj iegūt daudz vienādu tekstu un attēlu kopiju. Iespiešana radās kā veids, kā paātrināt [[grāmata|grāmatu]] kopiju izgatavošanu. Sākumā grāmatu kopiju veidošana bija ļoti lēns process, jo notika teksta [[rakstīšana|pārrakstīšana]] ar roku. Ar [[iespiedmašīna]]s izgudrošanu drukāšana kļuva ātrāka un vieglāka. Mūsdienās datorizēta iespiešana ar datoru ļauj radīt simtiem lappušu minūtē. Iespiešanu izmanto, lai radītu grāmatas, [[žurnāls|žurnālus]], [[banknote]]s, [[ģeogrāfiskā karte|kartes]], [[plakāts|plakātus]], [[kartiņa]]s un [[uzlīme]]s.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences: '''Londonas satiksmes nodeva''' (bieži saīsina '''CC''') ir maksa tiem [[Londona]]s autobraucējiem, kuri pārvietojas ar savu [[mehāniskais transportlīdzeklis|mehāniskajiem transportlīdzekļiem]] pa noteiktām [[Londonas satiksmes nodevas zona|Londonas satiksmes nodevu zonām]] (CCZ). Šīs maksas mērķis ir ierobežot privāto automašīnu lietošanu, samazināt [[sastrēgums|sastrēgumus]] un iegūt naudas līdzekļus, kurus pēc tam iegulda [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] attīstībā. Par šādu satiksmes nodevas zonu [[2003. gads|2003]].gada [[17. februāris|17.februārī]] tika pasludināta daļa no [[Centrālā Londona|Centrālās Londonas]]. [[2007. gads|2007]].gada [[19. februāris|19.februārī]] arī [[Rietumlondona|Rietumlondonā]] izveidoja šādas zonas. Lai gan šī nav pirmā šāda veida shēma [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], tā bija lielākā, kad tā tika ieviesta, un joprojām tā ir viena no lielākajām [[pasaule|pasaulē]]. Par 10,50 [[sterliņu mārciņa|sterliņu mārciņu]] samaksu<ref>http://www.tfl.gov.uk/roadusers/congestioncharging/6744.aspx</ref> ir iespējams katru dienu no septiņiem rītā līdz sešiem vakarā iebraukt zonā jebkādiem [[satiksmes līdzeklis|satiksmes līdzekļiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēc saules
| operators =
| attēls = Aftersun.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Šarlote Velsa]]
| producents =
| scenārijs = Šarlote Velsa
| aktieri = * [[Pols Meskals]]
* [[Frenkija Korio]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Aftersun''
| studija = * ''BBC Film''
* ''British Film Institute''
* ''Screen Scotland''
* ''Tango Entertainment''
* ''BBC Film''
* ''Unified Theory''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Mubi]]''
* ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|10|21|ASV|2022|11|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt19770238/|title=Aftersun (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēc saules"''' ({{val|en|Aftersun}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šarlote Velsa]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Meskals]] un [[Frenkija Korio]].

sentences:
. gada almanahs]]
'''Almanahs''' ir [[Literārā valoda|literāru]] vai zinātnisku (bieži vienas nozares) sacerējumu krājums, ko apvieno kopīgs temats, [[žanrs]], idejiski mākslinieciskā nostādne vai cita pazīme. Parasti iznāk periodiski.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ķīmiskie elementi]]
[[Kategorija:Halogēni]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Asine
| native_name    = {{gree|Ἀσίνη}}
| image          = Asini fort2.jpg
| image_size     =
| caption        = Hellēnisma perioda mūra fragments.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 38| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 27| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argolīda}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, venēciešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Asine''' (sengr. ''Ἀσίνη'') ir sena pilsēta augstā kraujā [[Argolidas līcis|Argolīdas līča]] ziemeļu piekrastē, [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas mazāk par kilometru uz austrumiem no [[Tolo (ciems)|Tolo]] ciemata (10 km uz dienvidaustrumiem no Nauplijas). Līdz mūsdienām ir saglabājušās dažādu laika periodu drupas, no [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] līdz [[viduslaiki]]em.

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku un cilvēku ķermeņa ārējo apvalku|materiālu|āda (materiāls)}}
 āda]]
'''Āda''' ir dzīvnieku un cilvēku ķermeņa ārējais apvalks. Āda sargā ķermeni no apkārtējās vides ietekmes un [[mikroorganismi]]em, ir maņu orgāns, piedalās [[vielmaiņa|vielmaiņā]] un [[termoregulācija|termoregulācijā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> =
| programming language =
| operating system =
| size =
| language =
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name =
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afganīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts
|ŠtruncaID=8/J.09-50
|ķīm_formula=(Na,Ca,K)8(Si,Al)12O24(SO4,Cl,CO3)3·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzila, zila, arī bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, atrodami arī skaisti, zili kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.523 nε = 1.529
|pleohroisms=
|blīvums=2,59
}}

sentences: '''Sviestmaizes-kaķa paradokss''' ir humoristisks [[paradokss]], kas ir [[ironija|ironiska]] kombinācija no diviem izteikumiem:

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Sveķenes
| ģints = Viscaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Viscaria alpina.jpg
| att_nosaukums = ''Viscaria alpina''
}}'''Sveķenes''' ({{val|la|Viscaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir  no [[Subarktika|subarktiskās]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas]] līdz [[Kanāda|Kanādas]] austrumiem, un no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Rietumsibīrija|Rietumsibīrijai]] un [[Centrālāzija|Centrālāzijai]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:326385-2|title=Viscaria Bernh. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-22|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Mašīnas]]
[[Kategorija:Darbarīki]]
[[Kategorija:Mājas]]

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rundāles pils
| native_name         =
| former_names        = Schloss Ruhental
| alternate_names     =
| status              = muzejs
| image               = Rundale palace - Igors Jefimovs - Panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Baroks
| structural_system   =
| owner               = [[Latvijas Republikas Finanšu ministrija|Finanšu ministrija]]
| current_tenants     = [[Rundāles pils muzejs]]
| location            = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Pilsrundāle}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.4138066 | latNS  = N
| longd = 24.0254086 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1736
| completion_date     = 1768
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1972—2016
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Frančesko Bartolomeo Rastrelli]] (1736-1740), [[Johans Gotfrīds Zeidels]] (1764-1766), [[Severīns Jensens]] (1766-1768)
| rooms               = 138
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pils
|      numurs = 6181
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls = Parmigiano reggiano piece.jpg
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]
|reģions =
|pilsēta =
|piens =
| pasterizēšana  =
| tekstūra     =
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     = Itālija: DOP 1955<br>ES: PDO 1992
}}
'''Parmezāns''' ({{val|it|Parmigiano-Reggiano}}) ir ciets [[siers]]. Tiek gatavots no [[govs]] vakara un rīta piena sajaukuma. Parmezāns parasti tiek pasniegts ar [[pasta]]s ēdieniem, [[zupa|zupām]], [[rizoto]], ēd arī atsevišķi. Šis tiek uzskatīts par "sieru karali".<ref>{{ziņu atsauce |author= |agency= |title=Most Parmesan Cheeses in America Are Fake, Here's Why |url=https://www.forbes.com/sites/larryolmsted/2012/11/19/the-dark-side-of-parmesan-cheese-what-you-dont-know-might-hurt-you |quote=... that it has earned the nickname in the dairy industry, 'The King of Cheeses.' |newspaper=[[Forbes]] |date=November 19, 2012 |accessdate=2015-05-13 }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Edge of Winter''
| attēls                   = Edge of Winter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Robs Konolijs]]
| producents               =
* ''[[Independent Edge Films]]''
* ''[[JoBro Productions & Film Finance]]''
| scenārija autors         =
* Robs Konolijs
* [[Kails Manns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Kinamans]]
* [[Toms Holands]]
* [[Pērsijs Hainss Vaits]]
* [[Rosifs Saterlends]]
| mūzika                   = [[Roks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|8|12|ASV|2016|8|19|Kanāda|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/edge-winter-2016|title=Edge of Winter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 12, 2019|archive-date={{dat|2019|04|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190412181654/http://www.bbfc.co.uk/releases/edge-winter-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Teksta redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj sastādīt un aplūkot parastus [[teksta fails|teksta failus]].

sentences: '''Clipper''' ir [[programmēšanas valoda]], ko izmanto, lai radītu [[datorprogramma|programmatūras programmas]], kas sākotnēji darbojās galvenokārt saskaņā ar [[DOS]]. Lai gan tā ir spēcīga vispārēja lietojuma programmēšanas valoda, tā bija galvenokārt izmantota, lai izveidotu [[datubāze]]s/biznesa programmas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = ''Omniva'' pakomāts pie "Alfas".
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
s Bundesplatcas laukumā tika izmesti astoņi miljoni 5 [[Eiro|centu]] monētu (pa vienai uz katru iedzīvotāju), lai atbalstītu 2016. gada Šveices referendumu par universālo pamatienākumu (kas tika noraidīts 77%–23%).]]
'''Universālais pamatienākums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/covid-19-un-universalais-pamatienakums-verienigs-eksperiments-spanija.a367081/|title=Covid-19 un universālais pamatienākums. Vērienīgs eksperiments Spānijā|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-07|language=lv}}</ref> vai '''beznosacījumu pamatienākums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latviesi.com/jaunumi/kas-ir-eiropas-pilsonu-iniciativa-sakt-beznosacijuma-pamatienakumu-visa-es|title=Latviesi.com Diasporas medijs|website=www.latviesi.com|access-date=2024-01-07|language=en}}</ref> ir sociālās labklājības priekšlikums, kurā visi noteikta iedzīvotāju pilsoņi regulāri saņem minimālos [[Ienākumi|ienākumus]] beznosacījuma [[Transferts|pārskaitījuma]] veidā, t.i., bez vajadzības pārbaudes vai nepieciešamības strādāt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cnbc.com/2019/06/27/free-cash-handouts-what-is-universal-basic-income-or-ubi.html|title=Why everyone is talking about free cash handouts—an explainer on universal basic income|last=Clifford|first=Catherine|publisher=[[CNBC]]|access-date=25 May 2021|date=27 June 2019|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://money.usnews.com/money/personal-finance/articles/what-is-universal-basic-income|title=What Is Universal Basic Income?|last=LaPonsie|first=Maryalene|website=[[U.S. News & World Report]]|access-date=1 June 2021|date=25 January 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dw.com/en/universal-basic-income-an-option-for-europe/a-55711679|title=Universal basic income: An option for Europe? – DW – 11/28/2020|publisher=Deutsche Welle|access-date=19 December 2022|language=en}}</ref> Turpretim [[garantētais minimālais ienākums]] tiek maksāts tikai tiem, kuri nesaņem iztikai pietiekamus ienākumus. Universālais pamatienākums tiktu saņemts neatkarīgi no citiem ienākumiem. Universālais pamatienākums nav ieviests nevienā valstī, kaut gan ir bijuši daudzi projekti un ideja tiek apspriesta daudzās valstīs. Daži ir apzīmējuši universālo pamatienākumu kā [[Utopija|utopisku]] tās vēsturiskās izcelsmes dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Van Parijs|first=Philippe|date=1 June 2013|title=The Universal Basic Income: Why Utopian Thinking Matters, and How Sociologists Can Contribute to It*|url=https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1177/0032329213483106|journal=Politics & Society|language=en|volume=41|issue=2|pages=171–182|doi=10.1177/0032329213483106|issn=0032-3292|archive-url=https://web.archive.org/web/20210921111112/https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1177/0032329213483106|archive-date=21 September 2021|access-date=21 September 2021}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Bregman|first=Rutger|title=Utopia for Realists: And How We Can Get There|date=5 March 2017|publisher=Bloomsbury Publishing|isbn=978-1-4088-9025-7|url=https://books.google.com/books?id=L0-jDQAAQBAJ}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tipurić|first=Darko|last2=Garača|first2=Željko|last3=Krajnović|first3=Ana|year=2020|title=Univerzalni temeljni dohodak|url=https://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=363095|journal=Ekonomski Pregled|language=hr|volume=71|issue=6|pages=632–656|doi=10.32910/ep.71.6.4|issn=0424-7558|archive-url=https://web.archive.org/web/20210921102920/https://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=363095|archive-date=21 September 2021|access-date=21 September 2021|doi-access=free}}</ref>

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Fortas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Forth Bridge''
|attēls               = Scotland-2016-Aerial-Edinburgh-Forth Bridge.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Skotija
| plat_d = 56.000421 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 3.388726 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      =
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = Dzelzceļa tilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 467 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    = 190 - 200 vilcieni
|pamatakmens          = 1882. gadā
|celtniecība          =
|atklāts              = 1890. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Fortas tilts''' ({{val|en|Forth Bridge}}) ir [[Tilts|dzelzceļa tilts]], kas šķērso Fortas līci. Tilts atrodas [[Skotija]]s austrumu daļā, 14 kilometrus uz rietumiem no Skotijas galvaspilsētas [[Edinburga]]s. Tilta konstruktori ir sers Džons Fovlers un sers Bendžamins Beikers.

sentences: '''Piespiedu nosēšanās''' ir [[lidaparāts|lidaparāta]] [[nosēšanās]] [[lidosta|lidostā]] vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad [[pilots|pilotam]] nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus [[laikapstākļi|laikapstākļus]], kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis [[termins]] apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar [[pārtveršana|pārtveršanu]]. Piespiedu nosēšanās ir viens no [[avārijas nosēšanās]] veidiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aikinīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/E.30-10
|ķīm_formula=PbCuBiS3
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sarkanbrūna, svina pelēka
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Adatveida kristāli, masīvs
|skaldnība=Neizteikta vienā virzienā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,44
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Gothelfs Lindners
|     vārds_orig = ''Johann Gotthelf Lindner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Štolpa]] [[Pomerānija]] (tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1776
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = pedagogs un rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Johans Gothelfs Lindners''' ({{val|de|Johann Gotthelf Lindner}}, 1729-1776) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] [[vācieši|vācu]] pedagogs un rakstnieks. [[Rīgas Domskola]]s rektors un inspektors (1755—1766), vēlāk [[Kēnigsberga]]s universitātes profesors (1766—1776).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv =
| suga = Schizosteus striatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus striatus <small>(Gross, 1933)</small>
}}
'''''Schizosteus striatus''''' ir [[Piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi kā ''Psammloepis striata'' aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā. [[Dmitrijs Obručevs]] 1940. gadā, izveidojot jaunu ģinti ''Schizosteus'', sugu iekļāva [[šizosteji|šizosteju]] ģintī. ''Sch. striatus'' [[holotips]] ir branhialās plātnes priekšējās daļas fragments, kas tika atrasts Gorodenkas upītes ([[Narva (upe)|Narvas]] pieteka) atsegumā, [[Igaunija|Igaunijā]] ([[vidusdevons]], [[narvas svīta]]). Nosaukums ''Schizosteus striatus'' nozīmē (''striatus'' — strīpains) strīpainais šizostejs. Suga ir sastopama Igaunijā pie Narvas [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]] un [[Ļemovža]]s upju rajonā, un pie [[Gatčina]]s, [[vidusdevons|vidusdevona]] narvas svītā un [[arukilas svīta]]s apakšdaļā.

sentences: '''Oskars Ernests Kristians Brandenburgs''' ({{val|de|Oskar Brandenburg}}, dzimis {{dat|1863|2|21}}, miris {{dat|1918|2|3}}<ref>[http://biographien.lv/B_dtcnekro.html ''Mitausche Zeitung'' # 31. 06.02.1918.]</ref>) bija [[Bauska]]s pilsētas vadītājs no 1902. līdz 1918. gadam (ar pārtraukumiem).

sentences:
{{navbox
|name = Tibeta
|title = [[Tibetas autonomais reģions|Tibetas autonomā reģiona]] prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Čhamdo]]
* '''[[Lhasa]]'''
* [[Lhoka]]
* [[Nagčhu]]
* [[Ņinčhi]]
* [[Žikace]]
|group2 = Prefektūra
|list2 =
* [[Ngari prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Tibeta]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]
([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roda]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Spalvu gubumākoņi''' ''Cirrocumulus'' (Cc) ir plāni [[mākoņi]], kuri sastāv no maziem viļņiem, pārslām vai kaudzītēm.

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences: '''Darba resursi''' jeb '''darbaspēks''' ir kādas vietas darbaspējīgie cilvēki.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp,</ref> Visus kādas konkrētas vietas iedzīvotājus var iedalīt divās lielās daļās: ekonomiski neaktīvie iedzīvotāji — cilvēki, kurus neieskaita darbaspēka resursos, un ekonomiski aktīvie iedzīvotāji jeb [[darbaspēks]] — darbaspējīgo iedzīvotāju daļa, kuri piedāvā savu darbaspēku preču un pakalpojumu ražošanai.

sentences: '''95 tēzes''' ir [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] sacerējums, kurā viņš kritizēja [[Romas Katoļu baznīca|katoļu baznīcas]] izrīcības, apgalvojot, ka tā ar savu naudaskāri un nepietiekamo dievbijību bendējot vienkāršās tautas ticību [[Dievs|Dievam]]. Pēc leģendas, viņš šīs savas tēzes [[1517. gads|1517. gada]] 31. oktobrī pienaglojis pie [[Vitenberga]]s klostera baznīcas durvīm, taču šis stāsts kļuvis pazīstams tikai pēc Lutera nāves<ref>Rubenis, Andris. Dzīve un kultūra Eiropā renesanses un reformācijas laikmetā. Zvaigzne ABC. Rīga. {{ISBN|5-405-01417-6}} 175.lpp.</ref> un mūsdienās bieži tiek apšaubīts.{{Nepieciešama atsauce}} Taču viņš noteikti uzrakstījis šīs tēzes un ap šo laiku nosūtījis tās apkaimes bīskapiem, vēlēdamies tās izdiskutēt. Lutera draugi tās negaidīti pašam Luteram izplatīja arī plašai publikai, kas sadusmoja [[Roma|Romu]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Simelue
|attēls              = Approaching storm at Lasikin Beach.jpg
|attēla paraksts     = Negaiss Simelues liedagā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Simeulue''
''Pulo Simeuluë''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 2 |latm= 38 |lats= |latNS= N
|longd= 96 |longm= 05 |longs= |longEW=E
|platība             = 1754
|garums              = 100
|platums             = 27
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 567
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Rietumsumatra]]
|iedzīvotāji         = 93 762 (2021)
|blīvums             = 51,0
|pamatiedzīvotāji    = [[simaluri]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sinabana]]
|piezīme =
}}
'''Simelue''' ({{val|id|Pulau Simeulue}}, {{val|ace|Pulo Simeuluë}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Administratīvi ietilpst [[Ačeha]]s reģionā, kur veido atsevišķu apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Sinabana]] (28 927 iedzīvotāji) salas dienvidaustrumos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[simaluri]], kas radniecīgi tālāk dienvidos esošās [[Niasa]]s salas iedzīvotājiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences:
'' ofensīva 2021. gada jūnijā — augustā pēc operācijas "Izšķirīgais atbalsts" beigām. Ar melnu atzīmēti pilsētu ieņemšanas datumi.]]
 atbalsta operācijas ''Resolute Support'' (RS) karoga ceremonija Kabulā (2014. gada 28. decembrī).]]

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|putniem|Paradīzes putnu dzimta}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Paradīzes Putns
| abbreviation = Aps
| name_latin = Apus
| RA = 16
| dec = -75
| areatotal = 206
| arearank = 67. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Aps''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''HD 122862''
| stardistance = 93,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 5
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences: '''Tirgus stratēģija''' nosaka galvenos uzņēmuma [[tirgdarbība]]s mērķus. Tirgus stratēģija izriet no uzņēmuma biznesa mērķiem, kuru sasniegšanai tā tiek izstrādāta. Tirgus stratēģijas mērķu īstenošanai tiek izstrādāts detalizētāks [[tirgvedības plāns]]. Tirgus stratēģija norāda "kas" ir jāsasniedz, kamēr mārketinga plāns demonstrē "kā" tas tiks izdarīts. Mārketinga stratēģijā parasti iekļauj: galvenos tirgus mērķus, [[Pozicionēšana (tirgzinība)|pozicionējuma]] aprakstu, īstermiņa un ilgtermiņa tirgus mērķus.<ref>[https://www.thebalance.com/first-steps-to-marketing-a-small-business-2295223 Marketing Strategy vs. Marketing Plan]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas |title=Ne soli bez mārketinga stratēģijas |access-date={{dat|2017|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102945/http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas }}</ref>

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolds
|     vārds_orig = ''Berthold''
|         attēls = Bertold2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1198
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Daugavas Līvzeme]]<br />(tagad - {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''European Dance Traxx''' jeb '''European Top 100 Dance Traxx''' ir [[Eiropa]]s [[Deju klubs|klubu]] un [[deju mūzika]]s tops, kurš apkopo Eiropā populārāko [[deju mūzika]]s un [[Elektroniskā deju mūzika|kluba mūzikas]] singlus. To veido [[Vācija|Vācu]] kompānija "Music Information Services" (m.i.s.) sadarbībā ar 2500 [[dīdžejs|dīdžejiem]] un 350 [[deju mūzika]]s veikaliem visā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | official_name            = Zeļenograda
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Zelenograd - 16th microdistrict.jpg
 | image_flag               = Flag of Zelenograd (Moscow).png
 | image_shield             = Zelenograd district of Moscow coa.png
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Russia
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      = Atrašanās vieta Krievijā
 | subdivision_type         =
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1963]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 37.22
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 223 900
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = 5800
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd = 55 | latm = 59 | lats = 52 | latNS = N
 | longd = 37 | longm = 11 | longs = 25 | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://www.zelao.ru http://www.zelao.ru]
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences: '''Marijas dzirnavas''', jeb '''Māras dzirnavas''', bija dzirnavas pie tagadējā [[Māras dīķis|Māras dīķa]], tās bija [[Rīgas nocietinājumi|Rīgas nocietinājumu]] daļa [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Sakarā ar Māras dīķa apkārtnes izbūvi 1923.—1924. gadā veco dzirnavu ēku nojauca. Pie [[Mārupīte]]s iztekas no dīķa saglabājusies vairs tikai dzirnavu slūžu vieta.

sentences:
<includeonly>[http://tools.wmflabs.org/pltools/harvesttemplates/?property={{{prop}}}&siteid=lv&project=wikipedia&template={{urlencode:{{{t|{{PAGENAME}}}}}}}&parameter={{urlencode:{{{para}}}}}{{#if:{{{para2|}}}|&parameter={{urlencode:{{{para2}}}}}}}&category={{urlencode:{{{cat|}}}}}&prefix={{urlencode:{{{pref|}}}}} Pievienot datus Vikidatiem]</includeonly><noinclude>{{dokumentācija|content=
Šī veidne izveido saiti uz ''harvesttemplates'' rīku. Obligātie parametri: {{para|prop}} (bez "P") un {{para|para}}. {{para|t}}, {{para|cat}}, {{para|pref}} un {{para|para2}} nav obligātie parametri.
}}
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]</noinclude>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 98
 | lv  = Deviņdesmit astoņi
}}
'''98 (deviņdesmit astoņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[97 (skaitlis)|97]] un [[99 (skaitlis)|99]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit astotā diena ir [[8. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[7. aprīlis]]).

sentences:
, kas tiek audzēti ar [[hidroponika]]s metodi presētos salmu blāķos]]
'''Augkopība''' ir [[lauksaimniecība]]s pamatnozare, kurā nodarbojas ar dažādu gan [[pārtika|pārtikā]], gan arī [[lopkopība|lopkopībā]], [[rūpniecība|rūpniecībā]] un citās [[saimniecība]]s nozarēs izmantojamu [[kultūraugi|kultūraugu]] audzēšanu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Augkopība |author1=Antons Ruža, Aleksandrs Adamovičs, Biruta Bankina, Andris Bērziņš u.c. |year=2004 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-72-9 |page=9}}</ref> Pasaules nozīmīgākās augkopības kultūras ir [[kukurūza (graudi)|kukurūza]], [[kvieši]], [[rīsi]], [[sojas pupas]], [[kartupeļi]] un [[kokvilna]]. Svarīgs augkopības produkts ir [[siens]]. Lai gan termins „augkopība” visbiežāk attiecas uz augiem, tas var attiekties uz sugām no citām [[valsts (bioloģija)|bioloģiskajām valstīm]], piemēram, [[sēnes|sēnēm]] ([[lauka atmatene|atmatenēm]], [[šitake]]) un [[aļģes|aļģēm]]. Dažu sugu aļģes tiek audzētas, lai gan tās pārsvarā iegūst [[savvaļa|savvaļā]]. [[Mikroorganisms|Mikroorganismu]] kultivēšanu, ja tiem ir saimnieciska nozīme, bieži pieskaita pie augkopības. No mikrobiem parasti neražo pārtiku, bet tos izmanto, lai ražotu pārtikas produktus. Piemēram, baktērijas tiek izmantotas, lai no [[piens|piena]] [[rūgšana|ražotu]] [[jogurts|jogurtu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe-daigremontiana 4.jpg|att_nosaukums=Degremona kalanhoja|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe daigremontiana|suga_lv=Degremona kalanhoja}}
'''Degremona kalanhoja''' (''Kalanchoe daigremontiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Sausos un siltos apgabalos, piemēram, [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]], Dagremona kalanhoja ir uzskatāma par [[Invazīva suga|invazīvu sugu]],<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José R.|last3=Hernández-Rosas|first3=José I.|last4=Nassar|first4=Jafet M.|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref> kā arī šis augs ir ļoti indīgs, jo tā sula satur cilvēkiem toksisku [[Steroīdi|steroīdu]] [[Daigremontianīns|Daigremontianīnu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=McKenzie|first=R.A.|last2=Armstrong|first2=T.R.|date=1986|title=Poisoning of cattle by Bryophyllum plants|url=http://www.cabdirect.org/abstracts/19872293509.html|journal=Queensland Agricultural Journal|volume=112(3)|pages=105-108}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wagner|first=Hildebert|last2=Fischer|first2=Manfred|last3=Lotter|first3=Hermann|date=1985|title=New Bufadienolides from Kalanchoe daigremontiana Hamet et Perr. (Crassulaceae)|url=http://www.znaturforsch.com/ab/v40b/40b1226.pdf|journal=Zeitschrift für Naturforschung B|volume=40(9)|pages=1226-1228}}</ref>

sentences:
'''Karību reģions''' ir [[pasaule]]s reģions, kurš atrodas galvenokārt [[Ziemeļamerika]]s dienvidu daļā, [[Karību jūra|Karību jūrā]]. No reģiona ziemeļrietumos ir [[Meksikas līcis]] un [[Ziemeļamerika]], rietumos [[Centrālamerika]], bet dienvidos [[Dienvidamerika]]. Reģionā ir iekļautas vairāk kā 700 salas un rifi. Kopējā reģiona platība ir 239 681 km2, bet iedzīvotāju skaits ap 40 miljoniem.
Lielākās pilsētas ir [[Santodomingo]], [[Havana]], [[Portoprensa]], [[Santjago]] un [[Kingstona]].
== Karību reģiona valstis ==
Karību reģionā atrodas 13 [[valsts|valstis]] un 17 atkarīgās teritorijas:
{{div col|2}}
* {{karogs|Bahamas}}
*  [[Tērksas un Kaikosas]]
=== [[Lielās Antiļu salas]] ===
* {{karogs|Kuba}}
* {{karogs|Jamaika}}
* {{CYM}}
*  [[Puertoriko]]
* {{karogs|Haiti}}
* {{karogs|Dominikāna}}
=== [[Mazās Antiļu salas]] ===
*  [[ASV Virdžīnas]]
*  [[Britu Virdžīnas]]
*  [[Angilja]]
* {{karogs|Antigva un Barbuda}}
*  [[Senmartēna]]
*  [[Sintmārtena]]
*  [[Saba]]
*  [[Sintēstatiusa]]
*  [[Senbartelmī]]
* {{karogs|Sentkitsa un Nevisa}}
*  [[Montserrata]]
*  [[Gvadelupa]]
*  [[Dominika]]
*  [[Martinika]]
*  [[Sentlūsija]]
*  [[Sentvinsenta un Grenadīnas]]
*  [[Grenāda]]
*  [[Barbadosa]]
*  [[Trinidāda un Tobāgo]]
*  [[Aruba]]
*  [[Kirasao]]
*  [[Bonaire]]
{{div col end}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Milētas Hekatejs
|     vārds_orig = {{gree|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 550. gadu pr.Kr.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Milēta]], [[Turcija]]
|      m_dat_alt = ap 476. gadu pr.Kr.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Ģeogrāfija, vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Milētas Hekatejs''' ({{val|grc|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] vēsturnieks-[[logogrāfs]] un [[ģeogrāfs]], viens no tuvākajiem [[Hērodots|Hērodota]] priekštečiem un literatūras avotiem. Kā tiek atzīmēts, viņš bija viena no ietekmīgākajām [[Jonija]]s personām.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name=Starptautiskā Slidošanas savienība
|image=File:ISU Icon 2018.jpg
|abbreviation=ISU
|size=170px
|formation={{dat|1892}}
|headquarters={{vieta|Šveice|Lozanna}}
|membership=
|language=
|leader_name=[[Jan Daikema]]<ref>[http://www.nu.nl/sport/4275745/nederlander-dijkema-gekozen-nieuwe-voorzitter-isu.html Nederlander Dijkema gekozen tot nieuwe voorzitter ISU]</ref>
|website={{URL|www.isu.org/}}
}}
'''Starptautiskā Slidošanas savienība''' (ISU) ir sporta organizācija, kas dibināta 1892. gadā. Tā ir galvenā slidošanas disciplīnu organizācija, kas atbild par nozīmīgāko starptautisko sacensību rīkošanu un citiem jautājumiem. ISU ir viena no vecākajām sporta organizācijām un tās galvenā mītne atrodas Šveices pilsētā [[Lozanna|Lozannā]]. Tā atbild par tādiem sporta veidiem kā [[daiļslidošana]], [[ātrslidošana]], [[šorttreks]] un citiem.<ref>[http://static.isu.org/media/79153/2012_constitution_and_general_regulations.pdf "ISU Constitution and General Regulations 2012"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140222004240/http://static.isu.org/media/79153/2012_constitution_and_general_regulations.pdf |date={{dat|2014|02|22||bez}} }} International Skating Union. (accessed January 12, 2014).</ref>

sentences: '''Polderis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> (no {{val|nl|polder}}) ir ar [[dambis|aizsargdambjiem]] norobežota nosusināta platība [[paliene|palienēs]], piejūras [[zemiene|zemienēs]], jūrai atkarotās teritorijās. Veido [[hidroloģija|hidroloģisku]] sistēmu, kura režīmu regulē mākslīgi. T.s. ziemas jeb nepārplūstošie polderi [[pali|palos]] neapplūst, pretēji t.s. vasaras jeb pārplūstošajiem polderiem. Latvijā 1984. gadā bija polderi apm. 40 000 ha platībā. Par polderi sauc arī ar dambjiem vai [[meliorācija]]s grāvjiem norobežotu [[mārša|māršu]] vai mitrāju. Milzīgas polderu platības ir [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
'''Revīzija''' (latīņu ''revisiō'' ‘izskatīšana no jauna’) ir pārbaude, ko veic īpaša lietpratīga persona (revidents, auditors), apkopojot un novērtējot informāciju, sniedzot savu atzinumu un ieteikumus. Revīzija ir darbības un darījumu pareizuma un likumīguma pārbaude, ko iniciē augstāka institūcija, īpaši saimnieciskajā un finanšu jomā; revīziju veic, pārbaudot mantiskā stāvokļa uzskaiti, saimnieciskās darbības rezultātu pierakstus, finanšu pārskatus, kontus u. tml.; revīzijas mērķis — konstatēt pārkāpumus.

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Happy Birthday to You''''', zināma arī kā '''''Happy Birthday''''', ir [[dziesma]], kuru parasti dzied, lai sveiktu personu [[dzimšanas diena|dzimšanas dienā]]. Saskaņā ar 1998. gada [[Ginesa pasaules rekordi|Ginesa pasaules rekordu]] grāmatas izdevumu šī ir populārākā dziesma angļu valodā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Seborgas Firstiste
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Principato di Seborga
|               karoga_attēls = Flag of the Principality of Seborga.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto = ''Sub Umbra Sedi'' (Es apsēdos ēnā)
|                valsts_himna = "La Speranza"
|               kartes_attēls = SeborgaMap.jpg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Seborga (pilsēta)|Seborga]]
| latd  = 43 |latm  = 50 |lats  =  |latNS  = N
| longd = 7 |longm =  42 |longs =  |longEW = E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Itāļu valoda|itāļu]], [[Ligūriešu valoda|ligūriešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Princis
|                valsts_galva = [[Marčello Menegato|Marčello I]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pirms mikronācijas
|          neatkarības_datums = [[954]]
|       neatkarības_notikums2 = Kā mikronācija
|         neatkarības_datums2 = [[1963]]
|                 platība_km2 = 15
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits =
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Seborga''' vai oficiāli '''Seborgas Firstiste''' ({{val|it|Principato di Seborga}}) ir [[mikronācija]], kas atrodas [[Itālija]]s ziemeļaustrumu daļā, netālu no [[Francija]]s robežas. Tās teritorija ietver vienīgi [[Seborga (pilsēta)|Seborgas]] pilsētu. Oficiāli Seborgas hercogiste ir Itālijas daļa.

sentences: '''Jonizētais ūdeņraža mākonis''' jeb tā sauktais '''H II reģions''' ir karstas [[gāze]]s un [[plazma]]s mākonis, kurā atrodas liels skaits [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomu]] [[jonizācija|jonizētā]] stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas [[zvaigzne]]s, kuras izstaro [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]], kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža [[molekula]]s. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 [[kelvins|K]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=%C5%ABde%C5%86ra%C5%BEa%20m%C4%81konis&id=785722&&g=1 Letonika.lv (jonizētais ūdeņraža mākonis)]</ref>

sentences: '''Hemofilija''' ir pārsvarā iedzimta [[slimība]], viens no [[Asinsrece|asins recēšanas]] traucējumiem. Cilvēkiem ar šo slimību ir zems asinsreces faktora līmenis asinīs vai arī tas vispār trūkst, tāpēc ir bloķēts asins recēšanas process un neveidojas asins [[trombs|trombi]]. Slimības rezultātā cilvēki ilgāk asiņo pēc [[trauma]]s, vieglāk veidojas [[zilumi]], ir augstāks asiņošanas risks [[locītavas|locītavās]], [[Muskuļi|muskuļos]], iekšējos orgānos vai [[smadzenes|smadzenēs]]. Cilvēkiem, kam slimība ir vieglā formā, simptomi var parādīties pēc avārijas vai operācijas laikā. Asiņošana locītavās var izraisīt neatgriezeniskus bojājumus, savukārt asiņošana smadzenēs var izraisīt ilgtermiņa [[galvassāpes]], [[krampji|krampjus]] vai samazinātu [[apziņa]]s līmeni, vai nāvi.

sentences:
[[Kategorija:UEFA]]
[[Kategorija:Starptautiskās futbola sacensības]]
[[Kategorija:Sieviešu futbols]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Analogā televīzija''' ir [[televīzija]], kur attēlu un skaņu pārraida kā modulētu analogu signālu, mainot tā [[amplitūda|amplitūdu]] un/vai [[frekvence|frekvenci]]. Visas televīzijas sistēmas pirms [[ciparu televīzija]]s bija analogas. Vēl agrāk (krietni pirms [[2. pasaules karš|2. pasaules kara]]) tika lietota mehāniskā televīzija, kur attēla izvēršanai lietoja mehānismus (Nipkova disks, mehāniskā spoguļizvērse), analogā un ciparu televīzija pretstatā tai ir elektroniskā televīzija.

sentences: '''''Intercity 2''''', saīsināts '''''IC2''''', ir starppilsētu vilciens, ko veido ''[[Deutsche Bahn]] Fernverkehr'' divlīmeņu dzelzceļa vagoni. Tas darbojas kopš 2015. gada decembra.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Hospitālis "Britānija"
| operators =
| attēls = Brittania Hospital.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Lindsijs Andersons]]
| producents = * Klaivs Pārsons
* Davina Bellinga
| scenārijs = Deivids Šervins
| aktieri = * [[Leonards Rositers]]
* [[Greiems Kroudens]]
* [[Malkolms Makdauels]]
| mūzika = [[Alans Praiss]]
| oriģinālnos = ''Britannia Hospital''
| studija = * ''EMI Films''
* ''British Lion Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures|Columbia]]-EMI-[[Warner Bros. Pictures|Warner Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|5|27}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Hospitālis "Britānija""''' ({{Val|en|Britannia Hospital}}) ir 1982. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Lindsijs Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leonards Rositers]], [[Greiems Kroudens]] un [[Malkolms Makdauels]].

sentences:
[[Kategorija:Liepāja]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Liepājā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Liepāja]]

sentences:
Sarakstā ir uzskaitīti 88 mūsdienu [[Zvaigznājs|zvaigznāji]], kuri sarindoti pēc to aizņemtā laukuma debesīs, mērīta kvadrātgrādos.

Laukumi noteikti pēc zvaigznāju robežām, kādas tiem noteicis Jūdžīns Delporte 1930. gadā [[Starptautiskā Astronomiskā apvienība|Starptautiskās Astronomiskās apvienības]] vārdā.

Delporte uzzīmēja zvaigznāju robežas pa vertikāli un horizontāli gar [[rektascensija]]s un [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] līnijām. Par atskaites punktu viņš izmantoja epohu B1875.0. Tas nozīmē to, ka precesijas dēļ, mūsdienu zvaigznāju kartē zvaigznāju robežas ir novirzījušās un vairs nav perfekti vertikālas vai horizontālas. Gadiem ejot, šī novirze tikai palielināsies. Tomēr zvaigznāju laukumu lielumus tas neietekmē.

sentences:
s diktators [[Josifs Staļins]] pie galda]]
'''Diktatūra''' ({{val|la|dictatura}} — ‘teikšana’) ir autokrātiska [[valsts pārvaldes forma]], kurā vienam cilvēkam vai šauram cilvēku lokam pieder neierobežota [[vara]]. Politiskās norises [[valsts|valstī]] kontrolē [[diktators]] un to palīdz paveikt iekšējs un pietuvināts [[elite]]s loks, kas sastāv no padomdevējiem, ģenerāļiem un citām augsta ranga amatpersonām. Diktatora vara tiek nodrošināta, ietekmējot un nomierinot iekšējo loku, kā arī apspiežot jebkuru [[opozīcija|opozīciju]], piemēram sāncenšu [[politiskā partija|politiskās partijas]] un nelojālus sabiedrotos. To paveic ar [[militārisms|militāru]] un [[politika|politisku]] spēku. Diktatūras ir [[autoritārisms|autoritāras]] vai [[totalitārisms|totalitāras]]. Visbiežāk sastopamie diktatūru veidi ir [[militārā diktatūra]], [[vienpartijas sistēma]] un [[autokrātija]] vai [[personības kults]], kā arī [[absolūtā monarhija]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pērla Baka
|         vārds_orig = ''Pearl S. Buck''
|             attēls = Pearl Buck.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Rietumvirdžīnija|Hilsboro}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Vērmonta|Denbi}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Amerikāniete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece, skolotāja
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Pērla Baka''' ({{val|en|Pearl Sydenstricker Buck}}, dzimusi {{dat|1892|6|26}}, mirusi {{dat|1973|3|6}}) bija amerikāņu [[rakstniece]], skolotāja.

sentences:
{{otheruses4|ķīmisku vielu|Kampars (nozīmju atdalīšana)|kampars}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kampara struktūrformula un molekulas modelis

Attīrīts kampars
|       citi nosaukumi = ''d''-2-keto-1,7,7-trimetilnorkampāns,
''d''-2-kampanons, 2-bornanons,
1,7,7-trimetilbiciklo[2.2.1]heptān-2-ons
|           CAS numurs = 76-22-2
|      ķīmiskā formula = C10H16O
|              molmasa = 152,24
|              blīvums = 990
|  kušanas temperatūra = 179,75 °C
| viršanas temperatūra = 204 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,12 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Kampars''' (C10H16O) ir [[terpenoīdi|terpenoīds]], kurš pieder pie [[ketoni]]em (tā saucamais monoterpēnu ketons). Tā ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam piemīt raksturīgs kampara aromāts. Kampars kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā [[heksagonālā singonija|heksagonāli]] plāksnīšveida kristāli. Ūdenī šķīst vāji, labi šķīst spirtā un [[ēteris|ēterī]]. Kampars ir optiski aktīva viela, kam ir divi [[optiskā izomērija|optiskie izomēri]] un [[racemāts|racēmiskais maisījums]] ar nedaudz zemāku kušanas temperatūru. Kampara molekulā ir divi asimetriskie [[ogleklis|oglekļa]] atomi, tomēr pazīstami tikai divi, nevis četri spoguļizomēri, jo pārējie divi ir pārāk nestabili saspriegto ķīmisko saišu dēļ. Visbiežāk sastopams ir ''d''-kampars, kurš gaismas polarizācijas plakni griež pa labi; parasti ar nosaukumu "kampars" saprot tieši šo izomēru. Kampara molekulai ir sarežģīta bicikliska uzbūve (tās pamatā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzens ar oglekļa "tiltiņu" pa vidu — tādu struktūru sauc par norkampānu).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Aknistes pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ephemera danica male sub.JPG
| att_nosaukums=[[Zaļā viendienīte]] (''Ephemera danica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Paleoptera
| infraklase_lv=Senspārņi
| sinonīmi=
*''Palaeoptera''<ref name=it>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=624280 Palaeoptera]</ref>
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Odonatoptera|Spāru virskārta}}
* {{TaksoSaite|Ephemeropteroidea|Viendienīšu virskārta}}
*†{{TaksoSaite|Paleodictyopterida|Paleodiktiopteru virskārta}}
| kategorijas = nē
| binomial=Paleoptera <small>([[Andrey Vasilyevich Martynov|Martynov]], 1923)</small>
}}
'''Senspārņi''' jeb '''senspārņu infraklase''' (''Paleoptera'') ir viena no divām [[spārneņi|spārneņu apakšklases]] (''Pterygota'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] infraklasēm, kurā apkopotas divas primitīvākās mūsdienās dzīvojošās spārneņu kārtas.<ref name=it/> Balstoties uz [[fosilija|fosilajiem]] atradumiem, senspārņu infraklasē ir vairākas aizvēsturiskās kārtas. Vislielākā senspārņu sugu dažādība dzīvoja [[karbona periods|karbona periodā]], bet pēkšņi masveidā izmira [[perms|perma periodā]] pirms 250 miljoniem gadu.<ref name=pte/>

sentences:
[[Kategorija:Selekcionāri]]
[[Kategorija:Latvijas biologi]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība Latvijā]]

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kuldīgas pilsētas laukums''' atklāts 1937. gada 26. septembrī kā [[Kuldīga]]s '''Jaunais tirgus laukums'''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7Cissue:/p_001_brze1937n218%7Carticle:DIVL634%7Cquery:moderns%20tirgus%20laukums%20tirgus%20laukuma%20laukum%C4%81%7CissueType:P|title=Kuldīgai jauns, moderns tirgus laukums|last=|first=|publisher=[[Brīvā Zeme]]|website=www.periodika.lv|access-date=2018-02-28|date=|archive-date=2016-04-06|archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7Cissue:/p_001_brze1937n218%7Carticle:DIVL634%7Cquery:moderns%20tirgus%20laukums%20tirgus%20laukuma%20laukum%C4%81%7CissueType:P}}</ref> Tā kopplatība ir 5610 m2 un tur bija paredzēta vieta 500 pajūgiem. Laukuma būve izmaksājusi 113 000 [[lats|latus]].<ref name=":0" /> Modernās kanalizācijas garums sasniedz 600 metru. Jaunā tirgus laukuma būvniecībā izmantota akmeņu drupinātāja mašīna, lielais veltnis un betona jaucamā mašīna. Būvējot Pilsētas laukumu, esot norakts arī liels kalns pie tagadējās [[Piltenes iela (Kuldīga)|Piltenes ielas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kuldiga.biblioteka.lv/Alise/lv/book.aspx?id=37269&ident=1007794&c=1&c=,&c=2|title=Savulaik viens no modernākajiem Latvijā.|last=Kurzemnieks, Nr. 117, 2003, 9. okt., 6. lpp|first=|access-date=2018-02-28|date=}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Moorlands, bogs and swamps}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = LaTeX
| latest release date =
| license = [[LaTeX Project Public License]] (LPPL)
| genre = [[Typesetting]]
| size =
| platform =
| programming language =
| latest preview date =
| latest preview version =
| latest release version =
| logo = [[File:LaTeX project logo bird.svg|The LaTeX Project logo]]
| discontinued =
| released = {{start date and age|df=yes|1984}}
| developer =
| author = [[Leslijs Lemports]]
| collapsible =
| caption =
| screenshot =
| website = {{URL|https://latex-project.org}}
}}'''LaTeX''' (/lɑːtɛx/ vai /leɪtɛx/<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=//latex-project.org/intro.html|title=An introduction to LaTeX|website=LaTeX project|access-date=18 April 2016}}</ref>) ir programmatūra dokumentu sagatavošanai.<ref name="Lamport1986">{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/latex00lesl|title=LATEX : a document preparation system|last=Lamport|first=Leslie|date=1986|publisher=Addison-Wesley Pub. Co|isbn=020115790X|oclc=12550262}}</ref> Atšķirībā no [[Teksta redaktors|teksta redaktoriem]], kā ''[[Microsoft Word]]'', ''[[LibreOffice Writer]]'' un [[Lapas (vārdu procesors)|''Apple Pages'']], kas izmanto [[Formatēts teksts|formatētu tekstu]] un ir balstīti uz [[Metode WYSIWYG|"What You See Is What You Get"]] metodes, rakstot ''LaTeX'', lietotājs izmanto [[Vienkāršs teksts|vienkāršu tekstu]]. Lietotājs izmanto [[Iezīmēšanas valoda|marķēšanas]] komandu konvencijas, lai definētu dokumenta vispārējo struktūru, stilizētu tekstu (piemēram, treknrakstā vai kursīvā) un pievienotu [[Citēšana|citātus]] un [[Savstarpēja atsauce|savstarpējas atsauces]].

sentences: '''10. augusts''' ir gada 222. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (223. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 143 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Vācijas futbola klubi]]
[[Kategorija:Minhene]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''PSGnet''
|sponsors              = ''Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gvineja|Gvineju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto saistībā ar Gvineju
|ierobežojumi          = Reģistrētājam ir jābūt saistītam ar Gvineju
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmenī atkarībā no domēna otrā līmeņa
|dokumenti             = [http://psg.com/dns/gn/gn.txt Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://psg.com/dns/gn/ psg.com]
}}

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Romāns J. Izraēls
 | oriģinālnos = ''Roman J. Israel, Esq.''
 |      attēls = Roman J. Israel, Esq..png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* [[Tods Bleks]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Denzels Vašingtons]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Denzels Vašingtons
* [[Kolins Ferels]]
* [[Karmena Edžogo]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Macro Media]]''
* ''[[Topic Studios]]''
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[The Culture China/Image Nation Abu Dhabi Content Fund]]''
* ''[[Escape Artists]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|9|10|Toronto kinofestivāls|2017|11|17|ASV|}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/roman-j-israel-esq-2017|title=Roman J. Israel, Esq.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 25, 2018|archive-date={{dat|2018|09|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180908062847/http://www.bbfc.co.uk/releases/roman-j-israel-esq-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Romāns J. Izraēls"''' ({{val|en|Roman J. Israel, Esq.}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Kolins Ferels]] un [[Karmena Edžogo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|10||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Parastā pīpene
|      binomial = Leucanthemum vulgare
|        attēls = Leucanthemum vulgare 'Filigran' Flower 2200px.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Parastā pīpene
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         ģints = Leucanthemum
|      ģints_lv = Pīpenes
|          suga = Leucanthemum vulgare
|       suga_lv = Parastā pīpene
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastā pīpene''' (''Leucanthemum vulgare''), arī '''margrietiņa''', ir daudzgadīgs, vidēja lieluma [[kurvjziežu dzimta]]s [[lakstaugs]].

sentences: '''Otrais kosmiskais ātrums''' ir mazākais [[ātrums]], kas vajadzīgs ķermenim, lai tas pārvarētu kāda [[astronomisks objekts|debess ķermeņa]] [[Gravitācija|pievilkšanas spēku (gravitāciju)]].

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|2016 Summer Olympics}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Kryptopterus species.jpg
|  att_nosaukums = [[Indijas stiklasams]] (''Kryptopterus minor'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|      virskārta = Siluriphysae
|   virskārta_lv = Samveidīgo virskārta
|          kārta = Siluriformes
|       kārta_lv = Samveidīgās
|        dzimta = Siluridae
|     dzimta_lv = Samu dzimta
|      binomial = Siluridae <small>([[Cuvier]], 1816)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
autobiogrāfijas oriģināla vāks]]
'''Autobiogrāfija''' ({{val-el|αὐτός}}, ''aútós'' — ‘pats’, {{gree|βίος}}, ''bíos'' — ‘dzīve’, {{gree|γράφειν}}, ''gráphein'' — ‘rakstīšana’) ir [[literārs darbs]], kurā autors vai rakstītājs sistemātiski ir aprakstījis savu [[dzīve|dzīvi]].<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Atšķirībā no [[dienasgrāmata|dienasgrāmatām]], kur pārsvarā raksta jaunākos notikumus, autobiogrāfijā apraksta jau sen notikušus notikumus no tagadējā skatu punkta, kad ir iegūta dzīves [[pieredze]], labāk izprot notikumu likumsakarības un ir mainījusies [[attieksme]] pret dažādām lietām. Neskatoties uz to, autobiogrāfijas ir [[subjektivitāte|subjektīvas]]. Vēl viens līdzīgs žanrs ir [[memuāri]], kas vairāk izpaužas kā [[atmiņa|atmiņu]] stāstījumi.

sentences: '''Datu tips''' (''data type'') ir datu paveids, piemēram, ir skaitliskie dati, burtciparu (rakstzīmju) dati, loģiskie (patiess/aplams) dati un datumi. Programmēšanas valodas parasti nodrošina dažādu datu tipu veidošanu. [[datubāzu pārvaldības sistēma|Datu bāzu pārvaldības sistēmās]] šo terminu izmanto, lai klasificētu datu laukus, kuri nosaka, kādus datus var ievadīt datubāzē.

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Atsegums''' ir redzama [[Ieži|iežu]] daļa, kas atsegta [[Zeme]]s virspusē. Atsegumi neaptver lielāko daļu sauszemes virsmas, jo daudzās vietās tie ir segti ar [[augsne]]s slāni un [[augājs|augāju]]. Atsegumi visbiežāk veidojas apgabalos, kur [[erozija]] ir strauja un pārsniedz atmosfēras spiediena rādītājus, piemēram, stāvās kalnu nogāzēs, kalnu grēdās un virsotnēs, upju krastos un tektoniski aktīvās teritorijās. Piemēram, [[Somija|Somijā]] ledāja erozija pēdējā [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]] maksimumā (aptuveni 11 000 gadu p.m.ē.) ar tai sekojošo jūras viļņu darbību un [[Izostatiskā pacelšanās|izostatisko pacelšanos]], ir radījusi lielu skaitu gludu piekrastes un iekšzemes atsegumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Šternbergs
|     vārds_orig = ''Robert Sternberg''
|         attēls = RobertJSternberg2011.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Roberts Šternbergs 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1949
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ņūdžersija|Ņuarka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Amerikānis
|        tautība =
|   nodarbošanās = Psihologs, psihometrijas speciālists
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ideālā slepkavība
| attēls                   = Perfectmurder.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Perfect Murder''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Endrū Deiviss]]
| producents               =
* [[Arnolds Kopelsons]]
* [[Anne Kopelsone]]
* [[Pīters Makgregors-Skots]]
* [[Kristofers Mankievics]]
| scenārija autors         = [[Patriks Smits Kellijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Maikls Daglass]]
* [[Deivids Sušē]]
* [[Vigo Mortensens]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Kopelson Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|5||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-murder-1998-0|title=A Perfect Murder|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Arābu valoda|Arābu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|128 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectmurder.htm|title=A Perfect Murder (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ideālā slepkavība"''' ({{val|en|A Perfect Murder}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kura režisors ir [[Endrū Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Maikls Daglass]], [[Deivids Sušē]] un [[Vigo Mortensens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|5||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furāna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O
|molmasa=68,07
|blīvums=936
|kušanas temperatūra=-85,6 °C
|viršanas temperatūra=31,4 °C
}}
'''Furāns''' (no latīņu ''furfur'' - klijas; furānu var iegūt no [[furfurols|furfurola]]) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C4H4O) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[skābeklis|skābekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu smaržu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rīgas HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Rigas HES (10).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Salaspils pagasts]], [[Salaspils novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.8507 | latNS  = N
| longd = 24.2708 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1974. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Rīgas HES''' ir jaunākā [[Daugavas hidroelektrostacija]] un otrā lielākā [[elektrostacija]] [[Latvija|Latvijā]]. Tā tika celta no 1966. līdz 1974. gadam un atrodas 35 km no upes grīvas. Maksimālais HES kritums ir {{nobr|18 metri}}. Hidroelektrostacija ir aprīkota ar sešiem hidroagregātiem ar "Kaplan" turbīnām. Elektrostacijas hidroagregātu kopējā uzstādītā jauda ir 402 megavati,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |title=Enerģijas ražošana<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111125133705/http://www.latvenergo.lv/portal/page?_pageid=73,753433&_dad=portal&_schema=PORTAL |archivedate={{dat|2011|11|25||bez}} }}</ref> bet tās saražotās elektroenerģijas apjomi 2009. gadā veidoja 792,5 gigavatstundas. Neskaitot elektroenerģijas ražošanu, Rīgas HES kalpo arī kā sinhronais kompensators sprieguma un frekvences regulēšanai energosistēmai.

sentences: '''Tenesms''' ({{val-el|τεινεσμός}}, ''tēnesmos'' — 'nesekmīgas pūles iztukšot zarnas'<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 788. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref>) jeb '''dzīšanās sajūta''' ir stāvoklis, ko [[pacients]] raksturo kā vajadzību pēc [[izkārnīšanās]]. Tenesma gadījumā [[izkārnījumi|izkārnījumu]] izdalās maz un slimnieks nejūt ilgstošu atvieglojumu. Šāda veida sūdzības norāda uz [[tievā zarna|tievo zarnu]] iekaisumu, kam bieži nāk līdzi arī [[caureja]].<ref name="pme">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=tenesms |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>

sentences: '''Kjeldāla metode''' ir [[slāpeklis|slāpekļa]] kvantitatīvas noteikšanas metode [[organiskās vielas|organiskās vielās]]. Metodi 1883. gadā ieteicis dāņu ķīmiķis [[Johans Keldāls]] (''Johan Gustav Christoffer Thorsager Kjeldahl'')<ref>Kjeldahl, J. (1883) [https://books.google.com/books?id=6ePmAAAAMAAJ&pg=PA366#v=onepage&q&f=false "Neue Methode zur Bestimmung des Stickstoffs in organischen Körpern"] (Jauna metode slāpekļa noteikšanai organiskās vielās), ''Zeitschrift für analytische Chemie'', '''22''' (1) : 366.—383. lpp</ref>, kura vārdā tā arī nosaukta. Metode pamatojas uz parādību, ka organiskās vielās ietilpstošais slāpeklis, to karsējot [[Kjeldāla kolba|Kjeldāla kolbā]] kopā ar koncentrētu [[sērskābe|sērskābi]], pāriet [[amonija sulfāts|amonija sulfātā]]. Reakcijas paātrināšanai pievieno [[katalizators|katalizatoru]], par kuru Keldāls sākotnēji izmantoja [[dzīvsudraba oksīds|dzīvsudraba oksīdu]], taču tā radītās bīstamības dēļ mūsdienās oficiālajā metodē (AOAC 988.05) dzīvsudraba oksīds ir aizstāts ar mazāk bīstamo [[vara(II) sulfāts|vara(II) sulfātu]] vai [[titāna dioksīds|titāna dioksīdu]]<ref name="Jākobsone">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu uzturvērtības noteikšana |author=Ida Jākobsone |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=65.—66 |isbn=978-9984-45-085-8}}</ref>:

sentences: Šajā rakstā ir uzskaitīti '''Mali valsts vadītāji''' kopš [[1960. gads|1960. gada]], kad tā ieguva neatkarību no Francijas.

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences: '''Virulence''' (no {{val|la|virulentus}} — 'indīgs') ir [[mikroorganismi|mikroorganismu]] [[patogēns|patogenitātes]] pakāpe. Tā atkarīga no [[infekcija|infekciju]] ierosināšanas īpatnībām, kā arī inficējamā [[organisms|organisma]] uzņēmības. Par virulences vienību uzskata mazāko daudzumu baktēriju, kas nogalina visus eksperimenta dalībniekus, bet mēra ar devu, kura pietiek, lai nogalinātu 50% eksperimenta dzīvnieku. Virulence samazinās nelabvēlīgu ārējās vides apstākļu ietekmē. Mikroorganismu virulences samazināšanos izmanto dažādu [[vakcīna|vakcīnu]] ieguvē.<ref>Populārā medicīnas enciklopēdija</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda adenīndinukleotīda struktūra
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = C21H27N7O14P2
|              molmasa = 663,425
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|                 citi =
}}

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Latvia|Latvijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Pasaja}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Risala
| official_name = ''Rizal''
| image_skyline = Sierra Madre Mountain.jpg
| imagesize =
| image_caption = Sjerramadres kalni [[Tanaja]]s municipalitātē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = Rizal Flag.png
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = Rizal in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1901
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1191.94
| population_total = 3330143
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =40 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Antipolo]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 14
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Antipolo]]
| p3 = '''13 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-RIZ
| website                  = {{URL|http://rizalprovince.ph/}}
}}
'''Risala''' ({{val|fil|Lalawigan ng Rizal}}, {{val|en|Province of Rizal}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā.  Administratīvi dalās 1 pilsētā un 13 municipalitātēs un sīkāk 189 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Antipolo]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Coord|56|32|10.38|N|21|9|40.37|E|display=title}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Berdimuhamedovs''' var būt:

sentences:
{{Infobox Political Party
|name_english = Palestīnas Atbrīvošanas organizācija
|name_native = {{lang|ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}
''Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah''
|colorcode =
|party_logo =
|leader = [[Mahmūds Abāss]]
|Motto =
|foundation = {{dat|1964|5|28|N|bez}}<ref>[http://select.nytimes.com/gst/abstract.html?res=F00614F93B5F147A93CBAB178ED85F408685F9 Arabs Create Organization For Recovery of Palestine]  New York Times; 29 May 1964; "JERUSALEM, (Jordanian Sector) 28 May (Reuters) -The creation of Palestine liberation organization was announced today..."]</ref>
|ideology =
|headquarters = {{vieta|Palestīna|Rietumkrasts|Rāmalla}}<ref name="PLOhead1">[http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 In West Bank, Ramallah looks ever more like capital] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141222055828/http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 |date={{dat|2014|12|22||bez}} }}: "Abbas opened new Ramallah headquarters for the Palestine Liberation Organization (PLO), which was headquartered in East Jerusalem in the years between its establishment in 1964 and Israel's capture of the land in 1967. "God willing, the headquarters of the PLO will return to Jerusalem soon," Abbas said at the 23 November opening ceremony of the building, which the PLO is renting."</ref><ref name="PLOhead2">[http://www.jpost.com/MiddleEast/Article.aspx?id=196522 Abbas: Referendum law is ‘obstacle to peace’]: "...Abbas told reporters in Ramallah, where he inaugurated a new headquarters for the PLO."</ref>
|international =
|website =
|flag =
}}
'''Palestīnas Atbrīvošanas organizācija''' ({{val-ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}; ''{{transl|ar|DIN|Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah}}'') ir 1964. gadā dibināta [[organizācija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Tracheophyta
|           autors = [[Edmund Ware Sinnott|Sinnott]], 1935
|           attēls = Taro leaf underside, backlit by sun - edit.jpg
|    att_nosaukums = [[Kolokāzija]]s lapa
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Embryophyte
|   apakšvalsts_lv = Augstākie augi
|       nodalījums = Tracheophyta
|    nodalījums_lv = Vaskulārie augi
|       iedalījums =
* [[staipekņi]]
* [[paparžaugi]]
* [[kailsēkļi]]
* [[segsēkļi]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus nigra|attēls=Populus nigra. Chopu (fueyes).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus nigra|suga_lv=Piramidālā papele|kategorijas=nē}}'''Piramidālā papele''' ({{Val-la|Populus nigra}}) ir [[Vītolu dzimta|vītolu dzimtas]] sugas lapu [[koks]].

sentences:
{{Himnas infokaste
|title          = نحن جند الله جند الوطن<br />Nahnu Jund Allah Jund Al-watan
|transcription  =
|english_title  = Mēs esam Dieva un savas zemes armija
|alt_title      =
|en_alt_title   =
|alt_title_2    =
|en_alt_title_2 =
|image          = Emblem of Sudan.svg
|image_size     = 200
|caption        =
|prefix         =
|country        = {{SUD}}
|author         =
|lyrics_date    =
|composer       =
|music_date     =
|adopted        = 1956. gadā
|until          =
|sound = Sudanese national anthem, performed by the U.S. Navy Band (instrumental).oga
|sound_title = Nahnu Jund Allah Jund Al-watan
}}

sentences: '''24. jūnijs''' ir gada 175. diena (176. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 190 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Rīgas Ziemeļu rajonā]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Zorkels
|attēls=Lake_Zorkul.jpg
|paraksts=
|map = Tadžikistāna#Afganistāna
| plat_d=37 | plat_m=27 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=73 | gar_m=42 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AFG}}<br/>{{TJK}}
|platība=38.9
|garums=25
|platums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=4130
|izteka=[[Pāmira]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
<mapframe text="Zorkels" width=290 height=290 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q226748"
}
</mapframe>
'''Zorkels''' ({{val|tg|Зоркӯл}} — ‘Lielais ezers’, {{val|fa|دریاچه زورکول}}) ir [[ezers]] [[Pamirs|Pamirā]] uz [[Tadžikistāna]]s un [[Afganistāna]]s robežas. Izvietojies [[Lielais Pamirs|Lielā Pamira]] ielejā starp [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidaličuras grēda|Dienvidaličuras grēdu]] ziemeļos 4130 metru virs jūras līmeņa. No ezera rietumu gala sākas viena no [[Amudarja]]s iztekām [[Pāmira]]. Ezera Tadžikistānas pusē ierīkots Zorkela dabas rezervāts (87 700 ha).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://eco.tj/nature/eco-26.html |title=Природа Таджикистана » Заповедники. Заповедник Зоркуль |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140223092416/http://eco.tj/nature/eco-26.html |archivedate={{dat|2014|02|23||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Meistars dārznieks
| operators =
| attēls = Master Gardener (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Džoels Edžertons]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Kvintesa Svindela]]
* [[Esai Moraless]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Master Gardener''
| studija = * ''HanWay Films''
* ''Flickstar''
* ''Ottocento Films''
* ''Northern Lights''
* ''KOJO Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|3|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|5|19|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15342244/|title=Master Gardener (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Meistars dārznieks"''' ({{Val|en|Master Gardener}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džoels Edžertons]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Kvintesa Svindela]] un [[Esai Moraless]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Atlantic-cod-1.jpg
| att_nosaukums = [[Atlantijas menca]] (''Gadus morhua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|    infraklase = Teleostei
| infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|      divīzija = Paracanthopterygii
|   divīzija_lv = Mencas un makšķerniekzivis
|      binomial = Paracanthopterygii
([[Peter Humphry Greenwood|Greenwood]], [[Donn E. Rosen|Rosen]], [[Stanley H. Weitzman|Weitzman]] & [[George Sprague Myers|Myers]], 1966)
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{noformējums+}}
'''AD/AS makroekonomiskais modelis''' ir [[makroekonomika]]s modelis, kas analīzē [[Kopējais pieprasījums|kopējo pieprasījumu]] un piedāvājumu atkarībā no ekonomikas izlaides apjoma un cenu līmeņa.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Agropyron pectiniforme sl26.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=|apakšdzimta_lv=|ģints=Agropyron|ģints_lv=Pavārpatas|suga=Agropyron pectinatum|suga_lv=Ķemmveidīgā pavārpata|sinonīmi=Agropyron cristatum <i>L.</i>|kategorijas=nē|binomial=Agropyron pectinatum|autors=(M.Bieb.) P.Beauv.}}
'''Ķemmveidīgā pavārpata''' ({{val|la|Agropyron pectinatum}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s dienviddaļā, taču suga ir ievazāta arī Eiropas [[Centrāleiropa|centrālajā]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur atsevišķi eksemplāri ir sastopami ceļu un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās. Arī pamatareālā sastopama atklātās smilšainās un akmeņainās vietās, dažādos uzbērumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/agropyron-pectinatum-mbieb-pbeauv/|title=ķemmveidīgā pavārpata - Agropyron pectinatum (M.Bieb.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-18}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada oktobrī,}}
{{vikisaites+}}
'''Mikroklasteris''' (puduris) ir nelielas uzņēmumu koncentrācijas nelielā ģeogrāfiskā apvidū, ko raksturo sociālajās un ekonomiskajās interesēs vienota sabiedrība ar kopīgu identitāti. Tās ilgtspējība tiek nodrošināta ar ilgtermiņa sadarbības stratēģijām, kas vērstas uz specializēšanos, taču vienlaicīgi arī pārdošanas apjoma palielināšanu.<ref>Michael, E. J. (2007). Micro-Clusters and Networks: The Growth of Tourism (1st ed.). Oxford: Elsevier Science</ref> Šāda pieeja īpaši izmantota vietējo tūrisma galamērķu struktūru attīstībā.<ref>Klepers, A. (2012).  Tūrisma telpiskās struktūras Latvijā, to veidošanās, izpausmes un nozīme galamērķu virzībai tirgū. Rīga: Latvijas Universitāte</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Judea Judas Makk.PNG|right|thumb|300px|[[Jūdeja]] Makabeja valdīšanas laikā]]
'''Jūda Makabejs''' ({{val-he|יהודה המכבי}} miris 161. gadā p.m.ē) bija [[Matatijs|Matatija]] trešais dēls. Viņš ir vadījis [[ebreji|ebreju]] sacelšanos pret [[Antiohs IV Epifans|Antiohu VI Epifanu]]. Makabejs ir ebreju varonis, jo drošsirdīgi cīnījās un aizstāvēja [[jūdaisms|jūdaisma]] ticību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefīne Džeksone
|     vārds_orig = ''Josephine Jackson''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1995
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Ukraina|Ļvivas apgabals|Zoločiva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Ukraina|Ļviva}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūlija Seņuka''' ({{val|uk|Юлія Сенюк}}; dzimusi {{dat|1995|2|1}} [[Ļvivas apgabals|Ļvivas apgabalā]] [[Ukraina|Ukrainā]]), pazīstama ar skatuves vārdu '''Džozefīne Džeksone''' ({{val|en|Josephine Jackson}}), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[pornoaktrise]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Pontuss Delagardijs
| vārds_orģ           =''Pontus De la Gardie''
| attēls              =Pontus de la Gardie.png
| apraksts            =
| amats               =[[Zviedru Igaunija|Zviedru Igaunijas ģenerālgubernators]]
| term_sākums         ={{Dat|1574|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1575|||N}}
| term_sākums2         ={{Dat|1583|||N}}
| term_beigas2         ={{Dat|1585|||N}}
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| dzim_dati           ={{Dat|1520|||N}}
| dzim_vieta          =[[Francijas Karaliste]] (tagad {{FRA}})
| mir_dati            ={{Dat|1585|11|5|N}}
| mir_vieta           =[[Narva]] (tagad {{EST}})
| tautība             =francūzis
| partija             =
| dzīvesb             =Sofija Jillenjelma
| alma_mater          =
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}
'''Pontuss Delagardijs''' vai '''Pontuss Delagardi''' ({{val|sv|Pontus De la Gardie}}, pēc 1520—1585) bija [[Zviedrija]]s un [[Igaunija]]s militārais un valsts darbinieks. [[Zviedru Igaunija]]s gubernators (1574–1575, 1583–1585). Zviedrijas karaspēka virspavēlnieks [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Irish Goat.jpg
|    att_nosaukums = [[Īrijas kaza]]s āzis
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
|             suga = C. aegagrus
|          suga_lv = Savvaļas kaza
|           pasuga = C. a. hircus
|        pasuga_lv = Mājas kaza
|         pasuga_r = Kaza
|         binomial = Capra aegagrus hircus
 ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        sinonīmi = ''Capra hircus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentpīterporta
 | official_name            = ''Saint Peter Port
Saint-Pierre-Port''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = StPeterPortSouth.jpg
 | image_caption            = Skats uz Sentpīterportas ostu
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Normandijas salas
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes
kroņa teritorija]]
 | subdivision_name         =  [[Gērnsija]]
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16712
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49 | latm =27  | lats = 18 | latNS =N
 | longd =2  | longm =32  | longs =19  | longEW =W
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = GY1-GY9
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0
 | website                  = {{url|http://www.stppcons.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kantinieku pagasts
| karte             = Kantinieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Kantinieku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kantinieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Liuža
| platība           = 57,9
| iedzīvotāji       = 460<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|12|06||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:460 / 57.9 round 1}}
| izveidots         = 1949
| mājaslapa         = www.kantinieki.lv
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kajetura ūdenskritums
| photo          = GuyanaKaieteurFalls2004.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Gajāna#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 10 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 59 | longm = 28 | longs = 56 | longEW = W
| region         =
| location       = {{GUY}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 251
| height_longest = 226
| number_drops   = 1
| width          = 90—105
| average_width  =
| watercourse    = [[Potaro]]
| average_flow   = 660 m³/s
| world_rank     = 123
}}
'''Kajetura ūdenskritums''' ({{val|en|Kaieteur Falls}}) ir [[ūdenskritums]] [[Potaro]] upē [[Gajāna|Gajānā]].<ref>{{PZT|316}}</ref> Tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem pēc ūdens plūsmas ({{nobr|660 m³/s}}) viena kritiena ({{nobr|226 m}}) ūdenskritumiem pasaulē.<ref>[https://www.worldwaterfalldatabase.com/index.php/waterfall/Kaieteur-Falls-114 World Waterfall Database. Kaieteur Falls]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Papaver rhoeas
|        attēls = Papaver rhoeas - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-101.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Ranunculales
|      rinda_lv = Gundegu rinda
|        dzimta = Papaveraceae
|     dzimta_lv = Magoņu dzimta
|         ģints = Papaver
|      ģints_lv = Magones
|          suga = P. rhoeas
|       suga_lv = Zīda magone
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Dienvidu okeāns]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Futbols aiz restēm
| attēls                   = Longest yard ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Longest Yard''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               = [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         = [[Šeldons Tērnerss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Džeimss Kromvells]]
* [[Viljams Fičtners]]
* [[Deivids Patriks Kellijs]]
* [[Nelly]]
* [[Treisijs Morgans]]
* [[Bērts Renoldss]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Callahan Filmworks]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|5|27||bez}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005|title=The Longest Yard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 11, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126224435/http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=longestyard05.htm|title=The Longest Yard (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|190,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Futbols aiz restēm"''' ({{val|en|The Longest Yard}}) ir 2005. gada sporta komēdija, kas veidota kā 1974. gada tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks. Filmas režisors ir [[Pīters Segals]], bet galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Kriss Roks]], [[Džeimss Kromvells]], [[Viljams Fičtners]], [[Deivids Patriks Kellijs]], [[Nelly]], [[Treisijs Morgans]] un [[Bērts Renoldss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|5|27||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hāzentēters
|          vārds_orig = ''Johann Hasentöter''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1517
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Austrumprūsija|Vācu ordeņa valsts]] (tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1586
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Danciga]], [[Austrumprūsija|Karaliskā Prūsija]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Senprūši|prūsis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Livonijas apraksts, <br />pirmā iespiestā latviešu tēvreize (1550)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hanss Johans Hāzentēters''' ({{val-de|Hans Johann Hasentöter}}, arī ''Hasentödter'', ap 1517 – ap 1586) bija [[Austrumprūsija|Prūsijā]] dzimis vācu dzejnieks un hronists, kas dzīvoja [[Reformācija|Reformācijas laikmetā]] un jaunības laikā strādāja par sekretāru arī [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]]. Viņš [[latviešu valoda|latviešu valodā]] pārtulkoja vai pierakstīja jau agrāk tulkoto [[tēvreize|tēvreizi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Serinus_serinus_(Madrid,_Spain)_010.jpg
 | att_nosaukums = [[Ģirlicis]] (''Serinus serinus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Serinus
 |      ģints_lv = Ģirliči
 | binomial = Serinus <small>([[Carl Ludwig Koch|Koch]], 1816)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ģirliči''', '''ģirliču ģints''' (''Serinus'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 8 neliela auguma sugas, kas izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], turklāt lielākā sugu dažādība sastopama Āfrikā.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Šīs grupas tuvākie radinieki ir [[krustknābji]], [[ķeģi]] un [[ķivuļi]].<ref>[https://books.google.lv/books?id=zvnUBAAAQBAJ&pg=PA92&lpg=PA92&dq=Serinus+genus&source=bl&ots=tQ1mJdw4AX&sig=08YuZFsQuAnH9YcPY73E4r7MyaU&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwj9_qfTuNrZAhWE3KQKHSQsCGYQ6AEIlgEwEw#v=onepage&q=Serinus%20genus&f=false Avian survivors: The History and Biogeography of Palearctic Birds]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Sārs''' var būt:

sentences:
[[File:Evolutionary algorithm.svg|thumb|Ģenētiskā algoritma evolūcionārā [[loģika]] attēlota]]
'''Ģenētiskais algoritms''' ir pie [[Evolucionārā skaitļošana|evolucionārās skaitļošanas]] metodēm pieskaitāms optimizēšanas [[algoritms]]. Tas ir heiristiskas dabas algoritms un tiek pielietots gan precīzu, gan tuvinātu risinājumu meklēšanai.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 23
|lv = Divdesmit trīs
}}
'''23''' ('''Divdesmit trīs''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[22 (skaitlis)|22]] un [[24 (skaitlis)|24]].

sentences:
'''[[Džons Boids Danlops|Danlopa]]''' (''Dunlop'') '''vārsts''' jeb '''Vudsa''' (''Woods'') '''vārsts''', pazīstams arī kā '''angļu vārsts''', ir [[Vārsts|vārsta]] veids. Tā iekšejo mehānismu var nomainīt bez īpašiem rīkiem.<gallery widths="150" heights="150">
Attēls:Funktion des Schlauchventils.svg|alt=|Sākotnējā vārsta darbība
Attēls:Funktion des Blitzventils.svg|alt=|Uzlabotā vārsta darbība
</gallery>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha pamphilus 2.jpg
|| att_nosaukums = [[Parastais sīksamtenis]] (''Coenonympha pamphilus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| virsdzimta =Papilionoidea
| virsdzimta_lv = Dižtauriņu virsdzimta
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta = Satyrinae
| apakšdzimta_lv = Samteņi
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints = Coenonympha
| ģints_lv = Sīksamteņi
| binomial = Coenonympha
| autors =[[Hübner]], 1819
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{apvienot|Ugunskrusts (zīme)}}
 dekoratīvā svastika]]
'''Svastika''', (arī '''[[ugunskrusts (zīme)|ugunskrusts]]''' jeb '''kāšu krusts'''), ([[Sanskrits|sanskr]].स्वस्तिक no sanskr. स्वस्ति, svasti, apsveikums, veiksmes novēlējums) — [[krusts]] ar aizlocītajām beigām («griezošais»), kas ir pagriezts pa vai pret pulksteņrādītaja virzienam. [[Kāškrusts]] — viens no pašiem izsenajiem un izplatītākajiem [[Grafika|grafiskajiem]] [[Simbols|simboliem]].
Kāškrustu izmantoja daudzas pasaules [[tautas]] — tas bija attēlots uz [[ieroči]]em, ikdienišķas sadzīves priekšmetiem, [[Apģērbs|apģērba]], [[Karogs|karogiem]] un [[Ģerbonis|ģerboņiem]], izmantots pie [[baznīca (celtne)|baznīcu]] un [[Māja|māju]] noformējuma.
Vecākie arheoloģiskie atradumi ar kāškrusta attēliem ir datējami aptuveni ar 10—15 tūkstošgadi līdz mūsu ērai.
Kāškrustam kā [[simbols|simbolam]] ir daudz nozīmju, tautu vairākumam visi tie bija pozitīvi. Kāškrusts tautu vairākumam bija dzīves, [[Saule]]s, gaismas un labklājības simbols. Kopš 20. gadsimta visvairāk ir pazīstams kā [[NSDAP]] simbols.

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences: [[File:Bulgandry Aboriginal Site.JPG|thumb|Arheoloģiskais piemineklis]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Kūsamo lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Kuusamon lentoasema
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Kuusamo_Airport_landside_2017-11-27.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = KAO
| ICAO                       = EFKS
|lat_deg=65.990278|lat_dir=N
|lon_deg=29.231944|lon_dir=E
| karte                      = Somija#Eiropa
| map_relief = yes
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Kūsamo lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Finavia''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā|Kūsamo}}
| apkalpo                    = [[Kūsamo]]
| elevation-f                = 866
| elevation-m                = 264
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 12/30
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 2 500
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 87 752 (2017)
| lidojumu_skaits            = 530 (2017)
}}

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Latvijas PSR Augstākās Padomes Deklarācija Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu''' ir dokuments, ar kuru 1990. gada 4. maijā tika atjaunota [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] 1922. gada 15. februārī pieņemtā [[Latvijas Republikas Satversme]]. Šī deklarācija pasludināja 1940. gada 17. jūnija [[Latvijas okupācija (1940)|PSRS militāro agresiju]] kā starptautisku noziegumu un atjaunoja [[Latvijas Republika]]s suverenitāti.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Istras baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 15  | lats  = 48.4  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 59  | longs = 20  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Istras pagasts]], [[Vecslabada]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940. gads|1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Vitālijs Filipenoks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1933. gads|1933]]
| year_completed        = [[1940. gads|1940]]
| length                = 26m
| width                 = 16m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub512 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Istras pagasts|Istras pagasta]] [[Vecslabada|Vecslabadā]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmija
|image             = Vali-014.jpg
|image_caption = Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmija
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1919
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Ivari Ilja
|faculty           =
| map_type            = Tallina#Igaunija
| latd  = 59.431247 | latNS  = N
| longd = 24.748106 | longEW = E
|staff             = 183
|students          = 722
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://ema.edu.ee
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Flower April 2010-9.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium angustifolium
| suga_lv = Šaurlapu āboliņš
| binomial = Trifolium angustifolium (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Šaurlapu āboliņš''' (''Trifolium angustifolium'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Tā pamatizplatība ir [[Vidusjūra]]s reģionā un [[Makaronēzija|Makaronēzijā]].<ref name=Kew>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:522858-1 ''Trifolium angustifolium''] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.08.</ref>

sentences: {{Commonscat|Sultans of the Ottoman Empire|Osmaņu impērijas sultāni}}

sentences:
)]]
'''Līnija''' ir sakarīga [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], ko [[plakne]]s gadījumā var uzdot ar [[Vienādojums|vienādojumiem]] ''x'' = ''x''(''t''), ''y'' = ''y''(''t''), kur ''t'' pieder kādam intervālam, bet ''x''(''t'') un ''y''(''t'') ir nepārtrauktas funkcijas. Līdzīgi līnijas var uzdot arī telpā. Taisne ir līnija, kas ir viens no [[ģeometrija]]s pamatjēdzieniem. Līnijas var būt dažādas — taisnas, liektas vai lauztas.

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Belgium|Universitātes Beļģijā}}

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences: '''11. septembris''' ir gada 254. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (255. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 111 dienas.

sentences: '''Armēņu kvartāls''' ({{val|ar|حارة الأرمن}}, ''Harat al-Arman''; {{val|he|הרובע הארמני}}, ''Ha-Rova ha-Armeni''; {{val|hy|Հայոց թաղ}})<ref>{{ziņu atsauce|last1=Deyirmenjian|first1=Sevan|title=Քանի մը դրուագ Երուսաղէմէն Սուրբ Յակոբի հովանիին ներքոյ|url=http://old1.hayernaysor.am/1367833312|work=[[Jamanak]]|date=6 May 2013|location=Istambul|language=hy|quote=...պաշտօնապէս իսկ կոչուելով «Հայոց թաղ» անունով:|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160328180959/http://old1.hayernaysor.am/1367833312|archivedate=28 March 2016}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Երուսաղէմահայը (The Jerusalemite)|url=http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|website=armenische-kirche.ch|publisher=Diocese of the Armenian Apostolic Church in the German Switzerland|location=Zürich|language=hy|quote=Իսկ հայոց թաղի բնակիչները...|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160325164934/http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|archivedate=25 March 2016|access-date=11 November 2015}}</ref> ir viena no [[Jeruzaleme]]s [[vecpilsēta (Jeruzaleme)|vecpilsētas]] četrām daļām. Tā atrodas vecpilsētas dienvidrietumu stūrī, un nokļūt tajā var caur [[Ciānas vārti]]em un [[Jaffas vārti]]em. Kvartāla platība ir {{nobr|0,126 km²}} (126 [[dunams|dunami]]), kas ir 14% no kopējās vecpilsētas platības. 2007. gadā iedzīvotāju skaits tajā bija 2424 (6,55% no vecpilsētas iedzīvotājiem). Abos kritērijos tas ir pielīdzināms [[ebreju kvartāls (Jeruzaleme)|ebreju kvartālam]]. Armēņu kvartāls no Kristīgā kvartāla ir atdalīts ar Dāvida ielu, bet no Ebreju kvartāla pa Šabada ielu.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q82032696}}
'''2020. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 11. oktobrī. Tā bija 82. reize, kad notikušas [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 18. sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=UCI reveals the calendars for the 2020 UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|accessdate=13 October 2019|work=UCI|archive-date={{dat|2019|12|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191210022405/https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Peldēšana]]
[[Kategorija:Sporta veidi Latvijā]]

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences: '''Kara komunisms''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''военный коммунизм'') ir nosaukums [[Krievijas Sociālistiskā Federatīvā Padomju Republika (1917-1922)|Krievijas Sociālistiskās Federatīvās Padomju Republikas]] iekšpolitikai no 1918. līdz 1921. gadam [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā. To raksturoja ārkārtēja ekonomikas pārvaldības [[centralizācija]], lielo, vidējo un pat mazo rūpniecības uzņēmumu (daļēji) [[nacionalizācija]], daudzu lauksaimniecības produktu valsts [[monopols]], privātās [[Tirdzniecība|tirdzniecības]] aizliegums, bagātību sadales izlīdzināšana, armijas un milicijas izmantošana tautsaimniecībā.

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{Gadsimts2|15}}
'''15. gadsimts''' jeb '''XV gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1401. gads|1401]]. līdz [[1500. gads|1500. gadam]]. Eiropā tas bija laiks starp [[viduslaiki]]em, [[renesanse|agro renesansi]] un [[jaunie laiki|jaunajiem laikiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ričards Džūels
| operators =
| attēls = Richard Jewell Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * Tims Mūrs
* Džesika Meiere
* Kevins Mišers
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* Dženifere Deivisone
* [[Džoana Hills]]
* Klints Īstvuds
| scenārijs = [[Billijs Rejs]]
| aktieri = * [[Pols Volters Hauzers]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Richard Jewell''
| studija = * ''Malpaso Productions''
* ''Appian Way Productions''
* ''Misher Films''
* ''75 Year Plan Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|44,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2903213569/|title=Richard Jewell |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ričards Džūels"''' ({{Val|en|Richard Jewell}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Volters Hauzers]], [[Sems Rokvels]], [[Ketija Beitsa]], [[Džons Hemms]] un [[Olīvija Vailda]]. Filma ir balstīta uz žurnāla ''[[Vanity Fair]]'' 1997. gada rakstu ''American Nightmare: The Ballad of Richard Jewell'' un 2019. gada grāmatu ''The Suspect: An Olympic Bombing, the FBI, the Media, and Richard Jewell, the Man Caught in the Middle''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.npr.org/2019/12/12/785587180/sneer-campaign-richard-jewell|title=Sneer Campaign: 'Richard Jewell'|work=NPR|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Klimek|first=Chris|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archive.vanityfair.com/article/share/1fd2d7ae-10d8-474b-9bf1-d1558af697be|title=AMERICAN NIGHTMARE: The Ballad of RICHARD JEWELL {{!}} Vanity Fair {{!}} February 1997|last=Brenner|first=Marie|website=Vanity Fair {{!}} The Complete Archive|access-date=2022-09-30|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/64218644-the-suspect|title=The Suspect|website=www.goodreads.com|access-date=2022-09-30}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theguardian.com/film/2019/dec/13/richard-jewell-kathy-scruggs-olivia-wilde-irresponsible|title=Richard Jewell pushes a damaging myth about female journalists. Stop defending it {{!}} Benjamin Lee|website=the Guardian|access-date=2022-09-30|date=2019-12-14|language=en}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/12/12/business/media/richard-jewell-kathy-scruggs.html|title=Clint Eastwood’s ‘Richard Jewell’ Is at the Center of a Media Storm|work=The New York Times|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Tracy|first=Marc|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 1534. gada Bībeles tulkojuma]]
'''Lielā Bābele''', plašāk pazīstama kā '''Bābeles (Babilonas) netikle''', attiecas gan uz simbolisku sievietes tēlu, gan uz ļaunuma vietu, kas minēta [[Bībele]]s [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]]. Tās pilnais nosaukums ir minēts atklāsmē 17 (5. pantā) kā "Noslēpums, lielā Babilona, visas zemes netiklības un netīrības māte" ( {{Val-grc|μυστήριον, Βαβυλὼν ἡ μεγάλη, ἡ μήτηρ τῶν πορνῶν καὶ τῶν βδελυγμάτων τῆς γῆς}}; transliterācija: ''mystērion, Babylōn hē megalē, hē mētēr tōn pornōn kai tōn bdelygmatōn tēs gēs''). Atklāsmes grāmatā 17 (18. pants) teikts, ka sieviete patiesībā ir "lielās pilsētas, kas valda pār zemes ķēniņiem", atveidojums.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bh
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[INET]]
|sponsors              = [[BATELCO]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Bahreina]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Bahreinā, reģistrācija ir sasaistīta ar BATELCO / INET mājas lapu uzturēšanu
|ierobežojumi          = Jābūt juridiskai personai reģistrētai Bahreinā un Bahreinas telefomna numuram uz kuru tiks nosūtīts reģistrācijas rēķins
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.inet.com.bh/ INET]
|}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences: '''Oktānskaitlis''' ir lielums, kas raksturo degvielas detonācijizturību [[iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējiem]] ar dzirksteļaizdedzi.

sentences: '''Islāms Eiropā''' ir otrā lielākā [[reliģija]] [[Eiropa|reģionā]] pēc [[kristietība]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe |title=Global religious futures Europe |access-date={{dat|2023|06|13||bez}} |archive-date={{dat|2022|12|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221212105808/http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe }}</ref> Lai gan lielākā daļa [[Musulmaņi|musulmaņu]] kopienu [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] izveidojās nesen, pastāv gadsimtiem senas musulmaņu kopienas [[Balkānu pussala|Balkānos]], [[Kaukāzs|Kaukāzā]], [[Krima|Krimā]] un [[Pievolga|Volgas reģionā]].<ref name="Clayer 2004">{{Publikācijas atsauce|last=Clayer|first=Nathalie|date=2004|title=Les musulmans des Balkans Ou l'islam de "l'autre Europe"/The Balkans Muslims Or the Islam of the "Other Europe"|journal=Religions, pouvoir et société: Europe centrale, Balkans, CEI|series=Le Courrier de Pays de l'Est|language=fr|location=[[Paris]]|publisher=La Documentation française|volume=5|issue=1045|pages=16–27|doi=10.3917/cpe.045.0016|issn=0590-0239|via=[[Cairn.info]]|doi-access=free}}</ref>

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences: '''Anticiklons''' ir liels atmosfēras veidojums ar augstu [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]. Parasti atmosfēras spiediens ir 1020—1035 hPa liels, bet tas var sasniegt pat 1080 hPa. Tā diametrs ir no dažiem simtiem līdz dažiem tūkstošiem kilometru. Tas atnes sausu un skaidru laiku — [[vasara|vasarā]] siltu, ziemā aukstu laiku. [[ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]] anticiklons griežas pulksteņrādītājvirzienā, [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — pretpulksteņrādītājvirzienā. Anticiklonā gaiss pārvietojas prom no centra.

sentences:
[[Kategorija:Mašīnmācīšanās]]
[[Kategorija:Neironu tīkli]]
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Matemātiskā modelēšana]]

sentences: '''Muižkungs''' ir [[feodālisms|feodālisma]] laikā muižas īpašnieka vai nomnieka algota amatpersona, kas nodarbojās ar muižas saimniecību. Muižnieks kopā ar [[vagars|vagaru]] vadīja [[Klaušas|klaušu darbus]], ievāca feodālo renti, kā arī sodīja zemniekus ar miesas sodiem.

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences: '''Ernests''' vai '''Ernsts''' ({{val-de|Ernest, Ernst}}) ir [[vācieši|vācu]] cilmes [[personvārds]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šteiners
|     vārds_orig = Rudolf Steiner
|         attēls = Steiner_um_1905.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = R. Šteiners 1905. gadā
|     dz_dat_alt = [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris]]
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Kraljeveca,  [[Austrijas Impērija]], (tagad [[Donji Kraljeveca]], {{HRV}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Dornaha]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Šteinere-Siversa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Rūdolfs Jozefs Lorencs Šteiners''' (''Rudolf Joseph Lorenz Steiner'', dzimis [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris|27. februārī]],<ref>oficiālajos dokumentos Šteinera dzimšanas datums norādīts 1861. gada 27. februāris. Savukārt kādā Šteinera rakstītā autobiogrāfijas fragmentā viņš raksta: "Es piedzimu 1861. gada 25. februārī. Pēc divām dienām es tiku kristīts."
Skat.,''Christoph Lindenberg'', ''Rudolf Steiner'', Rowohlt 1992, {{ISBN|3-499-50500-2}}, p. 8. 2009. gadā jaunatklātā dokumentā parādās atbalsts 27. februārim: skat. ''Günter Aschoff'', [http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf "Rudolf Steiners Geburtstag am 27. Februar 1861 - Neue Dokumente"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140628170708/http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf |date={{dat|2014|06|28||bez}} }}, ''Das Goetheanum'' 2009/9, pp. 3ff</ref> miris {{dat|1925|3|30}}) bija [[Vācieši|vācu]] publicists, [[antroposofija]]s mācības izveidotājs, [[Teozofijas biedrība]]s vācu sekcijas ģenerālsekretārs (1902—1913).

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences: '''Rīgas apģērbs''' bija šūšanas izstrādājumu ražošanas apvienība [[Latvija]]s teritorijā, kas specializējās uz pieaugušo un bērnu [[Apģērbs|apģērbu]] ražošanu. Apvienība tika dibināta 1963. gadā, apvienojot Rīgas [[šūšanas fabrika "Rosme"|šūšanas fabrikas "Rosme"]], "Sadarbība", "Avangards", "Brīvība", kā arī Liepājas fabriku "Sprīdītis", Jēkabpils šūšanas fabriku. Atsevišķi apvienības cehi atradās [[Pļaviņas|Pļaviņās]], [[Baldone|Baldonē]], [[Ventspils|Ventspilī]], [[Talsi|Talsos]], [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]] un [[Viesīte|Viesītē]]<ref>{{LPE|8}}</ref>. "Rīgas apģērbs" specializējās sieviešu un bērnu [[kleita|kleitu]], vīriešu un bērnu [[Krekls|virskreklu]], mazu bērnu un jaundzimušo [[veļa]]s un sieviešu [[galantērija]]s izstrādājumu ražošanā. 1965. gadā apvienībai tika pievienots PSRS Sakaru ministrijas Rīgas ražošanas kombināts, bet 1966. gadā [[Liepājas tekstilrūpniecības kombināts]]. 1978. gadā "Rīgas apģērbs" tika apbalvots ar [[Darba Sarkanā Karoga ordenis|Darba Sarkanā Karoga ordeni]]. "Rīgas apģērba" ilggadīgais vadītājs bija apvienības ģenerāldirektors F.Rumme, kas vadīja apvienību no 1963. līdz 1979. gadam. "Rīgas apģērba" ražotnes tika paplašinātas un rekonstruētas. Tā 1986. gadā tika saražots 970 tūkst. kleitu, 2,9 mlj. vīriešu un bērnu virskreklu, 317 tūkst. sieviešu blūžu, 4,9 mlj. sieviešu galantēriju, 5,4 mlj. zīdaiņu veļas komplektu u.c. Saražotā produkcija sasniedza 83,6 mlj. rubļu (mazumtirdzniecības cenās). Produkcija tika eksportēta uz pārējām [[PSRS]] republikām, kā arī uz [[Polija|Poliju]], [[Kuba|Kubu]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Zambija|Zambiju]], [[Tanzānija|Tanzāniju]], [[Mongolija|Mongoliju]] un citām valstīm. Rīgā atradās firmas veikals "Lotoss". Apvienībai bija sava [[profesionāli tehniskā skola]]. Apvienības darbinieku rīcībā bija 4 [[Bērnudārzs|bērnudārzi]] un [[pionieru nometne]]. Neilgi pēc valsts neatkarības pasludināšanas 1991. gada 28. decembrī ražošanas apvienība "Rīgas apģērbs" tika likvidēta, un uz tās pamata tika dibinātas vairākas akciju sabiedrības: "Arno", "Vēlme", "Rīgas apģērbs", "Rosme". Pašlaik no tām pastāv tikai uzņēmums "Rosme", kas specializējas sieviešu apakšveļā, bet pandēmijas laikā sāk sejas masku ražošanu.

sentences: Sarakstā apkopoti '''100 pasaules lielākie ezeri pēc platības'''. Pasaulē lielākais ezers ir [[Kaspijas jūra]] (371 000 km²). Šajā sarakstā nav iekļauti rezervuāri un [[Lagūna|lagūnas]]. Dažu ezeru platība var ievērojami mainīties laika gaitā, sezonāli vai nu no gada uz gadu. Tas jo īpaši attiecas uz sāls ezeriem neauglīgajos klimatos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences: '''Višegrādas''' pirmais '''kongress''' bija [[1335. gads|1335. gada]] apmēram mēnesi ilga karaļu sanāksme [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] tolaik nozīmīgajā pilsētā [[Višegrāda|Višegrādā]], kurā [[Bohēmijas karaliste|Čehijas (Bohēmijas)]] karalis [[Jans Luksemburgs]], [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] karalis [[Kārols I Anžū]] un [[Polijas Karaliste (1025—1385)|Polijas]] karalis [[Kazimirs III Lielais]] izveidoja pret [[Hābsburgi]]em vērstu aliansi. Tā bija vēsturiski pirmā [[Centrāleiropa]]s valstu savienība.<ref>[https://eadaily.com/ru/news/2018/11/12/etot-den-v-istorii-1335-god-vstrecha-treh-koroley-v-vyshegrade 1335 год — встреча трех королей в Вышеграде — EADaily]</ref>

sentences: '''Menisks''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] μηνίσκος — 'pusmēness') ir [[Šķidrums|šķidruma]] brīvās (augšējās) virsmas liekums, kas rodas, šim šķidrumam saskaroties ar [[Cietviela|cietu ķermeni]] vai citu šķidrumu. Tas var rasties, piemēram, šķidrumam atrodoties cietķermeņa tilpnē vai cietam ķermenim esot iegremdētam šķidrumā.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Svētā kapa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = The Church of the Holy Sepulchre-Jerusalem.JPG
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Vecā Jeruzaleme#Jeruzaleme
| map_size              =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 42.4 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 47.1 | longEW = E
| location              = [[Jeruzaleme]]
| religious_affiliation = [[Kristietība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 325.—326.
| status                = Darbojas
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[baroks]]
| founded_by            = [[Konstantīns I]]
| funded_by             =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 335
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 8000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         = 3
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = Akmens, koks
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā kapa baznīca''' ({{val|la|ecclesia Sancti Sepulchri}}; {{val|he|כנסיית הקבר הקדוש}}, ''Knesiyat HaKever HaKadosh''), Austrumu kristietībā tiek saukta par '''Augšāmcelšanās baznīcu''' ({{val|ar|كنيسة القيامة}}, ''kanīssat al Qi'yāma''; {{val|hy|Սուրբ Յարութեան տաճար}}, ''Surb Harut’ian tačar''; {{val|el|Ναός της Αναστάσεως}}, ''Naós tēs Anastáseōs''), ir [[baznīca (celtne)|baznīca]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Kuldīgas novada muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = 7716m (1).jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_deg             =
| lat_min             =
| lat_sec             =
| lat_dir             =
| lon_deg             =
| lon_min             =
| lon_sec             =
| lon_dir             =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = [[1935]]<ref name="muzeji.lv">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|title= KULDĪGAS NOVADA MUZEJS PA|publisher= muzeji.lv|access-date= {{dat|2013|06|17||bez}}|archiveurl= https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|archivedate= {{dat|2012|04|15||bez}}}}</ref>
| dissolved           =
| location            = [[Pils iela (Kuldīga)|Pils iela]] 5, [[Kuldīga]]<ref name="muzeji.lv" />
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s muzejs<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.kulturaskarte.lv/lv/muzejs/kuldigas-novada-muzejs|title= Kuldīgas novada muzejs|publisher= kulturaskarte.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| collection          = 107 000 (01.01.2016.)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>
| visitors            =
| director            = Eduards Dambergs
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =http://www.kuldigasmuzejs.lv/
}}
'''Kuldīgas novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Pils iela (Kuldīga)|Pils ielā]] 5.

sentences: {{Commonscat|Waterfalls in Zambia|Zambijas ūdenskritumi}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Stīvs Aoki
|Attēls           = File:Steve Aoki Robin Laananen photo.png
|Att_izm          = 280px
|Apraksts         = Stīvs Aoki 2014. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|30}}
|Žanrs            = [[elektroniskā deju mūzika]], [[hiphops]], [[hausmūzika]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
|Gadi             = [[1996]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Dim Mak]]'', ''[[Ultra Music]]'', ''[[Spinnin' Records]]''
|Mlapa            = https://www.steveaoki.com/
|Dzimums          = V
}}
'''Stīvens Hirojuki Aoki''' ({{val-en|Steven Hiroyuki Aoki}}, {{val-ja|スティーヴン・ヒロユキ・アオキ}}; dzimis {{dat|1977|11|30}}, [[Maiami]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])  ir japāņu izcelsmes amerikāņu [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]]. 2019. gadā žurnāls ''[[DJ Mag]]'' Aoki atzina par 10. labāko dīdžeju pasaulē.<ref>https://djmag.com/top100dj?year=2019 100 labākie dīdžeji 2019. gadā</ref> Sadarbojies ar ''[[will.i.am]]'', ''[[Afrojack]]'', ''[[Linkin Park]]'', [[Igija Azalija|Igiju Azaliju]], ''[[Backstreet Boys]]'', ''[[Blink-182]]'', ''[[BTS]]'', ''[[Dimitri Vegas & Like Mike]]'', ''[[Dons Diablo|Donu Diablo]]'', ''[[Hardwell]]'' un daudziem citiem māksliniekiem. Patlaban (2020) izdevis sešus studijas albumus.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Keplera pārnova
| attēls = NASA's Great Observatories Provide a Detailed View of Kepler's Supernova Remnant.jpg
| att_izm =
| paraksts = Keplera pārnovas kombinēts attēls dažādos [[Elektromagnētiskais starojums|starojuma]] diapazonos.
| epoha = J2000
| zvaigznājs = Čūsknesis
| rektascensija = 17h 30m 38,5s
| deklinācija = -21° 28′ 48″
| redz.spožums= −2.25 līdz −2.95 (1604. gadā)
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums = 20 000 gaismas gadu
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips = Ia tipa pārnova<ref name="chandra">{{cite web
  | title = Chandra X-Ray Observatory
  | work = Kepler's Supernova Remnant: A Star's Death Comes to Life
  | url = http://chandra.harvard.edu/photo/2007/kepler/index.html
  | accessdate = 16 January 2006 }}</ref><ref name = "Reynolds2007"/>
| masa =
| rādiuss =
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi= SN 1640, Čūskneša V843 u.c.
}}
{{Commons category|Kepler's Supernova|Keplera pārnova}}

sentences: {{Commonscat|Philosophers by country|Filozofi pēc valsts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Artišoks
|      binomial = Cynara cardunculus'' var. ''scolymus
|        attēls = Artichoke Cynara cardunculus Plants 2000px.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         cilts = Cynareae
|      cilts_lv =
|         ģints = Cynara
|      ģints_lv = Artišoki
|          suga = C. cardunculus
|       suga_lv = Lapu artišoks
|        pasuga = C. c.'' var. ''scolymus
|     pasuga_lv = Artišoks
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ukrainas krievi''' ({{val|uk|росіяни в Україні}}, {{val|ru|русские в Украине}}) ir lielākā [[mazākumtautība]] [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Eiropa|Eiropā]] un lielākā [[krievu diaspora]] pasaulē (2007).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heili Arseno
|     vārds_orig = ''Hayley Arceneaux''
|         attēls = Hayley Arceneaux (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = H. Arseno 2022. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1991
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Batonrūža]], [[Luiziāna]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmiskais tūrisms|kosmiskā tūriste]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 2 d 23 h 3 min
| kos_iesaukums = 2021. gads
| kos_misija = ''[[Inspiration4]]''
| kos_kuģi =
}}
}}
'''Heili Arseno''' (''Hayley Arceneaux'', dzimusi {{dat|1991|12|4}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ārsta palīdze, kosmiskā tūriste. 2021. gadā viņa veica kosmisko lidojumu ar ''[[Inspiration4]]''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Rheinpark}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rheinpark stadions
| native_name         = Rheinpark Stadion Vaduz
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Haupttribüne_mit_Gebirge.JPG
| caption             = Stadiona galvenās tribīnes 2005. gadā
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = [[Vaduca]], {{LIE}}
| map_type            = Lihtenšteina#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  47.140278 | latNS  = N
| longd =  9.510278 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1998. gads
| renovated           = 2006. gads
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 7584 (5873 sēdvietas)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Lihtenšteinas futbola izlase]], [[FC Vaduz]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{apvienot|Negaiss}}
'''Pērkona negaiss''' ir [[Parādība|dabas parādība]], kad spēcīgas [[Gaiss|gaisa]] strāvas izraisa [[Mākoņi|mākonī]] [[lietus]] lāšu un [[krusa]]s graudu sadursmes, radot [[Elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]]. Starp lādiņiem uzzibsnī milzīga dzirkstele — [[zibens]], kas parasti nesasniedz zemi. Elektriskā izlāde var būt starp [[Negaiss|negaisa]] mākoni un zemes virsmu, starp diviem mākoņiem vai starp atsevišķām viena mākoņa daļām, tomēr zibens var rasties visur, kur veidojas [[elektriskais lauks]] — arī [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirdumā]], [[Atombumba|atombumbu]] izmēģinājumos, [[Sniega vētra|sniega]] un [[Smilšu vētra|smilšu vētrās]]. No milzīgā [[Siltums|siltuma]], kas izdalās zibens rezultātā, tuvējais gaiss strauji izplešas, izraisot pērkona dārdus. Negaisa mākoņi parasti veidojas mitrās, tveicīgās dienās, kad intensīvi iztvaiko liels daudzums [[ūdens]], kas spēcīgās augšup vērstās gaisa straumēs, kuru ātrums pārsniedz 200 km/h, veido masīvus (līdz 10 km augstus) ''Cumulonimbus'' mākoņus. Bieži šādus negaisus pavada spēcīgas [[lietusgāze]]s ar krusu un brāzmainu [[Vējš|vēju]]. Visbīstamākie ir tie negaisi, kas veidojas mitrās un tveicīgās vasaras dienās, kad [[temperatūra]] pārsniedz +30 °C, aukstās [[atmosfēras fronte]]s priekšpusē. Parasti šādi negaisi ir bargi, un ir iespējams novērot pat [[Virpuļviesulis|virpuļviesuli]].<ref name="nosaukums">{{tīmekļa atsauce|last1=LVĢMC|title=Pērkona negaiss|url=http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801|website=www.meteo.lv|accessdate=10.03.2016|date=Bez dat.|archive-date=05.04.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150405081433/http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Weathermay|title=Negaisu prognozēšana|url=https://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|website=www.weathermay.com|accessdate=08.03.2016|date=Bez dat.|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150103062957/http://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|archivedate=03.01.2015}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 53
|             5. čaula = 7
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = I
|             atommasa = 126,90447
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kristālisks jods un violeti joda tvaiki [[kolba|kolbā]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+7''', +5, +3, +1, '''-1'''
|  elektronegativitāte = 2,66
|              blīvums = 4940
|  kušanas temperatūra = 386,85 K (113,7 °C)
| viršanas temperatūra = 457,4 K (184,3 °C)
}}
'''Jods''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''I''' (līdz 20. gadsimta 50. gadiem - '''J''') un atomnumuru 53. Jods ir smagākais neradioaktīvais [[halogēni|halogēns]]. Jods dabā ir sastopams [[jodīdi|jodīdu]] veidā. Jodu pirmo reizi brīvā veidā ieguva [[1811]]. gadā, jūras zāļu [[pelni]]em pieliekot pārāk daudz [[sērskābe]]s. Izveidojās joda tvaiki, kurus izdevās [[kondensācija|kondensēt]]. Mūsdienās visvairāk jodu ražo [[Čīle|Čīlē]], jo tur atrodas jodu saturoša minerāla atradnes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Misters Neviens
| attēls = Mr. Nobody (film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mr. Nobody''
| žanrs = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors = [[Žako van Dormāls]]
| producents = [[Filips Godo]]
| scenārija autors = Žako van Dormāls
| galvenajās lomās = * [[Džēreds Leto]]
* [[Sāra Pollija]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Lina Dan Fama]]
* [[Nataša Litla]]
* [[Tobijs Regbo]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika = [[Pjērs van Dormāls]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Pan-Européenne]]''
| izplatītājs = ''[[Wild Bunch]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2009|9|12|Venēcijas filmu festivāls|2010|1|13|Beļģija un Francija|2010|7|8|Vācija|2010|7|16|Kanāda|}}
| ilgums = 155 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrnobody.htm|title=Mr. Nobody|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| valsts = * {{BEL}}
* {{CAN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Bannerets''', arī '''[[bruņinieks]] bannerets''' (angl. ''Knight banneret'') - [[Viduslaiki|viduslaikos]] bruņinieks, kuram ir tiesības vest kaujā karaspēka vienību (arī bruņiniekus), zem sava karoga, uz kura attēlots viņa [[ģerbonis|ģerboņa]] [[Heraldika|heraldiskais]] simbols.

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Cenu pagasts}}

sentences: '''Dunteni''' ({{val|de|von Dunten}}), agrāk '''Duntes''' ({{val|de|Dunte}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči 16. gadsimtā ieceļoja [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ciema daļu|Bāta|Bāta}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Bāta
| settlement_type        = Ciema daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2      = [[Vaiņodes pagasts]]
| established_title      = Pirmoreiz minēta
| established_date       = 1253. gadā
| established_title1     = Ciems no
| established_date1      = 1932. gada
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       =
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       =
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25 | lats  = 52 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 52 | longs = 05 | longEW = E
| elevation_m            = 145
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-3435 Vaiņode
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Niobija(V) oksīds
|                 attēls =
β-Nb2O5 kristāliskā struktūra
|         citi nosaukumi = Diniobija pentoksīds, niobija pentoksīds
|             CAS numurs = 1313-96-8
|        ķīmiskā formula = Nb2O5
|                molmasa = 265,8
|                blīvums = 4550
|      blīvuma komentārs = <ref name="Tom 3">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 3 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1992 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1510 °C<ref name="Tom 3" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Niobija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''niobija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[niobijs|niobija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir bezkrāsains,<ref name="Tom 3" /> nešķīst ūdenī un ir diezgan [[inertums|inerts]].

sentences: [[Materiālzinātne|Materiālu zinātnē]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] '''cietība''' ir [[cieta viela|cietvielu]] raksturojošs lielums, kas apzīmē materiāla spēju pretoties pastāvīgai deformācijai. Cietību visbiežāk mēra ar [[Mosa skala]]s palīdzību, taču precīzākiem aprēķiniem tiek izmantotas arī citas metodes.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Lidsabiedrība ''Belavia''
 |                  logo = Belavia logo.svg
 |           logo izmērs = 250px
 |                attēls = Belavia, EW-366PA, Boeing 737-31S (39200361412).jpg
 |         attēla izmērs = 250px
 |       attēla paraksts =
 |                  IATA = B2
 |                  ICAO = BRU
 |             izsaukums = BELARUS AVIA
 |              dibināta = {{dat|1996|3|5}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = [[Minskas Nacionālā lidosta]]
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 27
 |             galamērķi = 52
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = [[Baltkrievijas valdība]]
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://belavia.by/}}
}}

sentences: '''Asteroīdu diena''' (zināma arī kā '''Starptautiskā Asteroīdu diena''') ir ikgadēja globālā sabiedrības informēšanas kustība, kas apvieno cilvēkus visā pasaulē, lai mācītos par asteroīdiem un izstrādātu iespējamos Zemes kosmiskās aizsardzības scenārijus, lai aizsargātu mūsu planētu, mūsu ģimenes, sabiedrību un nākamās paaudzes. Par Asteroīdu dienas datumu tika izraudzīts 30. jūnijs, kas ir 1908. gadā Sibīrijā notikušās [[Tunguskas fenomens|Tunguskas kosmiskās katastrofas]] gadadiena, tā jaunākajā civilizācijas vēsturē uzskatāma par graujošāko asteroīdveida objekta sadursmi ar Zemi.

sentences: {{Commonscat|National anthems|Pasaules valstu himnas}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovmuostaha
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Муостах''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=33| lats=17| latNS=N
| longd=130| longm=01| longs=31| longEW=E
| novietojums          = [[Muostāha]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1935
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1996
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ostrovmuostaha»''' ({{val|ru|Полярная станция «Остров Муостах»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1176 Полярная Почта. Муостах, остров]</ref> Izvietojusies [[Muostāha]]s salas dienvidu galā [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] rietumu daļā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacija izveidota 1935. gadā, slēgta 1996. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm |title=ОПИСАНИЕ МОРСКИХ ГИДРОМЕТСТАНЦИЙ И ПОСТОВ |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210204004406/http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm }}</ref> Līdzās stacijai atrodas 17 m augsta ar koku apšūta [[bāka]].<ref>[https://turbina.ru/guide/Sakha-(Yakutiya)-Rossiya-86560/Zametki/Zapiski-na-polyakh-Mayak-na-ostrove-Muostakh-78679/ Записки на полях. Маяк на острове Муостах]</ref> Staciju arī pēc tās slēgšanas periodiski izmanto [[ģeokrioloģija|ģeokrioloģiskās]] ekspedīcijas, kas pēta salā [[mūžīgais sasalums|mūžīgā sasaluma]] procesus.<ref>[https://epic.awi.de/id/eprint/48551/1/20Years_of_Terrestrial_Research_in_the_Siberian_Arctic-russian.pdf 20 лет наземных исследований в сибирской Арктике. История экспедиций "Лена"]</ref>

sentences: '''Proeiropeisms''' ir politiska pozīcija, kas atbalsta Eiropas integrāciju un dalību [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]] (ES).<ref name="euroscepticism-integration">Krisztina Arató, Petr Kaniok (editors). ''Euroscepticism and European Integration''. Political Science Research Centre Zagreb, 2009. p.40</ref>

sentences: [[File:Angle Symbol.svg|thumb|Leņķa [[simbols]] ]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Flammendes Käthchen - Kalanchoe blossfeldiana.JPG|att_nosaukums=Blosfelda kalanhoja ar rozā, pildītiem ziediem|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe blossfeldiana|suga_lv=Blosfelda kalanhoja}}
'''Blosfelda kalanhoja''' (''Kalanchoe blossfeldiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs krāšņo un daudzveidīgo ziedu dēļ. Nosaukta par godu vācu botāniķim Robertam Blosfeldam (''Robert Blossfeld'').

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|16|35|S|179|11|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls=2004.03.04_08_Vanua_Levu_ferry_Fiji.jpg
|garums=180
|platums=50
|iedzīvotāji=135 961
|iedzīvotāju gads=2007
|augstums=1111
|augstākais kalns=[[Nasorolevu]]
|arhipelāgs=[[Vanua Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabals
|valsts adm vienība=[[Ziemeļu apgabals (Fidži)|Ziemeļu apgabals]]
|blīvums=23,27
|valsts lielpilsēta=[[Labasa]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=27 949
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Vanua Levu''', kas agrāk bija pazīstama kā '''Sandalkoka sala''', ir otrā lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[ziemeļi]]em no Fidži lielākās salas [[Viti Levu]]. Salas platība ir 5587,1 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir 135 961.

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences: '''AirPods Pro''' ir 2019. gada bezvadu [[Bluetooth]] [[Apple]] austiņas.

sentences: '''Valdošie vēji''' ir [[vējš|vēji]], kas pārsvarā pūš noteiktā virzienā virs kāda Zemes virsmas punkta.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pēdējā Pangeja''' (saukta arī par '''''Pangaea Ultima''''', '''''Pangaea Proxima''''', '''''Neopangaea''''' un '''''Pangaea II''''') ir nākotnē iespējams [[superkontinents]], kas ir arī alternatīva [[Amāzija]]i. Ja piekrīt [[superkontinentu cikls|superkontinentu cikla]] teorijai, tad tas varētu rasties tuvākajos 250 miljonos gadu. Rodoties šim kontinentam, [[Atlantijas okeāns]] nākotnē varētu izzust pavisam, radot milzīgas [[tuksnesis|tuksnešu]] teritorijas, kur varētu reģistrēt ekstrēmi augstas temperatūras.

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Pabaži|Pabaži}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Pabaži
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Pabažu stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Pabažu stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1934
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 14| lats  = 31.2432| latNS  = N
| longd = 24| longm = 24| longs = 29.6316| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Saulkrasti (stacija)|Saulkrasti]] (3 km)
 [[Lilaste (stacija)|Lilaste]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Zvejniekciems (stacija)|Zvejniekciems]] (8 km)
 [[Ķīšupe (stacija)|Ķīšupe]] (5 km)
 [[Inčupe (stacija)|Inčupe]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 45
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tuatera.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Sphenodon punctatus|Hatērija}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Rhynchocephalia
| kārta_lv =Knābjgalvji
| sinonīmi =
''Sphenodontia''
| kategorijas =nē
}}
'''Knābjgalvji''' (''Rhynchocephalia'') pieder pie [[Lepidozauri|lepidozauru]] apakšklases. Knābjgalvju kārtas vienīgais pārstāvis mūsdienās ir {{TaksoSaite|Sphenodon punctatus|hatērija}}, kas ir primitīvākais [[Rāpuļi|rāpulis]] mūsdienās. Hatērija sasniedz 75 cm garumu, ārēji tā ļoti atgādina [[Ķirzakas|ķirzaku]], bet tās anatomiskā uzbūve ir visai īpatnēja.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kabīrijas naktis
| operators =
| attēls = Nights of Cabiria Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| producents = [[Dino De Laurentiss]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Tuljo Pinelli]]
* [[Ennio Flajāno]]
* [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| aktieri = * [[Džuljeta Mazīna]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Franka Marci]]
* [[Doriana Greja]]
* [[Amedeo Nacari]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''Le notti di Cabiria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Les Films Marceau''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|5|10|[[Kannu kinofestivāls]]|1957|5|27|Itālija|1957|10|16|Francija}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kabīrijas naktis"''' ({{Val|it|Le notti di Cabiria}}) ir 1957. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Federiko Fellīni]], bet scenārija autori Fellīni, [[Tuljo Pinelli]], [[Ennio Flajāno]] un [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džuljeta Mazīna]], [[Fransuā Perjē]], [[Franka Marci]], [[Doriana Greja]] un [[Amedeo Nacari]].

sentences:
{{Kauja infobox
|kauja=Mežotnes kauja
|attēls= Карта к статье «Даленкирхен». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg
|paraksts=
|konfl=[[1812. gada karš]]
|laiks=1812. gada 29. septembris
|vieta= [[Mežotne]]s apkārtne ([[Kurzemes guberņa]])
|iznāk=[[Napoleons|Napoleona]] karaspēka uzvara
|puse1=[[Francija|Francijas impērija]]
|puse2={{Flagicon|Russian Empire}} [[Krievijas impērija]]
|karavad1=[[Žaks Makdonalds]] - Lielās armijas Prūšu korpusa pavēlnieks, <br />[[Ludvigs Jorks fon Vartenburgs]]
|karavad2={{Flagicon|Russian Empire}} [[Fabiāns Šteinheils]]
|spēki1= 5 bataljoni, 5 eskadroni
|spēki2=  4 bataljoni, 2 eskadroni
|zaud1= ap 1000 kritušo un ievainoto
|zaud2= ap 2500 kritušo un ievainoto
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Edmunds Vrēdens
|     vārds_orig = ''Эдмунд Романович Вреден''
|         attēls = Вреден Эдмунд Романович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Svislača]]?, [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Svislačas rajons]], [[Grodņas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta = [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Fēlikss Vrēdens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Bloka muiža''', arī '''Blokmuižiņa''' ({{val|de|Blocksches Höffchen}}) ir vienstāva klasicisma stila koka muižiņas ēka [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatvē]] 27 [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Ēku no trim pusēm aptver īpatnēja galerijas stila kolonāde.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā kukurūza
|           attēls =Zea_mays_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-283.jpg
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|         binomial = Zea mays
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Skaidrīte Sirsone
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Manturova]], [[Kostromas apgabals]] {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1998
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 10
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = literatūrkritiķe
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Sabiedriskās kustības un organizācijas Latvijas teritorijā]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti =
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kukenanas ūdenskritums
| photo          = SaltoKukenan.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 31 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 61 | longm = 56 | longs =  | longEW = W
| region         =
| location       = {{VEN}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 674
| height_longest = 674
| number_drops   = 1
| width          = 61
| average_width  =
| watercourse    = [[Kukenana]]
| average_flow   =
| world_rank     = 11
}}
'''Kukenanas ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Cuquenán}}) ir [[ūdenskritums]] [[Karoni]] pietekā [[Kukenana]]s upē [[Venecuēla|Venecuēlā]].<ref>{{PZT|397}}</ref> Trešais augstākais ūdenskritums Venecuēlā, 11. augstākais pasaulē un otrs augstākais pasaulē viena kritiena ūdenskritums. Atrodas [[Lagransabana]]s plakankalnē un krīt no Kukenana tepuja 674 m augstumā līdz tā pamatnei. Iekļauts [[Kanaimas nacionālais parks|Kanaimas nacionālā parka]] teritorijā.<ref>[https://web.archive.org/web/20110611072814/http://www.world-waterfalls.com/waterfall.php?num=23 World Waterfalls Database. Kukenaam, Salto]</ref>

sentences: '''Novadpētniecība''' ir vietējās apkaimes (dzimtā [[ciems|ciema]], [[pilsēta]]s, [[pagasts|pagasta]]) izpēte un zinātne par to. Ar novadpētniecību parasti nodarbojas skolēni, attiecīgā teritorijā dzīvojošie iedzīvotāji, entuziasti. Iegūtā informācija dod plašu ieskatu par konkrētās teritorijas dabu, iedzīvotāju sadzīvi, [[folklora|folkloru]], [[paražas|paražām]], vēsturiskiem notikumiem, novadniekiem. Novadpētniecībā plaši izmanto lauku pētījumu metodes, intervijas, senu publikāciju izpēti.<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=Novadpētniecība&list=&lang=LV</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jakobs van't Hofs
|     vārds_orig = ''Jacobus van 't Hoff''
|         attēls = Vant Hoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Roterdama}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1911
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Nīderlandietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jakobs Henriks van't Hofs''' ({{val|nl|Jacobus Henricus van 't Hoff, Jr.}}; dzimis {{dat|1852|8|30}}, miris {{dat|1911|3|1}}) bija nīderlandiešu [[ķīmiķis]], darbojās fizikālās ķīmijas un organiskās ķīmijas jomā. 1901. gadā viņš kļuva par pirmās [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmijas ķīmijā]] laureātu, to saņēma par "[[ķīmiskā dinamika|ķīmiskās dinamikas]] likumsakarību un [[osmotiskais spiediens|osmotiskā spiediena]] šķīduma atklāšanu". Viņa atklājumi ir palīdzējuši aizsākt fizikālās ķīmijas disciplīnu kāda tā ir mūsdienās.

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc žanra]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
{{islāms}}
'''Imāms''' ({{val-ar|إمام}}, ''Imām'' — ‘vadītājs’) ir garīdznieks [[islāms|islāmā]], kas vada [[mošeja|mošeju]] darbību, organizēt kopīgas [[musulmaņi|musulmaņu]] kopienas [[lūgšana]]s un veic citus [[rituāls|rituālus]]. [[Šiītu islāms|Šiītu islāmā]] jēdziens "imāms" tiek izmantots arī, lai apzīmētu virsvadoņus — pravieša [[Muhameds|Muhameda]] tiešos pēctečus. Par pirmo imāmu kļuva Muhameda znots [[Alī ibn Abū Tālibs]]. Vēl ar šo terminu reizēm apzīmē ievērojamus musulmaņu [[teoloģija|teologus]], kā arī [[šariats|šariata]] tiesnešus.

sentences:
koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Trūkumzālītes
| ģints = Herniaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Herniaria caucasica kz01.jpg
| att_nosaukums = ''Herniaria caucasica''
}}
'''Trūkumzālītes''' ({{val|la|Herniaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Mongolija|Mongolijai]] un [[Himalaji|Himalajiem]], no [[Makaronēzija|Makaronēzijas]] līdz [[Arābijas pussala|Arābijas pussalai]] un [[Āfrika|Āfrikai]], no [[Bolīvija|Bolīvijas]] līdz Argentīnas ziemeļrietumiem, kā arī [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:19936-1|title=Herniaria Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-23|language=en}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sventes pagasts
| karte             = Sventes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Sventes pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Sventes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Sventes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Svente
| platība           = 127,13
| iedzīvotāji       = 1289<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1289 / 127.13 round 1}}
| izveidots         = 1864
| mājaslapa         = www.svente.lv
}}

sentences: '''Kosmopolītisms''' ir [[ideoloģija]], kas noraida nacionālu patstāvību un [[Suverenitāte|suverenitāti]], sludina vienaldzīgu izturēšanos pret [[Dzimtene|dzimteni]], nacionālo kultūru, tradīcijām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Ouklejka_pruhovaná_2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Alburninae
| apakšdzimta_lv=Vīķu apakšdzimta
| ģints = Alburnoides
| ģints_lv = Pavīķes
| suga = Alburnoides bipunctatus
| suga_lv = Pavīķe
| binomial =Alburnoides bipunctatus <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1782)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
}}
'''Pavīķe''' jeb '''strauta pavīķe''' (''Alburnoides bipunctatus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Centrālāzija|Centrālāzijā]].<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4875 FishBase: Alburnoides bipunctatus  (Bloch, 1782) Schneider]</ref>

sentences: {{cita nozīme|ūdenstilpi|titānu sengrieķu mitoloģijā|Okeāns (mitoloģija)}}

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Perdix perdix (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums =[[Laukirbe]] (''Perdix perdix'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Perdicinae
| apakšdzimta_lv=Irbes
|         ģints = Perdix
|      ģints_lv = Laukirbes
|      binomial = Perdix
|   kategorijas = nē
}}
'''Laukirbes''', '''laukirbju ģints''' (''Perdix'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno trīs sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Laukirbes ir tradicionāli medību putni.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Lidumnieku pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Ciblas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sicario: Narkokarš
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903265281/|title=Sicario (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|29}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30  miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 121 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2015|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]|2015|9|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
| studija = * ''[[Black Label Media]]''
* ''[[Thunder Road]]''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| oriģinālnos = ''Sicario''
| mūzika = [[Johans Johansons]]
| aktieri = * [[Emilija Blanta]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Džošs Brolins]]
| scenārijs = [[Teilors Šeridens]]
| producents = * [[Basils Aivaniks]]
* [[Edvards Makdonels]]
* [[Mollija Smita]]
* [[Tads Lakinbils]]
* [[Trents Lakinbils]]
| režisors = [[Denī Vilnēvs]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Sicario poster.jpg
| imdb =
}}'''"Sicario: Narkokarš"''' ({{Val|en|Sicario}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilija Blanta]], [[Benisio del Toro]] un [[Džošs Brolins]].

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
{{Kuģis
|vārds = AVE Liepāja, tagad Norman Bridge
|attēls = DSC00823 (1).jpg
|attēla paraksts = AVE Liepāja ienāk Liepājas ostā
|kuģa tips = kravas pasažieru prāmis Ro-pax
|līnija =
|īpašnieks =
|pieraksta osta = Londona
|mezgli = 22,5
|tonnāža = 22 000
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 1998. gads
|garums = 180 metri
|platums = 25,25 metri
|iegrime = 6,5 metri
|pasažieri =  396 cilvēki
|gultas vietas =
|kajītes = 270
|līnijmetri = 2000
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Indijas sezams
|           attēls = Sesamum indicum drawing.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Lamiales
|         kārta_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Pedaliaceae
|        dzimta_lv = Sezamu dzimta
|            ģints = Sesamum
|         ģints_lv = Sezami
|             suga = S. indicum
|          suga_lv = Indijas sezams
|           suga_r = Sezams
|         binomial = Sesamum indicum
|         sinonīmi = ''Sesamum orientale''
|        izplatība = [[Austrumāfrika]] un [[Dienvidāzija]]
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vasalis''' ({{val-la|vassallus}}) [[viduslaiki|viduslaiku]] Eiropā bija [[feodālisms|feodālis]], kas bija atkarīgs no otra, lielāka feodāļa — [[snjors|senjora]].

sentences:
[[Abrahams Linkolns|Abrahamu Linkolnu]] 1865. gadā. Mākslinieka zīmējums]]
'''Atentāts''' ir sabiedriska darbinieka [[slepkavība]] vai tās mēģinājums ({{val-la|attentatum}} no ''ad-temptāre'' - "mēģinājums izdarīt").  Atšķirībā no citu veidu slepkavībām, atentāts parasti tiek veikts ar [[ideoloģija|ideoloģisku]] vai [[politika|politisku]] pamatojumu. Parasti atentātus veic vairāku cilvēku grupējumi vai arī [[garīga slimība|garīgi slimi]] cilvēki. Vēl bez ideoloģiskajām un politiskajām motivācijām, par atentāta izdarīšanas iemeslu var būt [[nauda]] ([[pasūtīta slepkavība]]), [[atriebība]] vai arī [[militāra operācija]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Muzeja infokaste
| name = Igaunijas Dabas muzejs
| native_name = Eesti Loodusmuuseum
| image = Estonian Museum of Natural History, 2018.jpg
| imagesize =
| caption = Ieeja muzejā
| map_type =
| map_caption =
| latd = 59
| latm = 26
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 44
| longs = 43
| longEW = E
| established = {{dat|1941|1|241|N|bez}}
| dissolved =
| location = {{vieta|Igaunija|Tallina|Lai iela 29a}}
| type = Dabas muzejs
| collection = ap 300 000 vienību
| visitors = 50 000<ref>[https://www.loodusmuuseum.ee/index.php/en/about-museum/history-museum Loodusmuuseum. About museum]</ref>
| director = Uladzimirs Prakapcovs
| president =
| curator = Vides ministrija
| owner = valsts
| publictransit =
| car_park =
| website = {{URL|https://www.loodusmuuseum.ee/}}
}}
'''Igaunijas Dabas muzejs''' ({{val|et|Eesti Loodusmuuseum}}) ir [[Igaunija|Igaunijas]] nacionālais [[dabas muzejs]]. Tas atrodas [[Tallina|Tallinas]] vecpilsētā, taču ir plāni par muzeja pārcelšanu uz modernāku ēku Ostas rajonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.loodusmuuseum.ee/index.php/en/new-museum|title=A new museum {{!}} Estonian Museum of Natural History|website=www.loodusmuuseum.ee|access-date=2023-05-28}}</ref>

sentences: '''Gamma uzliesmotāji''' ir kosmiski [[gamma starojums|gamma starojuma]] avoti, kas rada aptuveni 0,01 — 100 s ilgu uzliesmojumu. To izcelsme pagaidām ir neskaidra. Iespējamais uzliesmojuma cēlonis — divu [[neitronu zvaigzne|neitronu zvaigžņu]] saplūšana. Gamma uzliesmotāja sprādziens ir visspēcīgākais no zināmo eksploziju veidiem Visumā.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Lazenku parks
| alt_name        = ''Park Łazienkowski''
| photo           = PalaceOnTheIsle.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   = Lazenku pils
| map             = Varšava
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 52 | latm  = 12 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  1 | longs = 58 | longEW = E
| type            =
| location        = {{vieta|Polija|Varšava}}
| nearest_city    =
| area            = 76 ha
| elevation       =
| created         = 18. gadsimts
| designer        = Dominiks Merlini, Johans Kamzecers un Johans Šuhs
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            = Viss gads
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         = {{url|http://www.lazienki-krolewskie.pl/}}
| embedded        =
}}
'''Lazenku parks''' ({{val|pl|Park Łazienkowski, Łazienki Królewskie}}) ir lielākais parks [[Varšava|Varšavā]], [[Polija|Polijā]]. Aizņem 76 ha lielu teritoriju. Pils un parka komplekss atrodas pilsētas centrā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Garūdene
| attēls            = Garūdene.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Garūdenes upīte, skatoties no Jelgavas—Liepājas dzelzceļa, netālu no [[Kandeļi]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=04 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 22,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
s iežos. [[Amula]] pie Kalnamuižas.]]
'''Gliptomorfoze''' (gr. γλυπτός — izgriezts, iegravēts un μορφή — forma) ir reljefs [[Kristāls|kristālu]] (parasti [[Halīts|halīta]] vai [[ledus]]) nospiedums uz [[karbonāti]]ski-[[Māls|mālainu]] vai [[smilšakmens]], slāņojumu virsmas, kas var būt aizpildīts ar citiem [[ieži]]em vai [[minerāli]]em. Vieni pētnieki gliptomorfožu veidošanos skaidro ar [[diaģenētiski procesi|diaģenētiskiem]] pārveidojumiem un [[Nogulumieži|nogulumiežu]] sablīvēšanos. Savukārt citi skaidro ar [[sinģenētiski procesi|sinģenētiskiem]] procesiem, saistot to veidošanos ar konkrēto virsmu pagaidu [[žūšana|izžūšanu]], un rezultātā [[Sāļi|sāļu]] [[Kristalizācija|kristalizāciju]] uz tām, bet pēc tam ar nākamo slāņu [[Sedimentācija|izgulsnēšanos]] un kristālu [[šķīšana|izšķīšanu]], un nospiedumu aizpildīšanos ar šī slāņa nogulumiem.<ref>Геологический словарь, Том первый: Глиптоморфозы. Москва, Недра. 1978; 174. lpp</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lawn Dogs''
| attēls                   =  Lawn Dogs (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = fantāzija, drāma
| režisors                 = [[Džons Duigans]]
| producents               = [[Dankans Kenvortijs]]
| scenārija autors         = [[Naomi Volesa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Ketlīna Kvinlena]]
* [[Miša Bārtone]]
| mūzika                   = [[Trevors Džounss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[The Rank Group]]''
* ''[[Strand Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|1999|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lawn-dogs-1997|title=Lawn Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119506/?ref_=bo_se_r_1|title=Lawn Dogs|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106 404}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lawn Dogs''''' ir 1997. gada drāma, kuras režisors ir [[Džons Duigans]]. Galvenās lomu atveido [[Sems Rokvels]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Ketlīna Kvinlena]] un [[Miša Bārtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|11|21||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences: '''Lavīnfotodiode''' (LFD; {{val-en|avalanche photodiode}}, APD) ir augstas jutības [[Pusvadītājs|pusvadītāja]] elektroniska ierīce, kas, izmantojot [[fotoelektriskais efekts|fotoelektrisko efektu]], pārveido [[gaisma|gaismu]] par [[elektrība|elektrību]]. To var uzskatīt par [[fotodetektors|fotodetektoru]], kas ar [[lavīnveida pavairošana]]s efektu nodrošina sākuma posmu iekšējam [[pastiprinājums|pastiprinājumam]]. No funkcionālā viedokļa, to var uzskatīt par pusvadītāja analogu [[fotoelektronu pavairotājs|fotoelektronu pavairotājam]]. Izmantojot pretējas noslieces spriegumu (parasti 100–200 V [[silīcijs|silīcijam]]), fotodiodei ir novērojams iekšējs strāvas ieguves efekts (līdz 100), kas rodas [[jonizācija]]s ietekmē (lavīnveida efekts). Tomēr dažas silīcija LFD diodes salīdzinājumā ar tradicionālajām LFD, kas ļauj izmantot lielāku spriegumu (>1500) pirms pārrāvuma, tādējādi sasniedzot lielāku pastiprinājumu (>1000), ir ar alternatīvām noteikšanas un slīpuma tehnikām. Galvenokārt, jo augstāks [[reversais spriegums]], jo augstāks palielinājums. Līdz ar daudzām LFD diodes pavairošanas faktoru (M) izteiksmēm, to var izteikt ar formulu:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
[[Kategorija:Audriņi]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Audriņi]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Aral Sea|Arāla jūra}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Milinkovičs-Savičs''' var būt:

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Launkalnes pagasts
| karte             = Launkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Launkalnes pagasta ģerbonis.JPG
| ģerboņa_nosaukums = Launkalnes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Launkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Launkalne
| platība           = 221,96
| iedzīvotāji       = 1213<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1213 / 221.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenilnitropropēna struktūrformula
|           CAS numurs = 705-60-2
|      ķīmiskā formula = C9H9NO2
|              molmasa = 163,17
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 64—66 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Fenil-2-nitropropēns''' ir ķīmiskais savienojums, kura ķīmiskā formula ir C9H9NO2. Tas pieder pie [[aromātiskie savienojumi|aromātiskajiem]] [[nitrosavienojumi]]em ar nitrogrupu sānķēdē. Fenil-2-nitropropēns ir dzeltena pulverveida viela.

sentences: '''Nīderlandes ētikas politika''' ({{val|nl|Ethische Politiek}}) bija [[Nīderlandes Austrumindija]]s (mūsdienu [[Indonēzija]]) koloniālās valdības oficiālā politika četrās desmitgadēs no 1901. gada līdz [[Japāna]]s okupācijai 1942. gadā. 1901. gadā [[Nīderlandes karaliene]] [[Vilhelmīna]] paziņoja, ka [[Nīderlande]] uzņemas ētisku atbildību par savu koloniālo pavalstnieku labklājību. Šis paziņojums bija krasā pretrunā ar agrāko oficiālo doktrīnu, ka Austrumindija ir ''wingewest'' (peļņas gūšanas reģions). Tas arī iezīmēja mūsdienu ekonomiskās [[attīstības politika]]s sākumu; citas [[Koloniālisms|koloniālās lielvaras]] tolaik runāja par civilizēšanas misiju, kas galvenokārt ietvēra savas kultūras izplatīšanu kolonizētajām tautām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name               = ''Picasa''
| logo               =
| screenshot         =
| caption            =
| author             = ''[[Idealab]]''
| developer          = ''[[Google]]''
| frequently updated = yes
| operating_system   = ''[[Microsoft Windows|Windows]], [[Linux]], [[Mac OS X]]''
| genre              = [[Digitālā fotogrāfija|digitālo fotogrāfiju]] organizators
| license            = [[bezmaksas programmatūra]]
| website            = http://picasa.google.com
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
'''Fergusone''' var būt:
* ''[[Fergie]]'' (īstajā vārdā Steisija Anna Fergusone (''Stacey Ann Ferguson''); dzimusi 1975. gadā) — amerikāņu popmūzikas/ritmblūza dziedātāja, dziesmu autore un aktrise
* [[Prija Fergusone]] (''Priah Ferguson''; dzimusi 2006. gadā) — amerikāņu aktrise

sentences:
{{atsauces+}}
 [[barometrs]]- staba augšā ir [[vakuums]], dzīvsudraba [[smaguma spēks]] līdzsvaro [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]]]
'''Mehāniskais līdzsvars''' ir stāvoklis, kad kādam ķermenim visu pielikto [[spēks|spēku]] summa ir vienāda ar [[nulle|nulli]]. Mehānisks līdzsvars var attiekties ne tikai uz vienu ķermeni, bet arī [[Fizikālā sistēma|fizikālu sistēmu]] miera stāvoklī vai vienmērīgā kustībā [[inerce]]s dēļ.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ziemeļkarolīna
| native_name             = ''North Carolina''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Blue Ridge NC.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Apalaču Zilā grēda, Ziemeļkarolīna
| image_flag              = Flag of North Carolina.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of North Carolina.svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Tar Heel State; Old North State''
| motto                   = "To be, rather than to seem"
| anthem                  =  The Old North State
| capital                 = [[Roli]]
| largest_city            = [[Šarlota]]
| official_language       = [[angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = North Carolina in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_alt                 =
| map_caption             = Ziemeļkarolīnas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1789|11|21|N}} (17.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Rojs Kūpers]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 139390
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 9.5
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 2037
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes =
| elevation_min_m         =
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    =
| population_total        = 10551162
| population_as_of        = 2021
| population_rank         = 9.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 74,95%
melnie — 22,29%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 77%
[[katoļi]] — 10%
nereliģiozi — 11%
| blank_name_sec1         = Platums
| blank_info_sec1         = 241 km
| blank1_name_sec1        = Garums
| blank1_info_sec1        = 901 km
| blank2_name_sec1        = Ģeogrāfiskais platums
| blank2_info_sec1        = No 33° 50′ N līdz 36° 35′ N
| blank3_name_sec1        = Ģeogrāfiskais garums
| blank3_info_sec1        = No 75° 28′ W līdz 84° 19′ W
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://www.nc.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Ziemeļkarolīna''' ({{val|en|North Carolina}}, {{izrunā|ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidaustrumu reģionā. Ziemeļkarolīnas administratīvais centrs ir [[Roli]]. Pašreizējais štata gubernators ir [[Rojs Kūpers]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Neandertāle
| native_name    = Neandertal
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Neanderthal_Valley_3.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Neandertāle
| map            =
| map_type       = Vācija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 51.226129
| longd = 6.951058
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Vācija|Ziemeļreina-Vestfālene}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 1856. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q170081"
}
</mapframe>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
|
|-
| Planētu salīdzinājums pēc mēroga. Attēlā lielās planētas ir [[Urāns (planēta)|Urāns]] un [[Neptūns (planēta)|Neptūns]], vidējās planētas ir [[Zeme]] (pa kreisi) un [[Venera (planēta)|Venera]] ( pa labi) (centrā redzams [[baltais punduris]] [[Sīriuss|Sīriuss Beta]]), bet mazās planētas skatīt nākamajā attēlā.
|-
|
|-
| Attēlā lielie debess ķermeņi ir [[Marss (planēta)|Marss]] un [[Merkurs (planēta)|Merkurs]], bet mazie no kreisās puses ir Zemes pavadonis [[Mēness]] un pundurplanētas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] un [[Haumeja]].
|}

sentences: un [[saharīns|saharīna]] saldinātāju maisījumu]]

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Priedāji}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Salaca
| attēls            = Salaca.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Salaca pie Neļķu klintīm
| karte             = Latvijas upe Salaca karte.png
| kartes_paraksts   = Salaca un [[Burtnieks]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Burtnieks]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=47 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=08 | sāk_gar_s=42 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=19 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{EST}}
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 95
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 42
| caurtece          =
| gada_notece       = 1,06
| baseins           = 3421,0
| baseins_latvijā   = 3239
| pietekas          = [[Korģe]], [[Ramata]], [[Glāžupe]]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svētais Rimberts''' ({{val|la|Rimbertus}}, arī ''Rembert'', vai ''Rembart'', dzimis 830. gadā — miris 888. gada 11. jūnijā) bija Hamburgas-[[Brēmenes arhibīskaps]], hronikas ''Vita sancti Anscarii'' autors.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepenā nometne
| attēls                   = CampNowherePoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Camp Nowhere''
| žanrs                    = komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Džonatans Prinss]]
| producents               = [[Maikls Peisers]]
| scenārija autors         =
* [[Endrjū Kurcmans]]
* [[Eliots Volds]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Džonatans Džeksons]]
* [[Vendija Makkena]]
* [[M. Emets Volšs]]
| mūzika                   = [[Deivids Lorenss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hollywood Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|8|26}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-nowhere-1995-0|title=Camp Nowhere|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018|archive-date={{dat|2020|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200930032440/https://www.bbfc.co.uk/releases/camp-nowhere-1995-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=campnowhere.htm|title=Camp Nowhere (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepenā nometne"''' ({{val|en|Camp Nowhere}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Prinss]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Kristofers Loids]], [[Džonatans Džeksons]], [[Vendija Makkena]] un [[M. Emets Volšs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|8|26||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Cytisus emeriflorus.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Cytisus emeriflorus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Cytisus
| ģints_lv = Slotzari
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Cytisus
| kategorijas =
}}'''Slotzari''' ({{Val|la|Cytisus}}, sinonīms ''Sarothamnus'') ir augu ģints [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60455196-2|title=Cytisus Desf. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-04|language=en}}</ref> Viena suga ir sastopama arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0" />

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: [[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Antverpenes rātsnams
| native_name         = ''Stadhuis van Antwerpen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = Antwerpen_Stadhuis_crop1_2006-05-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2213 | latNS  = N
| longd = 4.3992 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1561. gads
| completion_date     = 1564. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Beļģijas un Francijas befruā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/943-003 943-003]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{BEL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Japāņu rakstība}}
'''Japāņu rakstība''' ir [[rakstība]], kuru lieto, rakstot tekstu [[japāņu valoda|japāņu valodā]]. Ir divi fonētiski [[alfabēts|alfabēti]] (hiragana un katakana), kā arī [[logogramma|logogrāfiskā]] sistēma [[kandži]] (漢字), kura ir savulaik aizgūta no [[Ķīna]]s.  Svešvārdus pieraksta, lietojot katakanas fonētisko alfabētu, bet [[Latīņu alfabēts|latīņu burtus]] reti lieto saīsinājumos (piemēram NATO) un kā dizaina elementu. Visus japāņu valodas vārdus ir iespējams pierakstīt kanā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences: (vidū), [[Heinrihs fon Štriks|H. Štriks]], [[Karls fon Breverns|K. Breverns]], A. Rehekampfs, T. Hāns. Stāv:  [[Vilhelms Roberts fon Bulmerinks|V. Bulmerinks]], [[Andrejs Krastkalns|A. Krastkalns]], E. Dehio, P. Tarasks, J. Valdmanis, G. Nurms, Otass.]]

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = OMON/AMAP
|                   attēls = Знак ОМОН (Беларусь).png
|            attēla izmērs =
|               virsraksts =
|                   valsts = {{BLR}}
|              pastāvēšana = 1988. gada 3. oktobris—pašlaik
|               pakļautība = Baltkrievijas Iekšlietu ministrija
|                  daļa no =
|          karaspēka veids =
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja = 22. novembris
|                   devīze =
|     militārās operācijas = [[Baltkrievijas iedzīvotāju protesti (2020—2021)]]
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri =
}}
'''OMON''' ({{val|ru|ОМОН – Отряд милиции особого назначения}} – 'Milicijas īpašo mērķu vienība') jeb '''AMAP''' ({{val|be|АМАП – Атрад міліцыі асобага прызначэння}}) ir [[Baltkrievija]]s tiesībaizsardzības iestāde [[Baltkrievijas Iekšlietu ministrija]]s pakļautībā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Eurasian_Spoonbill-2.jpg
 |    att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 | dzimta = Threskiornithidae
 | dzimta_lv = Ibisu dzimta
 | apakšdzimta = Plataleinae
 | apakšdzimta_r = Karošknābji
 | apakšdzimta_lv = Karošknābju apakšdzimta
 | ģints = Platalea
 | ģints_lv = Karošknābji
 | suga = Platalea leucorodia
 | suga_lv = Karošknābis
 | binomial = Platalea leucorodia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Karošknābis''' jeb '''platknābja ibiss''' (''Platalea leucorodia'') ir [[ibisu dzimta]]s (''Threskiornithidae'') [[Pelikānveidīgie|pelikānveidīgais]] putns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir trīs pasugas.<ref name=orn/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ježijs Levi
|     vārds_orig = ''Jerzy Lewi''
|         attēls = Jerzy Lewi.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1949
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Vroclava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Lunda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{POL}} <br />{{SWE}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences: '''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ēdamais tomāts
|          platums = 235px
|           attēls = Bright red tomato and cross section02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. lycopersicum
|          suga_lv = Ēdamais tomāts
|           suga_r = Tomāts
|         binomial = Solanum lycopersicum
|         sinonīmi = ''Lycopersicon lycopersicum''<br />''Lycopersicon esculentum''
|  izcelsmes_vieta = [[Latīņamerika]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 707/720
|attēls               = Attēls:Boeing 707 Air India Basle - 1976.jpg
|paraksts             =
|tips                 = Pasažieru lidmašīna
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1957|12|20}} <ref>[http://www.aviation-history.com/boeing/707.html Boeing 707 Jet Transport - USA]</ref>
|komerciālie lidojumi = [[1958]]. gada [[oktobris]]
(Pan American)
|izņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = [[1958]] - [[1979]]
|skaits               = 1010
|izmaksas             = 4,3 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāru]] ([[1955]]. gads)
|attīstīts no         = Boeing 367-80
|modifikācijas        = C-137 Stratoliner
VC-137C (Air Force One)
}}

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences: Šajā lapā tiek uzskaitītas apmeklētākās Latvijā notikušās [[Futbols|futbola]] spēles kopš 1992. gada, brīža, kad [[Latvijas Futbola federācija]] tika atjaunota [[FIFA|Starptautiskajā Futbola federāciju asociācijā]] un uzņemta [[UEFA|Eiropas Futbola asociāciju savienībā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lff.lv/par-lff/|title=Par LFF|website=lff.lv|access-date=2022-05-25|language=}}</ref>

sentences:
{{Infobox Christian leader
|type             = Pope
|honorific-prefix = Pāvests
|name             = Lūcijs I
|Latin name       = Lucius I
|image            = Lucius I.jpg
|image_size       = 220px
|birth_name       =
|term_start       = {{dat|253|6|25|N|bez}}
|term_end         = {{dat|254|3|5|N|bez}}
|predecessor      = [[Kornēlijs]]
|successor        = [[Stefans I]]
|birth_date       = ap [[200. gads|200]]. gadu
|birth_place      = [[Roma]], [[Romas impērija]]
|death_date       = {{dat|254|3|5}} (aptuveni 54 gadu vecumā)
|death_place      = [[Roma]], [[Romas impērija]]
|other            = Lūcijs
|coat_of_arms     =
|nationality      =
}}

sentences: '''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

sentences:
{{Cmbox
|type=notice
|text=Lai pievienotu lapu šai kategorijai, lapā ievietojiet veidni {{tl|inuse}} vai {{tl|inuse2}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AfricanElephant.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Loxodonta africana|Āfrikas savannas zilonis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
| augstākā kārta =Afrotheria
| augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
| virskārta=Paenungulata
| virskārta_lv=Āfrikas nagaiņi
|         kārta = Proboscidea
|      kārta_lv = Snuķaiņi
|    binomial = Proboscidea <small>([[Illiger]], 1811)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences:
{{cita nozīme|valsti|pilsētu šajā valstī|Beliza (pilsēta)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Belize''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Beliza
|            valsts_nosaukums = Belize
|               karoga_attēls = Flag of Belize.svg
|            karoga_nosaukums = Belizas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Belize.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Belizas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Land of the Free]]''
|               kartes_attēls = BLZ orthographic.svg
|             kartes_paraksts = Belizas atrašanās vieta Centrālamerikā
|               galvaspilsēta = [[Belmopana]]
| latd= 17 | latm= 15 | latNS= N | longd= 88 | longm= 46 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = [[Beliza (pilsēta)|Beliza]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Belizas monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Belizas ģenerālgubernators|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Froila Calama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Belizas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Džonijs Brisenjo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Belizas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1981|9|21}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 22,966
|               platība_rangs = 150.
|              procenti_ūdens = 0,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 419 199
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 176.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 18
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 198.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 3,088 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 8 185
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,715
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 101.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Belizas dolārs]]
|                valūtas_kods = BZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -6
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bz]]
|              tālsarunu_kods = 501
|                iso_kods_num = 084
|              iso_kods_alfa2 = BZ
|              iso_kods_alfa3 = BLZ
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lūcija Ķuzāne
|     vārds_orig =
|         attēls = Lucija Kuzane.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lūcija Ķuzāne 2007. gadā [[Gricgale|Gricgalē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Mēmeles pagasts]], [[Jēkabpils apriņķis]], {{flag|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, novadpētniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Jūlijs Dievkociņš", "Saule mūžam mana", "Aleksandrs".
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Lūcija Ķuzāne''' (dzimusi 1927. gada 30. oktobrī<ref>[https://www.jgb.lv/lv/novada-kalendars/kuzane-lucija-/ Ķuzāne Lūcija rakstniece, pedagoģe, novadpētniece, Jēkabpils pilsētas Goda pilsone] Jēkabpils galvenā bibliotēka</ref>  [[Mēmeles pagasts|Mēmeles pagastā]]) ir [[latvieši|latviešu]] skolotāja un rakstniece, [[Sēlija|Sēlijas]] novada pētniece, [[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] kavaliere,<ref>[http://www.jpb.lv/?sid=35 www.jpb.lv]</ref> kā arī [[Jēkabpils Goda pilsonis|Jēkabpils]] un [[Pilskalnes pagasts (Neretas novads)|Pilskalnes pagasta]] Goda pilsone.

sentences:
'''Atteikta nosēšanās''' jeb '''aiziešana otrā aplī''' (''[[angļu valoda|angļu]]: go-around'') ir manevrs, ko [[gaisa kuģis|gaisa kuģa]] ekipāža izpilda gadījumā, ja nav iespējams turpināt [[gatavošanās nosēsties|gatavošanos nosēsties]] ([[angļu valoda|angļu]]: ''final approach'').
Uz 1000 [[nosēšanās]] gadījumiem notiek vidēji 1–3 atteiktas nosēšanās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://flightsafety.org/wp-content/uploads/2017/03/Go-around-study_final.pdf|title=Go-Around Decision-Making and Execution Project|last=|first=|date=|website=|archive-url=|archive-date=|dead-url=|access-date=}}</ref> Lēmumu pārtraukt nosēšanos var pieņemt gaisa kuģa pilots, pieprasīt pārtraukt nosēšanos var arī gaisa satiksmes kontrolieris. Atteikta nosēšanās pati par sevi nav uzskatāma par ārkārtas situāciju (taču tā var tikt veikta, reaģējot uz ārkārtas situāciju).
Pareizi veikta aiziešana otrā aplī ir drošs un labi apgūts manevrs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dogvila
| operators = [[Entonijs Dods Mantls]]
| attēls =  Dogville poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, eksperimentālais kino
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents = Vībeke Vindelēva
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Kloē Seviņī]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Bens Gazara]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Filips Beikers Hols]]
* [[Džeimss Kāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dogville''
| studija = * ''[[Filmek AB]]''
* ''[[Zoma Films UK]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[France 3 Cinéma]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Nordisk Film]]''
* ''[[Icon Film Distribution]]''
* ''[[Les films du losange]]''
* ''[[Concorde Filmverleih]]''
* ''[[A-Film]]''
* ''[[Trust Film Sales ApS]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|19|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2004|4|24|ASV|}}
| ilgums = 178 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{NED}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dogvila"''' ({{Val|en|Dogville}}) ir 2003. gada eksperimentāla [[Drāma|drāmas]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Nikola Kidmena]], [[Lorēna Bekola]], [[Pols Betanijs]], [[Kloē Seviņī]], [[Stellans Skašgords]], [[Udo Kīrs]], [[Bens Gazara]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Filips Beikers Hols]] un [[Džeimss Kāns]].

sentences:
[[Kategorija:Dabas stihijas]]
[[Kategorija:Hidroloģija]]
[[Kategorija:Ūdens]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''YIT Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''Allmänna Ingeniörsbyrån''<br />''Perusyhtymä''
| successor        =
| foundation       = 1987. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 11 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.yitgroup.com/ yitgroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''9814072356''' ir 87. un lielākais kāda skaitļa kvadrāts, kurā visi cipari, arī nulle, tiek izmantoti 1 reizi un bez atkārtošanās. Tā kvadrātsakne ir 99066. Šī skaitļa pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 248F6DC24.
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}

sentences:
[[Kategorija:Krievi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc tautības un nodarbošanās]]

sentences: '''Priekšdziedzeris''' jeb '''prostata''' ({{val|la|prostata}}) ir nepāra vīrišķais reproduktīvās sistēmas [[dziedzeris]], kas atrodas starp [[urīnpūslis|urīnpūsli]] un [[taisnā zarna|taisno zarnu]], un ir vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]]. Prostata ir blīvas konsistences orgāns un tai ir kastaņveida forma. Caur šo dziedzeri iet [[urīnizvadkanāls|urīnizvadkanāla]] sākuma daļa, un tās dobumā atveras prostatas dziedzeru izvadi. Priekšdziedzera izdalītais sekrēts veicina [[spermatozoīds|spermatozoīdu]] kustīgumu. Dziedzera garums ir aptuveni 3—4 cm, bet platums 3—5 cm.<ref name="neslimo"/> Izplatītākās priekšdziedzera slimības ir [[prostatas adenoma]] un [[prostatas vēzis]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name        = Haralds V
|name-orig   = ''Harald V''
|image       = King Harald V 2021.jpg
|caption = Haralds V 2021. gadā
|succession  = [[Norvēģijas karalis]]
|reign-start = {{Dat|1991|01|17|N}}
|reign-end   = pašlaik
|predecessor = [[Olafs V]]
|suc-type    = Troņmantnieks
|successor   = [[Kroņprincis Hākons]]
|spouse      = [[Karaliene Sonja]]
|issue       = * [[Princese Marta Luīze]]
* [[Kroņprincis Hākons]]
|house       = [[Gliksburgas dinastija]]
|father      = [[Olafs V]]
|mother      = [[Marta Bernadote]]
|birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1937|2|21}}
|birth_place = {{vieta|Norvēģija|Skauguma}}
|death_date  =
|death_place =
|signature   = Harald V of Norway Signature.svg
}}
'''Haralds V''' ({{val-no|Harald V}}; dzimis {{dat|1937|02|21}}) ir [[Norvēģija]]s karalis. Sācis valdīt pēc tēva karaļa [[Ūlavs V|Ūlava V]] nāves 1991. gadā.

sentences: '''Elektronegativitāte''' ir [[atoms|atoma]] fundamentāla ķīmiska īpašība, kas kvantitatīvi raksturo [[molekula]]s sastāvā esoša atoma spēju piesaistīt [[elektrons|elektronus]]. Elektronegativitāti mēdz apzīmēt ar grieķu burtu '''χ'''. Elektronegativitāti izsaka kā vidējo aritmētisko no atoma [[jonizācijas enerģija]]s un [[elektrontieksme]]s.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Bangera oāze
 |attēls                 = BungerHills Terra MODIS.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Bangera oāze satelītattēlā
 | pushpin_map         = Antarktīda
 | latd  = 66 | latm  = 17 | lats  =  | latNS  = S
 | longd = 100 | longm = 47 | longs =  | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                =
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Antarktīda]]
 |novietojums            = [[Noksa krasts]]
 |valstis                =
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 450-942
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               =
 |pilsētas               =
}}
'''Bangera oāze''', arī '''Bangera pakalni''' ({{val|en|Bunger Hills)}}, ir polārā [[oāze]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[Noksa krasts|Noksa krastā]].<ref>{{PZT|93}}</ref> Oāzi atklāja operācijas ''[[Highjump]]'' laikā amerikāņu lidotājs Deivids Bangers ''(David E. Bunger)'', kura vārdā oāze nosaukta.<ref>{{GNIS|2145|type=antarid}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GX4''
| Nosaukums_orig         = ''Inmarsat-5 F4''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[BSS-702HP]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing Satellite Systems]]'' {{USA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|5|15|SK}} 23:21 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 Full Thrust]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''LC-39A''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 3750 kg
| Pilna_masa             = 6086 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 15 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 55° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GX3]]''
| KA_nāk                 = ''[[Hellas-Sat 3 / Inmarsat S EAN|Inmarsat S EAN]]''
}}
'''''GX4''''' (sākotnēji '''''Inmarsat-5 F4''''' jeb '''''I-5 F4''''') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' piektās paaudzes ''Global Xpress'' [[sakaru pavadonis]]. Tas paredzēts kā ''Inmarsat'' rezerves pavadonis, un sākotnēji nodrošināja sakarus klientiem Eiropā, Āzijā un Ziemeļāfrikā. Pavadonis palaists 2017. gada maijā un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]].

sentences:
atsegums pie [[Salaca]]s ([[Neļķu klintis]]).]]
'''Vidusdevons''' ('''D2''') jeb '''vidējais devons''' ir [[Devona periods|devona perioda]] [[epoha]], kā arī devona sistēmas [[nodalījums]]. Šī epoha ilga aptuveni 12 mlj. gadus (397,5 ± 2,7 - 385,3 ± 2,6 Ma). Vidusdevons dalās divos stāvos (laikmetos): [[Eifela stāvs|Eifela]] un [[Živetas stāvs|Živetas stāvos]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name           = Vējiem līdzi (grāmata)
Gone with the Wind
| image          =
| caption        =
| author         = [[Mārgarita Mičela]]
| country        = {{ASV}}
| language       = {{en ikona}}
| cover_artist   =
| genre          = [[Vēsturiskais romāns]]
| publisher      = [[Macmillan Publishers (ASV)]]
| release_date   = June 30, 1936. gada 30. jūnijs
| media_type     = Iespieddarbs
| pages          = 1037 ([[pirmajā izdevumā]])
1024 ([[Warner Books]] izdevumā)
| isbn           = 978-0-446-36538-3
| isbn_note      = (Warner)
| dewey          = 813.52
| oclc           = 28491920
| preceded_by    =
| followed_by    = [[Scarlett (Ripley novel)|Scarlett]]
[[Rhett Butler's People]]
}}
'''Vējiem līdzi''' ({{val|en|Gone with the Wind}}) ir amerikāņu rakstnieces [[Mārgarita Mičela|Mārgaritas Mičelas]] romāns, kas pirmo reizi publicēts 1936. gadā. Romāna sižeta notikumi risinās Kleitonas apgabalā un [[Atlanta|Atlantā]],  [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] un [[rekonstrukcijas laikmetā]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[sala|salu]] [[valsts|valstis]]'''. Sala ir samērā neliela (salīdzinājumā ar kontinentu) sauszemes daļa, ko no visām pusēm norobežo okeāna, jūras, ezera vai upes ūdens.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/sv/?w=sala |title=Sala (Tezaurs.lv) |access-date={{dat|2015|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305101616/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=sala |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Vairākas salu valstis ir iekļautas kā [[arhipelāgs|arhipelāgi]], jo valstu teritoriju veido vairākas salas, piemēram, [[Filipīnas]] un [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzija]]. Citu valsts teritorijas veido tikai viena sala, piemēram, [[Nauru]], vai arī uz vienas salas ir vairākas valstis, piemēram, [[Haiti]]. Lai gan [[Austrālija]] ir [[kontinents]], bieži vien to sauc arī par salu un tai nav sauszemes [[robeža]]s. Atsevišķas salu valstis netiek oficiāli atzītas kā valstis, piemēram, [[Ziemeļkipra]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Augstākais vērtējums
 | oriģinālnos = ''The Perfect Score''
 |      attēls = TPSposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Braiens Robinss]]
 |  producents =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
* [[Maikls Tolins]]
* Braiens Robinss
 |   scenārijs =
* [[Marks Haimens]]
* [[Džons Zaks]]
* [[Marks Švāns]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ērika Kristensena]]
* [[Braiens Grīnbergs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dariuss Mailss]]
* [[Leonardo Nems]]
 |      mūzika = [[Džons Mērfijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Tollin/Robbins]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2004|1|30}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-score-2004|title=The Perfect Score|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectscore.htm|title=The Perfect Score (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Augstākais vērtējums"''' ({{val|en|The Perfect Score}}) ir 2004. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Braiens Robinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Ērika Kristensena]], [[Braiens Grīnbergs]], [[Skārleta Johansone]], [[Dariuss Mailss]] un [[Leonardo Nems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences: '''Cimdi''' ir [[apģērbs|apģērba gabals]], kas aptver [[plauksta|plaukstu]] vai daļu no tās. To uzdevums ir sildīt plaukstas vai aizsargāt tās no traumām.

sentences:
{{commonscat|September 11 attacks|2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV}}
{{catmore}}

sentences:
{{Cita nozīme|mācītāju|ārstu|Gustavs fon Bergmanis (ārsts)}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs fon Bergmanis
|              attēls = bergmanis_gustavs.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1749
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]<br />([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Rūjiena]]
|        dzīves_vieta = [[Vidzemes guberņa]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Bokē''', arī '''bokē efekts''' vai '''izplūduma efekts''' (no {{val|ja|ボケ}} ''boke'' — 'izsmērēts, neass, dūmakains') ir [[Fotogrāfija|fototehnikā]] izmantots paņēmiens, kad attēla fons tiek attēlots izplūdis jeb neass. Bieži vien tas tiek darīts ar nodomu, lai izceltu galveno fotogrāfijā attēloto objektu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus giganteus ventral median plate.jpg
| att_nosaukums = ''T. giganteus'' vēdera plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv =
| suga = Tartuosteus giganteus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Tartuosteus giganteus''''' ir [[piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā kā ''Psammolepis gigantea''. Holotips ir branhiālā plātne no Hāslavas atseguma Merajegi ([[Emajegi]] pieteka) krastā. 1961. gadā [[Dmitrijs Obručevs]] šo sugu iedalīja jaunā tartuosteju ģintī. Attiecīgi ''Tartuosteus giganteus'' kļuva par šīs ģints tipveida sugu. Nosaukums ''Tartuosteus giganteus'' nozīmē milzīgs [[Tartuosteji|tartuostejs]]. Suga ir izplatīta Igaunijā, [[Tartu]] apkārtnē, kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]], [[Orodeža]]s, [[Saba (upe)|Sabas]], [[Vejenka]]s upju krastos, [[Arukilas svīta|arukilas]] svītas nogulumos.

sentences:
Šajā sarakstā apkopoti ievērojami '''[[Florence|Florencē]] dzimuši''' cilvēki:
* [[Marioto Albertinelli]] (''Mariotto Albertinelli'') (1474—1515) — mākslinieks
* [[Dante Aligjēri]] (''Dante Alighieri'') (1265—1321) — dzejnieks
* [[Alesandro Allori]] (''Alessandro Allori'') (1535—1607) — mākslinieks
* [[Kristofano Allori]] (''Cristofano Allori'') (1577—1621) — mākslinieks
* [[Džovanni Animuča]] (''Giovanni Animuccia'') (1520—1571) — komponists
* [[Fra Bartalomeo]] (''Fra Bartolomeo'') (1472—1517) — mākslinieks
* [[Sandro Botičelli]] (''Sandro Botticelli'') (1445—1510) — mākslinieks
* [[Anjolo Bronzino]] (''Agnolo Bronzino'') (1503—1572) — mākslinieks
* [[Filipo Brunelleski]] (''Filippo Brunelleschi'') (1377—1446) — arhitekts
* [[Benvenuto Čellini]] (''Benvenuto Cellini'') (1500—1571) — mākslinieks
* [[Džons Daglass]] (''John Douglas'') (1844—1900) — augstmanis
* [[Donatello]] (''Donatello'') (1386—1466) — mākslinieks
* [[Franko Dzefirelli]] (''Franco Zeffirelli'') (1923—2019) — kinorežisors
* [[Džoto]] (''Giotto'') (1267—1337) — mākslinieks
* [[Oriana Fallači]] (''Oriana Fallaci'') (1929—2006) — žurnāliste
* [[Ferdinando III]] (''Ferdinando III'') (1769—1824) — lielhercogs
* [[Francis II]] (''Franz II.'') (1768—1835) — imperators
* [[Frančesko I de Mediči]] (''Francesco I de' Medici'') (1541—1587) — lielhercogs
* [[Domeniko Girlandajo]] (''Domenico Ghirlandaio'') (1449—1494) — mākslinieks
* [[Frančeska Kačini]] (''Francesca Caccini'') (1587—1640) — komponiste
* [[Frančesko Kasagrande]] (''Francesco Casagrande'') (1970—) — riteņbraucējs
* [[Mateo Karkasi]] (''Matteo Carcassi'') (1792—1853) — komponists, ģitārists
* [[Lielhercogs Kārlis]] (''Karl von Österreich-Teschen'') (1771—1847) — augstmanis
* [[Katrīna Mediči]] (''Catherine de Médicis'') (1519—1589) — karaliene
* [[Gvido Kavalkanti]] (''Guido Cavalcanti'') (1255—1300) — dzejnieks
* [[Luidži Kerubini]] (''Luigi Cherubini'') (1760—1842) — komponists
* [[Klemenss VII]] (''Clemens VII'') (1478—1534) — pāvests
* [[Klemenss XII]] (''Clemens XII'') (1652—1740) — pāvests
* [[Karlo Kollodi]] (''Carlo Collodi'') (1826—1890) — rakstnieks
* [[Pjero di Kozimo]] (''Piero di Cosimo'') (1462—1521) — mākslinieks
* [[Kozimo de' Mediči]] (''Cosimo de' Medici'') (1389—1464) — valdnieks
* [[Kozimo I de Mediči]] (''Cosimo I de' Medici'') (1519—1574) — lielhercogs
* [[Kozimo II de Mediči]] (''Cosimo II de' Medici'') (1590—1621) — lielhercogs
* [[Bruneto Latini]] (''Brunetto Latini'') (1220—1294) — filozofs
* [[Leo X]] (''Leo X'') (1475—1521) — pāvests
* [[Leo XI]] (''Leo XI'') (1535—1605) — pāvests
* [[Leopolds II (Toskāna)|Leopolds II]] (''Leopoldo II'') (1797—1870) — lielhercogs
* [[Filipo Lipi]] (''Filippo Lippi'') (1406—1469) — mākslinieks
* [[Lorenco de' Mediči]] (''Lorenzo de' Medici'') (1449—1492) — valdnieks
* [[Žans-Batists Lullī]] (''Jean-Baptiste Lully'') (1632—1687) — komponists
* [[Nikolo Makjavelli]] (''Niccolò Machiavelli'') (1469—1527) — filozofs
* [[Rouza Makgauana]] (''Rose McGowan'') (1973—) — aktrise
* [[Marija de Mediči]] (''Marie de Médicis'') (1573—1642) — karaliene
* [[Mario del Monako]] (''Mario del Monaco'') (1915—1982) — operdziedonis
* [[Florensa Naitingeila]] (''Florence Nightingale'') (1820—1910) — medmāsa
* [[Sv. Filipo Neri]] (''San Filippo Neri'') (1515—1595) — katoļu svētais
* [[Antonio Pollajolo]] (''Antonio Pollaiuolo'') (1432/1433—1498) — mākslinieks
* [[Ričards Rodžers]] (''Richard Rogers'') (1933—2021) — arhitekts
* [[Antonio Sakīni]] (''Antonio Sacchini'') (1730—1786) — komponists
* [[Antonio da Sangallo Jaunākais]] (''Antonio da Sangallo il Giovane'') (1484—1546) — arhitekts
* [[Antonio da Sangallo Vecākais]] (''Antonio da Sangallo il Vecchio'') (1455—1534) — arhitekts
* [[Jakopo Sansovino]] (''Jacopo Sansovino'') (1486—1570) — arhitekts
* [[Džovanni Sartori]] (''Giovanni Sartori'') (1924—2017) — politologs
* [[Davids Sasoli]] (''David Sassoli'') (1956—2022) — politiķis, žurnālists
* [[Džons Singers Sardžents]] (''John Singer Sargent'') (1856—1925) — mākslinieks
* [[Džovanni Spadolini]] (''Giovanni Spadolini'') (1925—1994) — politiķis
* [[Paolo del Poco Toskanelli]] (''Paolo dal Pozzo Toscanelli'') (1397—1482) — matemātiķis
* [[Paolo Učello]] (''Paolo Uccello'') (1397—1475) — mākslinieks
* [[Urbāns VIII]] (''Urbanus VIII'') (1568—1644) — pāvests
* [[Frančesko Marija Veračini]] (''Francesco Maria Veracini'') (1690—1768) — komponists
* [[Andrea del Verokjo]] (''Andrea del Verrocchio'') (1435—1488) — mākslinieks
* [[Amerigo Vespuči]] (''Amerigo Vespucci'') (1451—1512) — kartogrāfs
* [[Vinčenco Viviani]] (''Vincenzo Viviani'') (1622—1703) — matemātiķis

sentences: '''Žemaitijas  bīskapija''' bija katoļu bīskapija [[Žemaitija]]s teritorijā, kas pastāvēja no 1417. gada līdz [[Romas katoļu Kauņas arhidiecēze]]s dibināšanai 1926. gadā. Žemaitijas bīskapijas centrs bija [[Varņi|Medininkos]] (Varņos). [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s un un [[Kurzemes guberņa]]s laikā Žemaitijas bīskapiem bija pakļautas arī [[Kurzeme]]s, [[Zemgale]]s un [[Sēlija]]s katoļu draudzes.

sentences:
{{līdzīgs|Gaigalova}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Gaigalava
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Gaigalavas skola.jpg
| image_caption = Gaigalavas pamatskola
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Gaigalavas pagasts]]
| established_title =
| established_date =
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
 nosaukumi
| seat = {{val-ru|Быково}}
 {{val-ltg|Bykova}}
 {{val-lv|Bikava}}
| area_total_km2 =
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62433&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 210
| population_density_km2 =
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 02
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 04
| longs = 01
| longEW = E
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website =
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4618 Gaigalava
| footnotes =
}}

sentences: '''Čili pipari''' jeb '''čili''' ir stipri kairinošs [[garšviela|garšvielu]] sajaukums, ikdienas piedeva [[meksikāņu virtuve|meksikāņu virtuvē]], kā arī vairākos [[Dienvidamerika]]s,  [[Āzija]]s un īpaši [[Taizeme]]s valstu [[ēdiens|ēdienos]].<ref>[http://growingchillies.net/easy-to-grow-chili-birds-eye-chilis/ Taizemes ''Bird's eye chili'']</ref> No dažādiem [[Meksika]]s rajoniem iegūtas aptuveni 70 dažādu šķirņu aso  [[pipari|piparu]], piemēram, saldo mulatos, tumšo pasilja un zaļo halapenjo. Pasaulē esot 200 dažādu aso piparu [[šķirne]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ričards Florida
|          vārds_orig = Richard Florida
|              attēls = Richard Florida - 2006 Out & Equal.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1957
|          dz_mēnesis = 08
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Ņuarka]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = pilsētplānotājs
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēršu dzinējs
| abbreviation = Boo
| name_latin = Boötes
| RA = 15
| dec = +30
| areatotal = 906.831
| arearank = 13. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = [[Arkturs]]
| starmagnitude = -0.04
| neareststarname =[[ξ Boo]]
| stardistance = 21.8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =[[Kvadrantīdas]]
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Berenikes Mati]]
[[Ziemeļu Vainags]]
[[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija =pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 50
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Hobby Hall Suomi Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1962. gads (2018. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = mazumtirdzniecība tiešsaistē
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.hobbyhall.fi hobbyhall.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Hobby Hall Suomi Oy''''' ir [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas piegādā preces pēc pasūtījuma tiešsaistē, ar vēstuli vai veikalā. Dibināts 1962. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vantā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ostins Pauerss un Zelta loceklis
 | oriģinālnos = ''Austin Powers in Goldmember''
 |      attēls =  Austin Powers in Goldmember.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors = [[Džejs Roučs]]
 |  producents =
* [[Sūzena Toda]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Demija Mora]]
* [[Maiks Maierss]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls Makullers]]
* Maiks Maierss
 |     aktieri =
* Maiks Maierss
* [[Bejonse Noulza]]
* [[Maikls Jorks]]
* [[Roberts Vāgners]]
* [[Sets Grīns]]
* [[Minduja Stērlinga]]
* [[Verns Trojers]]
* [[Maikls Keins]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''Gratitude International''
* ''Moving Pictures''
* ''Team Todd''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2002|7|26}}
 |      ilgums = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-goldmember-2002|title=AUSTIN POWERS IN GOLDMEMBER|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2019|archive-date={{dat|2019|08|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190829091021/https://bbfc.co.uk/releases/austin-powers-goldmember-2002}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}<ref name=mojo>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=austinpowers3.htm|title=Austin Powers in Goldmember |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 28, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|296 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Ostins Pauerss: Spiegs, kurš mani iz...]]" (1999)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ostins Pauerss un Zelta loceklis"''' ({{val|en|Austin Powers in Goldmember}}) ir 2002. gada filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučs]]. Filmā [[Doktors Ļaunums]], sadarbojoties ar ļaundari vārdā Zelta loceklis nolaupa [[Ostins Pauerss|Ostina Pauersa]] tēvu.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dj
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''dotDJ''
|sponsors              = ''Djibouti Telecom S.A''
|domātais-pielietojums = Ar [[Džibutija|Džibutiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Izplatīts saistībā ar mūziku; nelielos apmēros izmanto saistībā ar Džibutiju
|ierobežojumi          = Nav, izņemot slavenu preču zīmju reģistrēšanu, kur priekšroka ir preču zīmju īpašniekiem
|struktūra             = Reģistrēt var tikai otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.dj/eterms.htm Terms and conditions]
|strīdu-risināšana     = Strīdus risina [http://a.dj/ Association.DJ]
|mājas-lapa            = [http://www.dj/ www.dj]
}}

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|šahistu|Ivanovs|Ivanovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Igors Ivanovs
|     vārds_orig = Игорь Васильевич Иванов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1947
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Leņingrada|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Jūta|Sentdžordža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}}<br />{{CAN}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Kalkulators''' ({{val|la|calculator}}, no ''calculare'' — 'rēķināt'<ref name="Svešvārdu vārdnīca">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=323}}</ref>) ir mazgabarīta elektroniska [[ierīce]] aritmētisku darbību izpildei ar [[tastatūra|tastatūru]] ievadītiem [[skaitlis|skaitļiem]]. Rezultātus un starprezultātus kalkulators izvada, izmantojot [[gaismas diode|gaismas diožu]] vai [[šķidrie kristāli|šķidro kristālu]] indikatorus. Kalkulatorus darbina [[baterijas]] vai [[saules baterijas]]. Pēdējā laikā kalkulatorus ražo komplektā ar mazgabarīta [[printeri]]em un atmiņas moduļiem, kuros iekļautas dažādas specializētas programmas.

sentences: {{Citas nozīmes|Ziemeļmaķedonijas vēsturi|Senā Maķedonija|Maķedonijas vēsture}}

sentences:
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Medema purvs
| attēls          = Stunīšu ezers- aero photo - panoramio.jpg
| attēla apraksts = [[Stūnīšu ezers]] un Medema purvs
| citi nosaukumi  =
| atrašanās vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]] un [[Ķekavas pagasts]]
| tips = [[augstais purvs]], [[zemais purvs]]
| platība = 3400 ha
| lat_d             = 56.86667
| long_d            = 24.03333
| augi = [[sfagni]], [[grīšļi]], [[parastais baltmeldrs]], [[rasenes]], [[purva šeihcērijas]], [[polijlapu andromedas]], [[trejlapu puplakši]], [[purva cūkauši]]<ref name="rekreativais turisms">[http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2016/03/Medema_purva_Petijums_2015.pdf Rekreatīvā tūrisma attīstības iespēju izvērtēšana Medema purvā un tam pieguļošajās meža teritorijās], Juris Smaļinskis, 2015. Atjaunināts: {{Dat|2017|04|19}}.</ref>
| dzīvnieki = [[staltbrieži]], [[alnis|aļņi]], [[stirnas]], [[lapsas]], [[zaķi]], [[bebri]]<ref>[http://www.marupe.lv/objects/medema-purvs-un-mezs/ Medema purvs un mežs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170817071248/http://www.marupe.lv/objects/medema-purvs-un-mezs/ |date={{dat|2017|08|17||bez}} }}, marupe.lv. Atjaunināts: {{Dat|2017|04|19}}.</ref>
| ezeri =
| akači =
}}
'''Medema purvs''' ir [[purvs]] [[Rīga]]s dienvidu daļā [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimē, [[Mārupes novads|Mārupes novada]] austrumu daļā, [[Olaines novads|Olaines novada]] ziemeļu daļā un [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] ziemeļrietumu daļā starp [[Jaunmārupe|Jaunmārupi]] un [[Baloži]]em. Purva vidusdaļā atrodas [[Autoceļš A8 (Latvija)|autoceļš A8]], [[Stūnīši]] un [[Medemciems]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gviānas Kosmosa centrs
| native_name         = ''Centre spatial guyanais''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ariane 5 lifting off from the Guiana Space Centre in Kourou, French Guiana.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = [[Ariane 5]] pacelšanās Gviānas Kosmosa centrā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Eiropas Kosmosa aģentūra|ESA]]/[[EUSPA]]/[[CNES]]
| current_tenants     =
| location            = {{GUF}}
| address             =
| location_town       = [[Kuru]]
| location_country    =
| pushpin_map         = Gviāna#Dienvidamerika
| latd  = 5| latm  = 11| lats  = 04| latNS  = N
| longd = 52| longm = 45| longs = 45| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1964
| completion_date     = 1970
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://www.cnes-csg.fr/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Gviānas Kosmosa centrs'''<ref>[https://www.europarl.europa.eu/news/lv/headlines/society/20140514STO47019/kosmoss-galeja-eiropas-savienibas-robeza Eiropas Parlaments. Kosmoss: galējā Eiropas Savienības robeža]</ref> ({{val|fr|Centre spatial guyanais}}, {{val|en|Guiana Space Center}}) ir [[Francija]]s [[kosmodroms]] [[Kuru]] apkaimē, [[Franču Gviāna|Franču Gviānā]]. Tas atrodas ļoti izdevīgā vietā - [[ekvators|ekvatora]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] tuvumā. Kosmodromu izmanto [[Eiropas Kosmosa aģentūra]] (ESA), Francijas kosmiskā aģentūra (CNES) un kompānija [[Arianespace]] [[kosmiskais aparāts|kosmisko aparātu]] nogādāšānai kosmosā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Īslīces pagasts
| karte             = Īslīces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Īslīces pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Īslīces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Īslīces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Rītausmas
| platība           = 104,2
| iedzīvotāji       = 4084<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4084 / 104.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.islice.lv
}}

sentences:
{{Navbox
| name = Baltijas valstis
| title = [[Baltijas valstis]]
| image = [[File:Baltic states flag map.svg|75px]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Simfilla.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Myriapoda
| apakštips_lv =Daudzkāji
| klase =Symphyla
| klase_lv =Simfilas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Scutigerellidae}}
* {{TaksoSaite|Scolopendrellidae}}
| kategorijas =nē
}}
'''Simfilas''' ({{val-la|Symphyla}}) ir [[Daudzkāji|daudzkāju]] apakštipa klase. Tie ir kustīgi, sīki (1,5-3 mm), bālgani, redzes orgānus zaudējuši daudzkāji. Tos sastop kā uz [[augsne]]s virsmas, zem akmeņiem un lapām, tā arī tās virsējos slāņos. Tie ir kustīgi plēsēji vai augēdāji. Daļa pārtiek no augu atliekām.
== Morfoloģiskais raksturojums ==
Pēc morfoloģiskajām īpatnībām simfilas ir daudzkāju visaugstāk attīstītā apakšklase: tās ir posms starp zemāk stāvošajiem daudzkājiem — [[simtkāji]]em un [[kukaiņi]]em. Ar kukaiņiem simfilas saista žokļa aparāta uzbūve, speciālais [[maņu orgāns]] uz [[galva]]s aiz [[taustekļi]]em, kas savienots ar smadzeņu protocerebrālo daļu (daudzkāju [[Leidiga orgāns]], primāro bezspārņu postantenālais orgāns), kāju [[rudimenti]] — izspīlējamie maisiņi un irbuļi (styli) vidukļa segmentiem, vidukļa tergītu forma, kas stipri atgādina spārnoto kukaiņu tergītus, t.i., tergītus ar spārnu aizmetņiem. Ar zemākajiem lūpkājiem simfilas saista nepilnīgi attīstītais kājas bazālais nodalījums (gūža), muguriņa, kas sastāv no diviem viens aiz otra novietotiem nodalījumiem. [[Divpārkāji]]em it :īpaši simfilas tuvina apakšlūpas uzbūve un tas, ka dzimumatveres atrodas uz priekšējiem vidukļa segmentiem.
Tās pazīmes, kas parādās un attīstās lūpkājiem, tālāk attīstās simfilām. Pie tādām pazīmēm pieder vidukļa segmentu skaita samazināšanās, par ko liecina simfilu attīstīto kāju pāru skaita samazināšanās līdz 12 (bet, reducējoties priekšējo kāju pārim, kurš var pārveidoties par sariņiem, to ir tikai 11 pāri), kā arī tas, ka aiz katra attīstītā kāju pāra parādās izvirzāmu maisiņu veida rudimenti. Šāds maisiņu pāris ir pēdējā atlieka no segmenta, kuru nomāc priekšā esošais segments un kura aizmetnis ir jau zemākajiem lūpkājiem.
== Sistemātika ==
Klasē ir ap 150 sugām. Latvijā zināmas 3 sugas ({{TaksoSaite|Symphylella vulgaris}}, {{TaksoSaite|Scolopendrellopsis subnuda}} un {{TaksoSaite|Scutigerella immaculata}}).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences:
ir visēdāji.]]
'''Visēdāji''' ({{val-la|Omnivora}}) ir [[suga]]s, kas ikdienā pārtiek no [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em. Tie nav speciāli pielāgojušies [[ēšana|ēst]] tikai augus vai tikai dzīvniekus.<ref name="humansareomnivores">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vrg.org/nutshell/omni.htm |title=Cilvēki ir visēdāji |accessdate=2007-12-29 |author= Adapted from a talk by John McArdle, Ph.D.|date= |work= |publisher=Vegetarian Resource Group}}</ref> Vairums cilvēku arī ir visēdāji.

sentences: '''Iemidzināšana''' jeb '''eitanāzija''' - [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnā]] lietots<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |title=V/A Tulkošanas un terminoloģijas centra "Lopkopības un veterinārijas terminu sarakstā" šāda termina nav. |access-date={{dat|2009|07|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090403054340/http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |archivedate={{dat|2009|04|03||bez}} }}</ref> apzīmējums dzīvnieka nesāpīgai nonāvēšanai,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 1. nodaļas 1. pants definē: eitanāzija — nesāpīga nogalināšana |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref> ja tas pakļauts stresam, sāpēm vai ciešanām, ko nevar (vai īpašnieks nevēlas) novērst citām metodēm, ja dzīvnieks ir pārāk agresīvs un apdraud gan cilvēkus, gan dzīvniekus savā tuvumā vai jebkura cita iemesla dēļ, ja eitanānziju pieprasa dzīvnieka īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 50. pants. |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baiļu rags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|4|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Melville Productions''
* ''Talbot Productions''
| operators = [[Sems Līvits]]
| oriģinālnos = ''Cape Fear''
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| aktieri = * [[Gregorijs Peks]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Pollija Bergena]]
| scenārijs = [[Džeimss Vebs]]
| producents = [[Sajs Bārtlets]]
| režisors = [[Dž. Lī Tompsons]]
| žanrs = ''film noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Cape fear1960s.jpg
| imdb =
}}'''"Baiļu rags"''' ({{Val|en|Cape Fear}}) ir 1962. gada [[Film noir|''noir'']] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Dž. Lī Tompsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gregorijs Peks]], [[Roberts Mičums]] un [[Pollija Bergena]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Makdonalds (rakstnieks)|Džona Makdonalda]] 1957. gada romāna ''[[The Executioners]]''. Filmas pirmizrāde notika {{Dat|1962|4|12|5=bez}}.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Eglona
| attēls            = Eglaine pie Zasas - Dunavas ceļa.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Eglona pie Zasas - Dunavas ceļa
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Dominieki]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=09 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=51 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=08 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 33
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 82,7
| kritums           = 23
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 248,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Eglona''', arī ('''Eglūna''', '''Eglaine''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95952 |title=Informācija par objektu: Eglona |accessdate={{dat|2019|07|22||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>, ir [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenumā]] pie [[Dominieki]]em. Augštece iztaisnota un caur [[Eglonas-Susējas kanāls|Eglonas-Susējas kanālu]] savienota ar [[Vilkupe (Dobes pieteka)|Vilkupi]]. Ietek Daugavā pie [[Dunava]]s. Lielākās pietekas: [[Bērze (Eglones pieteke)|Bērze]], [[Lāčupīte (Eglonas pieteka)|Lāčupīte]], [[Grīvīte]], [[Riteniška]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: [[Dunava]], [[Tadenava]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Oaklawn Farm Zoo, Miniature horse.jpg
| att_nosaukums = [[zirga krāsa|Dārks]] miniatūrais zirgs
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = Equus caballus
|       suga_lv = Mājas zirgs
|   kategorijas = nē
}}
Par '''miniatūro zirgu''' sauc ļoti maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], tas ir mazāks par mazā auguma [[ponijs|poniju]], un bieži to proporcijas ir līdzīgākas zirgam nekā ponijam. Pie miniatūrajiem zirgiem tiek pieskaitīti tie zirgi vai poniji, kas ir mazāki par 86 [[Centimetrs|cm]] skaustā.<ref>[http://www.amha.org/ American Miniature Horse Association<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Miniatūrajiem zirgiem ir vairākas [[šķirne]]s.

sentences: '''Zelta vārtu tilts''' ({{val|en|Golden Gate Bridge}}) ir [[piekartilts]] [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas savieno Sanfrancisko un Merinas apgabalu pār [[Zelta vārtu šaurums|Zelta vārtu šaurumu]] starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Sanfrancisko līcis|Sanfrancisko līci]]. Zelta vārtu tilts ir daļa no 101. automaģistrāles. Tas tika uzbūvēts [[1937]]. gadā un līdz pat [[1964]]. gadam tas bija lielākais iekārtais tilts pasaulē. Pašlaik tas ir vairs tikai astotais lielākais pasaulē un otrs lielākais ASV. Tilts ir kļuvis plašu atpazīstamību visā pasaulē, jo tas nereti tiek izmantots gan kā [[Sanfrancisko]], gan kā visas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] simbols. Tāpat kā citi visā pasaulē pazīstami tilti, arī Zelta vārtu tilts ir kļuvis par pašnāvnieku mērķi - vidēji reizi divās nedēļās no tilta nolec kāds cilvēks.

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 61
 | lv  = Sešdesmit viens
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Laiņi
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            = Saulgriežu iela Laiņos.JPG
| image_caption            = Saulgriežu iela Laiņos
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Baldones novads]]
| subdivision_name2        = [[Baldones pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,63
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2006
| population_footnotes     = <ref>{{JSLatvija}}</ref>
| population_total         = 70
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 44 | lats = 12 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 24 | longs = 18 | longEW = E
| elevation_m              = 30
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2125 Baldone
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Laiņi''' ir [[Baldone]]s pilsētas daļa tās dienvidaustrumos, starp Zīļu ielu un [[Morisonkalns|Morisonkalnu]]. Līdz 2016. gadam bija ciems [[Baldones pagasts|Baldones pagastā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baldone.lv/images/userfiles/dome/lemumi/2016/par_zemes_adresu_mainu_baldones_pilseta.pdf |title=Par adrešu maiņu Baldones pilsētai pievienotajā teritorijā |access-date={{dat|2016|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180219050019/http://www.baldone.lv/images/userfiles/dome/lemumi/2016/par_zemes_adresu_mainu_baldones_pilseta.pdf |archivedate={{dat|2018|02|19||bez}} }}</ref> Laiņos ir mazstāvu dzīvojamā apbūve gar Saulgriežu ielu un Urlu ceļu. Padomju laikā Laiņos atradās patērētāju biedrības uzņēmumi — maizes ceptuve un konditorejas cehs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
[[Kategorija:Norvēģijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]

sentences:
[[Kategorija:Granātmetēji]]
[[Kategorija:Artilērija pēc veida]]

sentences: '''Fosforskābes''' ir [[fosfors|fosforu]] un [[skābeklis|skābekli]] saturošas [[skābe]]s. Vispazīstamākā fosforskābe ir [[ortofosforskābe]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{noformējums+}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cucurbita moschata Butternut 2012 G1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cucurbita moschata|Sviesta ķirbis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|             suga = Cucurbita pepo
|          suga_lv = Parastais ķirbis
|           pasuga = Cucurbita moschata
|        pasuga_lv = Sviesta ķirbis
|         binomial = Cucurbita moschata L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
, Somijā]]
'''Šēra''' ir neliela, klinšaina [[sala|saliņa]], visbiežāk — neapdzīvota. Šēras bieži veido [[arhipelāgs|arhipelāgus]] pie krasta līnijas. Tās veidojušās seno [[apledojums|apledojumu]] apgabalos: [[Somija|Somijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Kanāda|Kanādā]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ļera Averbaha''' ({{val|ru|Лера Авербах}}, {{val|en|Lera Auerbach}}, īstajā vārdā '''Valērija Averbaha''' {{val|ru|Валерия Авербах}}; dzimusi 1973. gada 21. oktobrī [[Čeļabinska|Čeļabinskā]]) ir [[krievi|krievu]] komponiste, pianiste un dzejniece.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Johans fon Bergs
|     vārds_orig = ''Magnus Johann von Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ērgļu muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1784
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = Holstres muiža, [[Vīlandes apriņķis]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gothards Vilhelms fon Bergs]], Eva Helēna fon Helmersena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          bērni = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]], [[Gregors fon Bergs|Gregors]], Eleonora Helēna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''HCoV-OC43''' jeb '''cilvēka koronavīruss OC43''' ({{val|en|Human coronavirus OC43}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[bētakoronavīrusi|bētakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref name="DoiJVIMissing">{{cite journal |doi=10.1128/JVI.05512-11 |title=Molecular Epidemiology of Human Coronavirus OC43 Reveals Evolution of Different Genotypes over Time and Recent Emergence of a Novel Genotype due to Natural Recombination |year=2011 |last1=Lau |first1=Susanna K. P. |last2=Lee |first2=Paul |last3=Tsang |first3=Alan K. L. |last4=Yip |first4=Cyril C. Y. |last5=Tse |first5=Herman |last6=Lee |first6=Rodney A. |last7=So |first7=Lok-Yee |last8=Lau |first8=Y.-L. |last9=Chan |first9=Kwok-Hung |last10=Woo |first10=Patrick C. Y. |last11=Yuen |first11=Kwok-Yung |journal=Journal of Virology |volume=85 |issue=21 |pages=11325–37 |pmid=21849456 |pmc=3194943}}</ref>
Vīruss atklāts [[1960. gadi|1960. gados]] kā elpceļu iekaisuma izraisītājs gan cilvēkiem, gan [[vistas|vistām]].<ref>{{Cite journal |author=Geller C, Varbanov M, Duval RE |date=2012-11 |title=Human coronaviruses: insights into environmental resistance and its influence on the development of new antiseptic strategies |journal=Viruses |volume=4 |issue=11 |pages=3044–3068 |doi=10.3390/v4113044 |pmc=3509683 |pmid=23202515}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Gvineja]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Štange
|     vārds_orig = ''Alexander Stange''
|         attēls = Штанге Александр.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mohiļeva]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Mineraļnije Vodi]], [[Ziemeļkaukāza novads]], [[PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Viktorija Meinharde
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brocēnu stacijas ēka.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences: '''Aforisms''' ir konkrēta [[autors|autora]] īss, kodolīgs izteiciens, kas izsaka kādu pabeigtu, vispārinātu domu vai vērtējumu: domugrauds, dzīves gudrība, mutiskā vai pierakstītā formā. Pirmo reizi šis [[termins]] tika lietots [[Hipokrats|Hipokrata]] "[[Aforismi (Hipokrāts)|Aforismos]]".<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences:
s [[Andi|Andos]]]]
, aktīvs stratovulkāns [[Japāna|Japānā]], kas pēdējo reizi izvirda [[1707]]. gadā]]
'''Stratovulkāns''' (no {{val|la|stratum}} — 'slānis') ir augsts [[konuss|konusveida]] [[vulkāns]] ar daudziem sacietējušiem [[lava]]s un [[vulkāniskie pelni|vulkānisko pelnu]] slāņiem. Stratovulkāni ir stāvi ar periodiskiem, sprādzienveida izvirdumiem. No stratovulkāniem plūstošā lava mēdz būt [[viskoza]]; tā sacietē, neaizplūstot īpaši tālu. Šī lava veidojas no [[magma]]s, kurai parasti ir augsts vai vidējs [[silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] saturs. Biežākie šādu lavu tipi ir [[riolīts]], [[dacīts]], [[andezīts]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidsurigao
| official_name = ''Surigao del Sur''
| image_skyline = Tinuy-an Falls, Bislig City.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tinujana ūdenskritumi pie [[Bisliga]]s
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Surigao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1960
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4932.7
| population_total = 642255
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 40 | lats =| latNS = N
| longd =126 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Tandaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bisliga]]
| p3 = [[Tandaga]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[surigavieši]], [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SUR
| website                  = {{URL|http://www.surigaodelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidsurigao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Surigao}}, {{val|en|Province of Surigao del Sur}}, {{val|sgd|Probinsya nan Surigao del Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 17 municipalitātēs un sīkāk 309 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Tandaga]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Bisliga]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Absolvents"
| attēls                   = Graduateposter67.jpg
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Graduate''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               = Džozefs E. Levins
Lorenss Termens
| scenārija autors         = Kalders Vilingems
Baks Henrijs
| galvenajās lomās         = [[Anna Bankrofta]]
[[Dastins Hofmans]]
[[Ketrīna Rosa]]
[[Viljams Denielss]]
[[Marijs Hamiltons]]
[[Elizabete Vilsone]]
| mūzika                   = [[Deivs Grasins]]
[[Pols Saimons]]
| operators                = Roberts Sertīss
| montāža                  = Sems O'Stīns
| izplatītājs              = ''[[Embassy Pictures]]'' (ASV)
''[[United Artists]]'' (ārpus ASV)
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1967|12|21}}
| ilgums                   = 105 [[minūtes|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{US$|104 397 103}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0061722
}}

sentences:
'''Rektascensija''' ({{val|la|rectus}} — 'taisns' un ''ascensio'' — 'uzlēkšana, uzkāpšana') ir viena no sfēriskajām koordinātām astronomiskajā [[ekvatoriālā koordinātu sistēma|ekvatoriālajā koordinātu sistēmā]]. Rektascensiju apzīmē ar grieķu burtu '''α'''
<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005, 13. lpp.</ref>. Rektascensijas vērtība tiek skaitīta pretpulksteniski pa [[debess ekvators|debess ekvatoru]], kā atskaites punktu ņemot [[pavasara punkts|pavasara punktu]] un skaitot līdz vietai, kur debess ekvatoru krusto attiecīgā spīdekļa vai cita astronomiska objekta [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] riņķis. Parasti rektascensiju izsaka [[stunda|stundās]], [[minūte|minūtēs]] un [[sekunde|sekundēs]], sadalot debess ekvatoru 24 stundās. To var izteikt arī [[leņķa grāds|leņķa grādos]]. Vienai rektascensijas stundai atbilst 15 leņķa grādi, vienai rektascensijas minūtei — 15 leņķa minūtes, bet vienai rektascensijas sekundei — 15 leņķa sekundes.

sentences: '''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

sentences: '''Berlīnes Brīvā Universitāte''' ({{val|de|Freie Universität Berlin}}) ir publiska universitāte [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]], kas dibināta [[Rietumberlīne|Rietumberlīnē]] pēc pilsētas sadalīšanas 1948. gadā, jo [[Berlīnes Humboltu universitāte]] tolaik atradās [[PSRS]] okupācijas zonā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Jurģis Skulme
| name_orig =
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1928|11|13}}
| location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|2015|2|25|1928|11|13}}
| deathplace =
| places =
| nationality = [[Latvieši|Latvietis]]
| field = [[Glezniecība]]
| training =
| movement =
| famous works =
| paraksts =
| patrons =
| influenced by =
| teachers =
| pupils =
| influenced =
| awards =
}}
'''Jurģis Skulme''' (dzimis {{dat|1928|11|13}}, miris {{dat|2015|2|25}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/izklaide/makslas/549383-muziba_aizgajis_latviesu_gleznotajs_jurgis_skulme|title=Mūžībā aizgājis latviešu gleznotājs Jurģis Skulme|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2015|11|30||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[gleznotājs]], mākslas zinātnieks un [[disidents]]. Mākslas zinātņu kandidāts (1971).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Kaimanfische (Lepisosteus).jpg
| att_nosaukums = [[Raibā bruņļīdaka|Raibās bruņlīdakas]] (''Lepisosteus oculatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|      binomial = Neopterygii <small>([[Charles Tate Regan|Regan]], 1923)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
* [[Īstās kaulzivis]] (''Teleostei'')
* [[Kaula ganoīdzivis]] (''Holostei'')
}}

sentences:
{{Šodiena}}
'''Datums''' ir [[kalendārs|kalendāra]] sistēmas noteiktas [[diena]]s [[identifikators]]. Vairumā kalendāra sistēmu datumu parasti pieraksta ar [[gads|gadu]], [[mēnesis|mēnesi]] un mēneša dienu. Bieži datuma apzīmējumā neraksta gadu, saprotot, ka gads ir pašreizējais vai atkarībā no konteksta.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]|Venta (nozīmju atdalīšana)|Venta}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Venta
  | citvalsts         = Lietuva
  | citnosaukums      = Venta
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Venta
|attēls=Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
|paraksts=[[Ventas rumba]] [[Kuldīga|Kuldīgā]]
  | karte             = Latvijas upe Venta karte.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
|garums=346
|garums_latvijā=178
|baseins=11 811,1
|baseins_latvijā=6613,6
|caurtece=92,8<ref>{{LPE|52|64}}</ref>
|gada_notece=2,94
|izteka=[[Veņu ezers]] ([[Lietuva]])
|ieteka=[[Baltijas jūra]]
|tek_caur={{LTU}}<br />{{LAT}}
|pietekas= [[Abava]], [[Virvīča]]
| sāk_plat_d=55 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=23 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=32 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
}}
'''Venta'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97472 |title=Informācija par objektu: Venta |accessdate={{dat|2016|08|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Garums — 346 km (178 km Latvijā un 168 km Lietuvā), baseina platība — 11 811,1 km².<ref name="garums">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.meteo.lv/public/27986.html |title=Ūdens saimniecisko iecirkņu klasifikators<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070815123723/http://www.meteo.lv/public/27986.html |archivedate={{dat|2007|08|15||bez}} }}</ref> Lielākās pilsētas Ventas krastos ir [[Mažeiķi]], [[Kuldīga]] un [[Ventspils]]. Lielākā pieteka — [[Abava]]. Uz Ventas atrodas platākais dabīgais [[ūdenskritums]] Eiropā — [[Ventas rumba]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref>

sentences:
'''Kantora putekļi''' jeb '''Kantora kopa''' ir [[ģeometriska figūra|figūra]], kuru iegūst, ņemot vienu vienību garu slēgtu [[nogrieznis|nogriezni]] un izmetot tā vidējo trešdaļu (bez galapunktiem), pēc tam minēto izmešanu veicot ar pāri palikušajiem diviem slēgtajiem nogriežņiem, pēc tam to pašu veicot ar četriem pāri palikušajiem nogriežņiem utt. bezgalīgi daudz reižu. Rezultātā tiek iegūta punktu kopa, kas nesatur nevienu nogriezni.
{{clear}}

sentences:
'''Tārpeja''' ir hipotētisks [[tunelis]] vai caurums [[laiktelpa|laiktelpā]], kurš var beigties citā [[Visums|Visumā]] vai citā mūsu Visuma [[telpa]]s punktā vai [[laiks|laikā]]. Tārpejas daudzkārt aprakstītas [[zinātniskā fantastika|zinātniski fantastiskajā literatūrā]], kur tās dod iespēju ceļot starp [[zvaigzne|zvaigznēm]] un [[galaktika|galaktikām]] (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liepas pagasts
| karte             = Liepas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Liepas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Liepas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs2           = [[Liepa (Liepas pagasts)|Liepa]]
| platība           = 74,3
| iedzīvotāji       = 2999<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2999 / 74.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.liepaspagasts.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus superbus 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus superbus
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus superbus
| suga_lv = Krāšņā neļķe
| autors = L.
}}'''Krāšņā neļķe''' ({{val|la|Dianthus superbus}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tā ir [[Centrāleiropas laiks|centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu Eiropā]] sastopama suga. Latvijā tā ir sastopama ļoti reti, kur augi veido nelielas grupas zāļu [[Purvs|purvos]], periodiski pārmitrās pļavās uz kūdras vai [[Māls|māla]]. Latvijā krāšņā neļķe ir viena no visapdraudētākajām sugām, uz izzušanas robežas, jo tā ir augteņu nosusināšanas un pļavu uzaršanas rezultātā viegli iznīcināma suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 1. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-superbus-l/|title=krāšņā neļķe - Dianthus superbus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-02}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|attēls=Dune Gentian Gentianella uliginosa (5908375372).jpg|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|dzimta_lv=Genciānu dzimta|ģints=Gentianella|ģints_lv=Drudzenītes|suga=Gentianella uliginosa|suga_lv=Dūkstu drudzenīte|binomial=Gentianella uliginosa <small>(Willd.) Börner</small>|sinonīmi=Gentiana uliginosa (Willd.)}}'''Dūkstu drudzenīte''' ({{val|la|Gentianella uliginosa}}) ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenītes|drudzenīšu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], galvenokārt jūras piekrastē, kā arī mēreni mitrās [[Pļava|pļavās]], starpkāpu ieplakās, dažādās atmatās, parasti vietās ar skraju veģetāciju. [[Latvija|Latvijā]] šī suga ir sastopama reti gandrīz visā valsts teritorijā, neiekļaujot austrumdaļu, pārsvarā jūras piekrastē. Daži autori to iekļauj [[Rūgtā drudzenīte|rūgtās drudzenītes]] (''Gentiana amarella'') sastāvā kā pasugu ''Gentiana amarella. ssp. uliginosa''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Silmalas pagasts
| karte             = Silmalas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Silmalas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Silmalas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Gornica
| platība           = 194,7
| iedzīvotāji       = 2475<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:2475 / 194.7 round 1}}
| izveidots         = 1954
| mājaslapa         = www.silmala.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Monas Lizas smaids
| operators =
| attēls = Monalisasmile.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maiks Ņūels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dominiks Vests]]
* [[Džuljeta Stīvensone]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mona Lisa Smile''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Red Om Films Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|12|19}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|141,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl409306625/|title=Mona Lisa Smile |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Monas Lizas smaids"''' ({{Val|en|Mona Lisa Smile}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Kirstena Dansta]], [[Džūlija Stailsa]], [[Megija Jillenhola]], [[Dominiks Vests]], [[Džuljeta Stīvensone]] un [[Mārša Geja Hārdena]].

sentences: '''Manna-Vitneja U kritērijs''' ir analogs [[T tests|t_kritērijam]] [[Neparametriskā statistika|neparametriskajā]] [[statistika|statistikā]].

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name          = Karmena Kasa
| image         = Carmen Kass.jpg
| imagesize     = 230px
| caption       = Karmena Kasa 2007. gadā
| birth_name    =
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|14}}
| birth_place   = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
| death_date    =
| death_place   =
| height        = 179 cm
| haircolour    = Blondi
| eyecolour     = Zaļas
| spouse = [[Ēriks Lobrons]]
| agency       =
}}
'''Karmena Kasa''' ({{val|et|Carmen Kass}}, dzimusi {{dat|1978|9|14}}) ir [[igauņi|igauņu]] [[modele]].

sentences: '''Rūjienas pils''' ({{val|la|Ruyen, Rugen}}, {{val|de|hove to Ruyen; Ordensburg Rujen}}) bija viduslaiku [[pils]] [[Metsepole]]s<ref>[https://archive.today/20130703025032/http://www.travelzone.lv/latvija/pils/rujena/index.php#selection-387.70-389.272 Руйиенский орденский замок (Rujen)] (krieviski)</ref> vai [[Sakala]]s, vēlāk [[Livonijas ordeņa valsts]] teritorijā.

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: {{Commonscat|Wars by country|Kari pēc valsts}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
{{Skaitlis
|num = 21
|lv = Divdesmit viens
}}
'''21''' ('''divdesmit viens''') ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp [[20 (skaitlis)|20]] un [[22 (skaitlis)|22]].

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros apstāklis ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# Visu savu dzīvi amatnieks '''smagi''' strādāja.
# Mēs strādājam '''pļavā'''.
# Viņš devās uz ASV '''strādāt''' par skolotāju.
}}
'''Apstākļi''' ir teikuma [[palīgloceklis|palīglocekļi]], kas norāda darbības apstākļus un apstākļa vārda vai īpašības vārda mēru. Apstākļus iedala sešās grupās: laika, vietas, veida, cēloņa, nolūka un mēra apstākļos. Vienkāršie apstākļi var būt izteikti ar patstāvīgu vārdu vai arī ar patstāvīgu vārdu kopā ar [[prievārds|prievārdu]].<ref name="Veckāgana89">{{Grāmatas atsauce|last=Veckāgana|first=Vēsma|title=Latviešu valoda 8. un 9. klasei|year=1997|publisher=Lielvārds|location=Lievārde|isbn=9984-11-109-1|page=30}}</ref> Saliktie apstākļi var tikt izteikti ar nedalāmiem vārdu savienojumiem un saliktu nosaukumu.<ref name="Veckāgana89" />

sentences:
{{Citas nozīmes|supervaroņu komandu|Atriebēji|Atriebēji}}
{{Tēla infokaste
| name          = Atriebēji
| color         = #7070FF
| color text    =
| series        =
| image         = The avengers logo.png
| caption       = Logotips
| first         = ''The Avengers'' #1 1963. gada septembrī
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Komandas locekļi
| data1         =
* [[Melnā atraitne (tēls)|Melnā atraitne]]
* [[Kapteinis Amerika]]
* [[Kapteine Mārvela (tēls)|Kapteine Mārvela]]
* [[Kapteinis visums]]
* [[Halks]]
* [[Dzelzs vīrs]]
* [[Šangs Čī]]
* [[Zirnekļcilvēks]]
* [[Tors (supervaronis)|Tors]]
}}

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Englsi
| official_name           = ''Anglesey''<br/>''Ynys Môn''
| settlement_type         = grāfiste
| image_skyline           = View from the Anglesey Coastal Path (geograph 6222502).jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Anglesey.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Arms of Isle of Anglesey County Council.svg
| shield_size             = 75px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Langevni]]
| largest_city            = [[Holiheda]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Anglesey in Wales.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GBR}}
| subdivision_type1        = Valsts daļa
| subdivision_name1        = {{WAL}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 714
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         = 220
| population_footnotes    =
| population_total        = 68900
| population_as_of        = 2021
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                =
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://www.anglesey.gov.uk/}}
| footnotes               =
}}
'''Englsi''' ({{val-en|Anglesey}}) vai '''Mona''' ({{val|cy|Ynys Môn}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajai Karalistei]] piederoša sala [[Īrijas jūra|Īrijas jūrā]]. Kopā ar apkārtējām piekrastes saliņām veido grāfisti [[Velsa]]s sastāvā. Englsi ir grāfiste ar otru lielāko [[velsiešu valoda|velsiešu valodā]] runājošo iedzīvotāju īpatsvaru Velsā.

sentences: '''Datoranimācija''' ir process, ko izmanto, lai veidotu [[Animācija|animētus attēlus]], izmantojot [[Datorgrafika|datorgrafiku]]. Vispārīgāks termins, datora radīts attēls, ietver gan statiskos ainas un dinamisko attēlus, bet datoranimācija attiecas tikai uz kustīgiem attēliem.

sentences: '''Hipotēze''' ({{val|el|ὑπόθεσις}} — 'pamats, pieņēmums') ir pieņēmums, kurā uz vairāku [[Fakts|faktu]] pamata secināta kāda objekta, sakarības vai [[parādība]]s cēloņa esamība, turklāt šis secinājums nav uzskatāms par neapstrīdamu.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca, Apgāds "Zinātne", 1972—1996</ref> Par hipotētisku dēvē arī attiecīgo slēdzienu. Nepieciešamība pēc hipotēzes zinātnē rodas tad, kad nav noskaidrots sakars parādību starpā, to cēlonis, kaut arī ir zināms pietiekams daudzums iepriekšējo un līdztekus parādību, kad pēc dažiem pašreizējiem raksturojumiem ir jāatjauno pagātnes ainu vai arī uz pagātnes un tagadnes faktu pamata jāizdara secinājumu par parādības attīstību nākotnē.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tojātu apmetne un senkapi
| alternate_name =
| image          = Tojātu apmetne un senkapi.jpg
| image_size     =
| caption        = Priežu mežs Tojātu apmetnes vietā
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57 | latm  = 1 | lats  = 40 | latNS  = N
|longd = 22 | longm = 36 | longs = 3 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Abavas pagasts}}
| type           = [[Apmetne]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 2182
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Tojātu apmetne un senkapi''' ir aizsargājams arheoloģijas piemineklis [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Abavas pagasts|Abavas pagastā]]. Izvietojies [[Tojātu upīte]]s kreisajā krastā starp autoceļu [[P130]] un [[Abava|Abavu]], 2 km no [[Sabile]]s. Akmens laikmeta apmetni 1923. gadā, izdarot izrakumus uzkalniņu kapulaukā, atklāja [[Kēnigsbergas Universitāte]]s profesors [[Makss Eberts]]. Spriežot pēc izrakumos iegūtajām senlietām un vēlāko gadu savrupatradumiem, apmetne ierīkota 2. gadu tūkstoša p.m.ē. pirmajā pusē un tikusi apdzīvota līdz 2. gadu tūkstoša p.m.ē. vidum.

sentences:
'''Vīvere''' var būt:
* [[Džeki Vīvere]] — austrāliešu aktrise;
* [[Sigurnija Vīvere]] — amerikāņu aktrise.

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences: '''Jasmonāti (JA)''' ir [[Augi|augos]] esoši ķīmiski savienojumi ar [[Hormoni|hormonu]] īpašībām.

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences: '''Lielvārdes muižas pils''' bija [[Lielvārde]]s ({{val|de|Lennewarden}}) [[muiža]]s kungu māja, kas celta [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] [[Klasicisms|klasicisma stilā]] [[Lielvārdes pagasts|Lielvārdes pagastā]]. Rašanās un pastāvēšana saistīta ar [[Lielvārdes viduslaiku pils]] vēsturi. Lielvārdes muižas pils tika sagrauta [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara laikā]], kad tika iznīcinātas arī citas muižas kompleksa celtnes, tai skaitā arī staļļi un strādnieku māja. 19. gadsimta muižas apbūve iekļāva viduslaiku pilsdrupas, muižas kungu māju, klētis un citas saimniecības ēkas, kā arī netālo luterāņu baznīcu (celtu 1747. gadā). Patlaban Lielvārdes muižas pils vietā atrodas koka skulptūru dārzs, kurā apskatāmi 16 tēli no [[Andrejs Pumpurs|A.Pumpura]] eposa "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]".

sentences:
{{vikisaites+}}
'''InnoDB''' ir viena no MySQL datu bāzu izvēles zema līmeņa apakšsistēmām. Tā ir iekļauta visās standarta versijās, kuras paredzētas dažādām operētājsistēmām. Galvenā atšķirība no citām zema līmeņa apakšsistēmām, InnoDB ir transakciju un iekšējo atslēgu mehānisms.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Basovs''' var būt:
* [[Aleksandrs Basovs]] (1977) — Latvijas futbola treneris;
* [[Nikolajs Basovs]] (''Никола́й Генна́диевич Ба́сов'', 1922—2001) — krievu fiziķis.

sentences: '''Termins''' ({{val|la|terminus}} — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas ([[Zinātne|zinātnes]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]], [[Māksla|mākslas]]), speciālās nozares [[Jēdziens|jēdziena]] vārdisks apzīmējums – vārds vai vārdkopa.<ref name="vva">[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416271 ''Termins'']. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007. Skatīts: 2023-01-08.</ref> Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā [[Terminoloģija|terminoloģijā]] iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.<ref name=ne>Iveta Pūtele "[https://enciklopedija.lv/skirklis/5264-termins Termins]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 08.01.2023)</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Egejas jūra
|attēls=Aegean Sea map bathymetry-fr.jpg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 39 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=214 000
|garums=700
|platums=400
|Max_dziļums=2561
|valstis={{GRE}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Atēnas]] (Grieķija)
[[Hēraklija]] (Grieķija, Krēta)
[[Izmira]] (Turcija)
[[Saloniki]] (Grieķija)
}}
'''Egejas jūra''' ({{val|el|Αιγαίο Πέλαγος}}, {{val|tr|Ege Denizi}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Grieķija|Grieķiju]] un [[Turcija|Turciju]] — starp [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]].<ref>{{PZT|191}}</ref> Ziemeļos ar [[Marmora jūra|Marmora jūru]] to savieno [[Dardaneļi|Dardaneļu šaurums]], dienvidos to norobežo [[Kitira]]s, [[Krēta]]s, [[Karpata]]s un [[Roda]]s salas. Dažkārt Egejas jūras akvatorijā atsevišķi izdala vēl [[Trāķijas jūra|Trāķijas jūru]] ziemeļos un [[Krētas jūra|Krētas jūru]] un [[Mirtejas jūra|Mirtejas jūru]] dienvidos.

sentences:
[[Kategorija:Malaizija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Malaizijā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe pumila 4.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe pumila|Zemā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe pumila|suga_lv=Zemā kalanhoja}}
'''Zemā kalanhoja''' (''Kalanchoe pumila'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Lovets''' var būt:

sentences: '''Segnetoelektriķi''' ir materiāli, kuriem piemīt [[spontānā polarizācija]]. Šāda veida polarizācija eksistē bez mehāniska sprieguma vai ārējā [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbības.<ref name=Seitz>{{Cite book|chapter-url=https://books.google.com/books?id=7yFWuc_YL3UC&pg=PA5&dq=ferroelectricity |volume=4 |page= 5 |author=Werner Känzig |chapter=Ferroelectrics and Antiferroelectrics |editor1=Frederick Seitz |editor2=T. P. Das |editor3=David Turnbull |editor4=E. L. Hahn |isbn=978-0-12-607704-9 |year=1957 |publisher=Academic Press |title=Solid State Physics}}</ref><ref name=Lines>{{Cite book|author1=M. Lines |author2=A. Glass |title=Principles and applications of ferroelectrics and related materials |publisher=Clarendon Press, Oxford |year=1979|isbn=978-0-19-851286-8}}</ref> Visi segnetoelektriķi ir [[piroelektriķi]], kuru polarizācijas polaritāti iespējams mainīt ar ārējā elektriskā lauka iedarbību. Segnetoelektriķu nosaukums radies no nātrija kālija tartrāta tetrahidrāta jeb [[segnetsāls]], kuru pirmo reizi sintezēja [[Pjērs Seņets]] (''Pierre Seignette'')<ref>http://www.websters-online-dictionary.org/Ro/Rochelle_salt.html{{Novecojusi saite}} </ref>. Segnetsāls bija pirmais materiāls, kuram novērots [[pjezoelektriskais efekts]]. Segnetoelektriķi ir analogi [[feromagnētiķiem]], kas ir materiāli, kuriem eksistē [[magnētiskais moments]] bez ārēju spēku vai lauku iedarbības.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarlote Margareta fon Līvena
|     vārds_orig = ''Charlotte Margarete von Lieven''
|         attēls = Charlotte von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Halliste, [[Rīgas guberņa]] (tagad [[Vīlandes apriņkis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1828
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Pavlovska]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Kārlis Kristaps, Kristaps Heinrihs, Johans Georgs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Šarlote Margareta fon Līvena''' ({{val|de|Charlotte Margarete von Lieven}}; 1743-1828), [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes Katrīnas II galminiece, [[Mežotnes muiža]]s īpašniece, [[kņazs|kņaziene]].

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Indija]]
[[Kategorija:Indijas arhitektūra]]
[[Kategorija:Indija]]

sentences:
.]]
'''Pussabrukšanas periods''' ir [[laiks]], kurā kādu nestabilu, eksponenciāli sadalošos objektu skaits samazinās divas reizes jeb laiks, kurā nestabila objekta sabrukšanas [[varbūtība]] ir 1/2. Visbiežāk pussabrukšanas perioda jēdzienu lieto [[kodolfizika|kodolfizikā]] attiecībā uz radioaktīvu [[izotops|izotopu]] [[atoma kodols|kodoliem]], lai novērtētu to [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]. Jo mazāks ir izotopa pussabrukšanas periods, jo tas ir radioaktīvāks.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|            ģints = Tretomphalus
|        ģints_lv = Tretomfali
|            suga = Tretomphalus bulloides
|        binomial = <small>(d'Orbigny, 1839)</small>
|       izplatība =
|      iedalījums =
|     kategorijas = nē
}}
'''''Tretomphalus bulloides''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Rosalinīdas|rosalinīdu]] dzimtā. Sugu 1839. gadā aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]] kā ''Rosalina bulloides'', bet 1880. gadā vācu zoologs [[Kārlis Augusts Mebiuss]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Tretomfali|tretomfalu]] ģintī. ''Tretomphalus bulloides'' ir tretomfalu ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Karību jūra]]s reģionā, [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] un pie [[Japāna]]s.<ref>[https://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113184#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = King of herrings.png
| att_nosaukums = Siļķu karaļa 1985. gada ilustrācija
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Lampriformes
|      kārta_lv = Opahveidīgās
|        dzimta = Regalecidae
|     dzimta_lv = Airzivju dzimta
|         ģints = Regalecus
|      ģints_lv = Airzivis
|          suga = Regalecus glesne
|       suga_lv = Siļķu karalis
|      binomial = Regalecus glesne <small>([[Ascanius]], 1772)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pauls Sukatnieks
| attēls = Pauls Sukatnieks.jpg
| dz_mēnesis = 04
| dz_gads = 1914
| dz_diena = 16
| m_gads = 1989
| m_diena = 12
| m_mēnesis = 08
| dzīves_vieta = Dvietes pagasts
| nodarbošanās = Dārznieks, selekcionārs
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Starptautiskais nepatentētais nosaukums''' ('''SNN'''; {{val|en|International Nonproprietary Name}} — INN) jeb [[ģenēriskais nosaukums]] ir unikāls apzīmējums [[zāles|zāļu]] sastāvā esošajai [[aktīvā viela|aktīvajai vielai]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer campestre|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer campestre|suga_lv=Lauku kļava|attēls=Acer campestre 190156922.jpg|attēls2=Acer campestre RF.jpg}}
'''Lauku kļava''' ({{val-la|Acer campestre}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/1|title=Lauku kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612110024/https://database.smartgardens.eu/plant/1}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Preses nams
|alternat nosaukums     = Latvijas KP CK izdevniecības ēka
|attēls                 = Preses nams.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =Preses nama ēka 2007. gadā
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 56| lats = 53| latNS =N
|longd = 24| longm = 05| longs = 10| longEW =E
|valsts                 = {{LAT}}
|adrese                 = [[Rīga]], [[Balasta dambis]] 2
|apkaime                = [[Ķīpsala]]
|statuss                = rekonstrukcija
|celtnieciba            = 1973—1978
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 1978
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           =
|antena spice           =
|jumts                  = 76,80
|augsej stava           = 75
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 22
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 18 400
|arhitekts              = Jānis Vilciņš
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = SIA ''PN Project''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 111000
|areja saite            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļpaskābes struktūrformula

Slāpekļpaskābes šķīdums [[vārglāze|vārglāzē]]
|       citi nosaukumi = ūdeņraža dioksonitrāts(III), ūdeņraža nitrīts
|           CAS numurs = 7782-77-6
|      ķīmiskā formula = HNO2
|              molmasa = 47,013
|              blīvums = šķīdumiem ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Slāpekļpaskābe''' (HNO2) ir vāja neorganiska vienvērtīga skābe, kas pastāv tikai atšķaidītos ūdens šķīdumos, kā arī gāzes fāzē. Slāpekļpaskābes šķīdumi ir vāji gaišzilā krāsā. Slāpekļpaskābes sāļus sauc par [[nitrīti]]em. Nitrīti ir samērā stabilas, visai toksiskas vielas. Slāpekļpaskābei turklāt piemīt [[mutagēns|mutagēnas]] īpašības, jo tā iedarbojas uz organisko savienojumu [[aminogrupa|aminogrupām]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Tālavieši
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
| subdivision_name2        = [[Vecumu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1563&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 18
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 16 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 51 | longs = 15 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4585 Vecumi
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Batāte
|           attēls = Ipomoea batatas.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Batātes zieds
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Convolvulaceae
|        dzimta_lv = Tīteņu dzimta
|            ģints = Ipomoea
|         ģints_lv = Ipomejas
|             suga = I. batatas
|          suga_lv = Batāte
|         binomial = Ipomoea batatas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Amerika]]s tropi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{| border=1 cellpadding=2 cellspacing=0 align=right width=275px
|+'''Δεσποτάτο της Ηπείρου'''
|-
| style=background:#efefef; align=center colspan=2 |
{| border=0 cellpadding=2 cellspacing=0
| align=center |
Epīras despotāts (sārti horizontāli svītrots) 1265.gadā
|}
|-
| Eksistēja
| '''1205.g - 1337.g'''
|-
| Atradās
| mūsdienu [[Albānija|Albānijā]] un [[Grieķija]]s ZR
|-
| Galvaspilsēta
| ''Janina'' (tagad [[Joanina]] Grieķijā)
|}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Siberian Ibex.jpg
|    att_nosaukums = [[Sibīrijas kalnu kaza]] (''Capra sibirica'')
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            cilts=Caprini
|            cilts_lv=Kazu cilts
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
| binomial=Capra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Kazas''' jeb '''kalnu kazas''', '''kazu ģints''' (''Capra'') ir viena no [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas pieder [[kazu apakšdzimta]]i (''Caprinae''). Kazu ģintī ir 9 [[suga]]s: [[savvaļas kaza]], vairākas kalnu kazu sugas un [[markors]]<ref>[https://www.delfi.lv/campus/56036786/vide/120005162/daudzus-rigas-zoodarza-iemitniekus-turpmak-sauks-pavisam-citadi Daudzus Rīgas zoodārza iemītniekus turpmāk sauks pavisam citādi]</ref>. Turklāt [[mājas kaza]] (''Capra aegagrus hircus'') ir savvaļas kazas pasuga. Reizēm mājas kazu izdala kā desmito sugu, saucot par ''Capra hircus''.

sentences: '''Trāķieši''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Θρᾷκες'', {{val-la|Thraci}}) bija sena indoeiropiešu cilšu grupa, kas apdzīvoja Eiropas dienvidaustrumu zemes - [[Trāķija|Trāķiju]], kā arī [[Balkānu pussala]]s ziemeļaustrumus un [[Mazāzija]]s ziemeļrietumu daļu.<ref>[http://www.iveta.lv/gramata/HTML/Ps_34d.htm 4. Seni stāsti par rūtiem] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080328093358/http://www.iveta.lv/gramata/HTML/Ps_34d.htm |date={{dat|2008|03|28||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences: '''Pirmvaloda''' jeb '''protovaloda''' ir hipotētiska [[valoda]], kas pastāvējusi pirms divu vai vairāku cilmes ziņā radniecīgu valodu rašanās. Pirmvalodas parasti netiek tieši pētītas vai labākajā gadījumā tiek pētītas daļēji, rekonstruētas ar salīdzinošās vēstures metodes palīdzību.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Jeruzaleme: biogrāfija"
| attēls           = Jerusalem The Biography.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas brošētā izdevuma vāks (''Phoenix'' izdevums, 2012. gads)
| author           = [[Saimons Sebags Montefjore]]
| title_orig       = ''Jerusalem: The Biography''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Lielbritānija}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          = [[Jeruzaleme]]s vēsture
| genre            =
| publisher        = ''Weidenfeld & Nicolson''
| pub_date         = 2011. gada 27. janvārī
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[Young Stalin]]''
| followed_by      =
}}

sentences: '''Avia (''Avia akciová společnost pro průmysl letecký'')''' ir [[Čehija]]s automašīnu un [[aviācija]]s ražotāja kompānija. Kompānija dibināta [[1919]]. gadā. [[1928]]. gadā tā kļuva par kompānijas [[Škoda]] apakšnodaļu. [[1930. gadi|1930. gados]] tā kļuva par vadošo [[Čehoslovākija]]s lidmašīnu ražotāju. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā tā ražoja lidmašīnas trešā reiha gaisa spēku vajadzībām. Pēc kara kompānija tika nacionalizēta un pārprofilēta automašīnu ražošanai. Tomēr līdz [[1963]]. gadam ražoja arī lidmašīnas. Pēc tam ražoja aviācijas motorus, bet pēc [[1988]]. gada tikai lidmašīnu propellerus. [[1992]]. gadā rūpniecība tika sadalīta divās nodaļās propelleru un automašīnu ražošanai. Abas nodaļas izmantoja zīmolu "Avia".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Laims
|           attēls = Lime - whole and halved.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Backyard limes.jpg
|      att2_izmērs = 240px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. aurantifolia
|         binomial = Citrus aurantifolia
|         sinonīmi =
|        izplatība = [[Indija]], [[Malaizija]], [[Irāna]], [[Irāka]], [[Meksika]], [[Argentīna]], [[Brazīlija]], [[Spānija]], [[Ķīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Turcija]], [[Itālija]]
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Tunisia|Tunisija}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Četirjohstolbovoja
|attēls              = Chetyrokhstolbovoy 3 2014-08-22.jpg
|attēla paraksts     = Kigiļahi Četirjohstolbovojas salā
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Medvežju salas]]
|latd=70|latm=38|lats=02 |latNS=N
|longd=162|longm=22|longs=37 |longEW=E
|platība             = 16
|garums              = 9,8
|platums             = 2,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 79
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Četirjohstolbovoja''' ({{val|ru|Четырёхстолбовой}}, {{val|sah|Четырёхстолбовой арыыта}}) ir neapdzīvota sala [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]], [[Medvežju salas|Medvežju salu]] grupā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]]. Visa salas teritorija kopš 2020. gada ietilpst Medvežju salu valsts dabas rezervātā. Cita starpā rezervāts paredzēts [[polārlācis|polārlāču]] vairošanās vietu aizsardzībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ |title=В ЯКУТИИ СОЗДАН ЗАПОВЕДНИК «МЕДВЕЖЬИ ОСТРОВА» |access-date={{dat|2021|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220131223230/https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Berģi|Berģi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Berģi
|attels             =
|paraksts           = Bonaventūras muiža (klasicisms).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,706 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 942 (2018)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Rīga)|1.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =LV-1024
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bergi/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
 feministes akcijas laikā]]
 1921. gadā]]
'''Feminisms''' ({{val|fr|féminisme}}, atvasināts no {{val|la|femina}} — '[[sieviete]]') ir [[Ideoloģija|ideoloģiju]] un politiski sociālo kustību kopums, kuru mērķis ir panākt [[Dzimumu līdztiesība|dzimumu līdztiesību]], balstoties uz principu, ka [[sieviete]]s un [[Vīrietis|vīrieši]] ir [[Tiesības|tiesībās]] vienlīdzīgi [[Cilvēks|cilvēki]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Concise Encyclopedia of Sociology|url=https://books.google.lv/books?id=Dz4wU64f_JYC&lpg=PA223&vq=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&pg=PA223#v=snippet&q=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&f=false|publisher=John Wiley & Sons|date=2010-12-03|isbn=978-1-4443-9264-7|first=George|last=Ritzer|first2=J. Michael|last2=Ryan}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/feminism|title=feminism {{!}} Definition, History, Types, Waves, Examples, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-11-12|language=en}}</ref>

sentences: '''Vectēva paradokss''' ir ar [[Ceļošana laikā|ceļošanu laikā]] saistīts [[paradokss]], kad, mainot pagātni, rodas neatbilstības.<ref name="lobo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arxiv.org/pdf/gr-qc/0206078v2.pdf|title=Time, Closed Timelike Curves and Causality|page=2|author=Francisco Lobo|year=2002|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Nosaukums cēlies no paradoksa apraksta — persona, kas aizceļo uz pagātni un nogalina savu vectēvu, tādā veidā novērš sava tēva vai mātes piedzimšanu un līdz ar to sevis paša eksistenci.<ref name="sagan-nova">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pbs.org/wgbh/nova/time/sagan.html|title=Carl Sagan Ponders Time Travel|work=NOVA|date=December 10, 1999|publisher=[[PBS]]|accessdate=2016-05-21}}</ref> Neskatoties uz nosaukumu, šī paradoksa jēga nav tieši saistīta ar nepieciešamību nogalināt savu vectēvu, lai novērstu savu dzimšanu. Šis paradokss attiecināms uz jebkuru darbību, kas maina pagātni,<ref name="Norman">{{Atsauce|title=Beyond Experience: Metaphysical Theories and Philosophical Constraints|date=2001|author=Norman Swartz|publisher=University of Toronto Press|url=http://www.sfu.ca/~swartz/beyond_experience/chap08.htm|pp=226—227}}</ref> jo rodas pretrunas, ja pagātne kļūst atšķirīga no tādas, kāda tā bijusi.<ref name="NicholasSmith">{{Tīmekļa atsauce|url=http://plato.stanford.edu/entries/time-travel/index.html#CauLoo|author=Nicholas J.J. Smith|date=2013|title=Time Travel|work=Stanford Encyclopedia of Philosophy|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Šādas teorētiskas darbības rezultātā persona nekad nepiedzimtu, līdz ar to tā nevarētu izmantot [[Laika mašīna|laika mašīnu]], lai nokļūtu pagātnē un to izmainītu.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kazahstānas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kazahstānas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Aleksandrs Ribaks
|          Attēls = Alexander Rybak 2018.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Aleksandrs Ribaks [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2018. gada Eirovīzijas]] preses konferencē.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = [[Baltkrievu valoda|Baltkrievu]]: Аляксандр Рыбак
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|13}}
|        Vieta_dz = [[Minska]], Baltkrievijas PSR, [[Padomju Savienība|PSRS]]
|     Instrumenti = [[balss]], [[vijole]], [[klavieres]]
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
[[Folkmūzika|Folks]]
[[Klasiskā mūzika|Klasiskā]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]], [[vijolnieks]], [[komponists]], [[pianists]]
|            Gadi = [[1991]] - ''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Frikar]]
|           Mlapa = [http://www.alexanderrybak.com/ alexanderrybak.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Tomass Stērnss Eliots
|     vārds_orig = ''Thomas Stearns Eliot''
|         attēls = T.S. Eliot, 1923.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Sentluisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}, {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods = 1915. — 1965.
|          žanri = [[dzeja]], [[dramaturģija]], [[kritika]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Vergīlijs]], [[Bībele]], [[Dante Aligjēri]], [[Viljams Šekspīrs]], [[Semjuels Džonsons]], [[Metjū Arnolds]], [[Žils Laforgs]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džons Donns]], [[Šarls Bodlērs]], [[Džozefs Konrads]], [[Alfrēds Tennisons]], [[Džeimss Džordžs Freizers]], [[Ezra Paunds]]
|     ietekmējis = [[Ezra Paunds]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Harts Kreins]], [[Volless Stīvenss]], [[Marianna Mūra]], [[Vistens Hjū Odens]], [[Teds Hjūdžs]], [[Šeimass Hīnijs]], [[Bobs Dilans]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1948. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Tomass Stērnss Eliots''' ({{val|en|Thomas Stearns Eliot}}, {{dat|1888|9|26|N}} — {{dat|1965|1|4|N}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]]-[[angļi|angļu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[dramaturģija|dramaturgs]], [[literatūra]]s kritiķis, [[Nobela prēmija]]s literatūrā ieguvējs (1948). Eliots uzskatāms par vienu no izcilākajiem [[modernisms|modernisma]] dzejniekiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piezīmes par kādu skandāli
| attēls                   = Notes on a Scandal.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Notes on a Scandal''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris, drāma
| režisors                 = [[Ričards Eirs]]
| producents               =
* [[Roberts Fokss]]
* [[Skots Radins]]
| scenārija autors         = [[Patriks Mārbers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = [[Filips Glāss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|25||bez}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/notes-scandal-2006|title=Notes on a Scandal|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]15 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]49,8 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=notesonascandal.htm|title=Notes on a Scandal (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 23, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Elizabete (filma)|Elizabete]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piezīmes par kādu skandālu"''' ({{val|en|Notes on a Scandal}}) ir 2006. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] psiholoģisks trilleris, kura režisors ir [[Ričards Eirs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|25||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]] un [[Džūdija Denča]]. Filma ir balstīta uz Zojas Helleres tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja navigācijas veidne
|name = Rammstein
|title = ''[[Rammstein]]''
|background = group_or_band
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences: '''8. decembris''' ir gada 342. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (343. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 23 dienas.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Unisex''''' ir jēdziens tiek attiecināts uz lietām, kas nav saistītas ar dzimumu, bet gan uz objektiem, kas piemēroti jebkuram [[dzimums|dzimumam]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frenks Džerviss
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Frank Jarvis''
 |              attēls = JarvisFrank 1900.jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frenks Vašingtons Džerviss
 |              dz_dat = {{dat|1878|8|31}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Kalifornija (Pensilvānija)}}
 |             mir_dat = {{dat|1933|6|2}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Seviklija}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 167 cm
 |               svars = 58 kg
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold         | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laipni lūgta ģimenītē
| attēls                   =  The Family Stone Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Family Stone''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tomass Bezuka]]
| producents               = [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         = Tomass Bezuka
| galvenajās lomās         =
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005|title=The Family Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629104219/https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=familystone.htm|title=The Family Stone|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|92,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laipni lūgta ģimenītē"''' ({{val|en|The Family Stone}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tomass Bezuka]]. Galvenās lomas atveido [[Klēra Deinsa]], [[Daiena Kītone]], [[Reičela Makadamsa]], [[Dermots Malronijs]], [[Kreigs T. Nelsons]], [[Lūks Vilsons]] un [[Sāra Džesika Pārkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|intonāciju teikuma līmenī|intonāciju zilbes līmenī|zilbes intonācija}}
'''Teikuma intonācija''' ir intonācija, kas var piemist teikumam un mainīt izteikuma būtību<ref>{{tz|LLVV|1. val. Valodas skaņu spēka, augstuma, ilguma un tembra maiņas, kas izsaka daļu izteikuma satura.|intonācija}}</ref> (piemēram, "jautājuma intonācija"). Teikuma intonācija ir valodas skaņu intensitātes, frekvences, ilguma un spektra maiņas, kā arī šo maiņu kombinācijas runas plūsmā, kurām valodā ir noteikta funkcija. Intonācija un [[uzsvars]] ir divi galvenie lingvistiskās [[Prosodija|prosodijas]] elementi.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Izaka katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Saint Isaac's Cathedral in SPB.jpeg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Sanktpēterburga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 56 | lats  =  3 | latNS  = N
| longd = 30 | longm = 18 | longs = 24 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
| consecration_year     = 1858
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.cathedral.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Ogists de Monferāns]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 101,5 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Krievija
|  valsts2 = Krievijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7810033001 7810033001]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Svētā Izaka katedrāle''' ({{val|ru|Исаакиевский собор}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] katedrāle [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]]. Viena no lielākajām katedrālēm pasaulē. Veltīta [[Pēteris I|Pētera I]] svētajam patronam Dalmācijas svētajam Izakam.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Romiešu pierobežas nocietinājumi
| image       = Antoninus_Wall_near_Bar_Hill.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     = {{GBR}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 430ter
| Region      = Eiropa
| Year        = 1987
| Session     = 11.
| Extension   = 2005, 2008
| Danger      =
| pushpin_map         = Lielbritānija#Skotija#Eiropa
| pushpin_image       =
| map_size            =
| map_label = Antonija valnis
| relief = jā
| latd  = 55 | latm  = 58 | lats  = 1 | latNS  = N
| longd =  4 | longm = 4 | longs =  1 | longEW = W
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Murasaki Sikibu
|         vārds_orig = 紫 式部
|             attēls = Lady Murasaki writing.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = 973. vai 978. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|          m_dat_alt = 1014. vai 1031. gadā
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[japāņi|japāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, galma dāma
| rakstīšanas valoda = [[japāņu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|[[Leģenda par Gendži]]|[[Lēdijas Murasaki dienasgrāmata]]}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Bukers''' var būt:

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = sārmzemju metāls
 |      kārtas skaitlis = 56
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 18
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Ba
 |             atommasa = 137,327
 |   valences elektroni = [Xe]6s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Bārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
 |  elektronegativitāte = 0,89
 |              blīvums = 3510
 |  kušanas temperatūra = 1000 K (727,2 °C)
 | viršanas temperatūra = 2143 K (1870 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   = 3,32{{E|-7}}
 | skaņas ātrums         = (20 °C) 1620
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,268
}}

sentences:
un [[Frānsiss Fords Kopola|Frānsisa Forda Kopola]] scenārijs filmai "[[Krusttēvs 2]]"]]
'''Scenārists''' jeb '''scenārija autors''' ir [[Scenārijs|scenārija]] autors [[Kinofilma|filmām]], [[televīzijas seriāls|televīzijas seriāliem]], [[Teātris|teātra]] lugām vai [[Datorspēle|datorspēlēm]]. Bieži filmas [[kinorežisors]] ir uzņemamās filmas scenārija autors vai līdzautors. Lielākā daļa scenāristu, kuri ir kļuvuši slaveni, iesāk savu scenārija rakstīšanu no [[Sižets|sižeta]] ieceres. Viņi sacer scenāriju, vēl nepieņemti darbā vai nesaņemot apmaksu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Galvu virs ūdens
| attēls                   = Headabovewaterposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Head Above Water''
| žanrs                    = komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Džims Vilsons]]
| producents               =
* [[Džons M. Džeikobsens]]
* Džims Vilsons
| scenārija autors         = [[Terēze Mērija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Kreigs Šefers]]
* [[Billijs Zeins]]
| mūzika                   = [[Kristofers Jangs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|11|7|Norvēģija|1996|6|25|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/head-above-water-1997|title=Head Above Water|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 26, 2019|archive-date={{dat|2019|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190326225608/http://www.bbfc.co.uk/releases/head-above-water-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32 212}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=headabovewater.htm|title=Head Above Water (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 26, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Galvu virs ūdens"''' ({{val|en|Head Above Water}}) ir 1996. gada komēdija, kas veidota kā Norvēģijas filmas "''Hodet over vannet''" rīmeiks. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džims Vilsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hārvijs Keitels]], [[Kemerone Diasa]], [[Kreigs Šefers]] un [[Billijs Zeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|11|7||bez}} Norvēģijā.

sentences: '''Patērētājs''' ir fiziska persona, kura lieto vai patērē nopirktās [[Prece|preces]] vai izmanto [[Pakalpojums|pakalpojumus]] (nepārdodot tālāk).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tezaurs.lv/#/sv/pat%C4%93r%C4%93t%C4%81js|title=Tēzaurs|website=www.tezaurs.lv|access-date=2018-05-29}}</ref>

sentences: '''Konstitucionāla republika''' ir [[republika]], kurā [[valsts galva]] un citi valsts darbinieki tiek [[vēlēšanas|ievēlēti]] kā tautas pārstāvji. Šiem pārstāvjiem pieder vara, kuru regulē [[konstitūcija|konstitucionālie]] [[likums|likumi]], kuri ierobežo [[valdība]]s varu pār pilsoņiem. Konstitucionālā republikā [[izpildvara]], [[likumdevēja vara]] un [[tiesu vara]] ir [[varas dalīšana|nodalīta atsevišķām institūcijām vai personām]]. Līdz ar to [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] vairākuma [[griba]] ir noteicošā katra indivīda tiesību aizsargāšanā, kas izslēdz to, ka kādam indivīdam vai grupai varētu piederēt absolūta vara.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Astronoms'''''  ir nīderlandiešu gleznotāja [[Jans Vermērs|Jana Vermēra]] aptuveni 1668. gadā radīta eļļas krāsas glezna. Tā ar eļļas krāsām gleznota uz 51 x 45 cm liela audekla un glabājas [[Luvra|Luvrā]], [[Parīze|Parīzē]], Francijā.<ref name="louvre">{{Tīmekļa atsauce|last=|first=|authorlink=|coauthors=|title=L'Astronome ou plutôt L'Astrologue|work=Atlas: the database of the exhibited works of art|publisher=Musée du Louvre|date=|url=http://cartelen.louvre.fr/cartelen/visite?srv=car_not_frame&idNotice=25889|format=|doi=|accessdate=2006-10-14|language=French}}</ref>

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Franča Jozefa Zeme
|attēls              = Map of Franz Josef Land-en.svg
|attēla paraksts     = Franča Jozefa Zemes karte
|attēla izmērs       =
|vietaskarte        = Arhangeļskas apgabals viss#Krievija
|reljefa_karte       = jā
|alt                 =
|mapwidth            =
|label               =
|label_position      = right
|mark                =
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums = {{val-ru|Земля Франца-Иосифа}}
|valodas saite       =
|izvietojums         = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
|latd= 80|latm= |lats= 34|latNS= N|longd= 54|longm= |longs= 47|longEW= E
|arhipelāgs          =
|salu skaits         = 192
|galvenās salas      = 10
|platība             = 16 134
|platība_ha          =
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Forbsa ledājs]]
|augstums            = 620
|valsts                            = Krievija
|valsts adm vienības tips          = Apgabals
|valsts adm vienība                = [[Arhangeļskas apgabals]]
|valsts adm vienības tips1         =
|valsts adm vienība1               =
|valsts adm vienības tips2         =
|valsts adm vienība2               =
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 0
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}
'''Franča Jozefa Zeme''' ({{val|ru|Земля Франца-Иосифа}}) ir [[arhipelāgs]] [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] ziemeļos no [[Novaja Zemļa]]s, un austrumos no [[Svalbāra]]s. Arhipelāgs pieder [[Krievijas Federācija]]i un ir iekļauts [[Arhangeļskas apgabals|Arhangeļskas apgabalā]]. Franča Jozefa Zeme sastāv no 192 ar ledu klātām salām, kuru kopējā platība ir {{nobr|16 134 km2}}. Arhipelāgā nav pastāvīgo iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.franz-josef-land.info/index.php?id=689 |title=Franz-Joseph-Land: Die Inseln |access-date={{dat|2019|12|27||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191227110203/https://www.franz-josef-land.info/index.php%3Fid%3D689 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191227110203/https://www.franz-josef-land.info/index.php%3Fid%3D689 |date={{dat|2019|12|27||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rokoko]]
[[Kategorija:Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena]]

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džovanni Belconi
|     vārds_orig = ''Giovanni Belzoni''
|         attēls = G. Belzoni Esq.r (BM 1860,1013.3).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Paduja]], [[Venēcijas Republika]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = Gvato, [[Beninas Karaliste]] (tagad {{NGR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Sāra Belconi]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tālskatis''' ir [[optika|optisks]] instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: [[objektīvs|objektīva]] (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un [[okulārs|okulāra]], kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi [[lupa]]i).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laima Kota
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1962
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzekne|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Felikss Baranovskis<ref name="LRB" />
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods = 1993—pašlaik
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Laima Kota'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/76839/laima-kota-muktupavela-stastis-par-savu-dzivi-turcija|title=Laima Kota-Muktupāvela stāstīs par savu dzīvi Turcijā|publisher=Kasjauns.lv|accessdate={{dat|2015|5|28||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120504000254/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/76839/laima-kota-muktupavela-stastis-par-savu-dzivi-turcija|archivedate={{dat|2012|05|04||bez}}}}</ref> (iepriekš '''Muktupāvela'''; dzimusi '''Vucina''' {{dat|1962|1|20}} [[Rēzekne|Rēzeknē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
[[File:Rīga 2014 logo.png|thumb|"Rīga 2014" Eiropas logo]]
'''Rīga 2014''' ir [[Rīga]]s kā vienas no 2014. gada [[Eiropas kultūras galvaspilsēta]]s projekta nosaukums. Otra 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta būs [[Zviedrija]]s pilsēta [[Ūmeo]]. Rīga ir pēdējā no [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] galvaspilsētām, kas bijusi Eiropas kultūras galvaspilsēta — [[Viļņa]] bija kultūras galvaspilsēta 2009. gadā, [[Tallina]] — 2011. gadā. Rīga par 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu tika apstiprināta {{dat|2010|5|10||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/330066-riga_bus_2014_gada_eiropas_kulturas_galvaspilseta|title=Rīga būs 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2013|12|20||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Balvu Vissvētākās Dievmātes Aizmigšanas pareizticīgo baznīca
| image                 = Koka baznīca Balvos - panoramio.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_label = Balvu pareizticīgo baznīca
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 57.132787 | latNS  = N
| longd = 27.264966 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = Brīvības iela 49, [[Balvi]], [[Balvu novads]], {{LAT}}
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Ludmila Kļešņina]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[2015]]. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = [[koks]]
| embedded              =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārpratums Redrokvestā
| operators =
| attēls = Redrockmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, trilleris, ''[[neo-noir]]''
| režisors = [[Džons Dāls]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīgurjons Sigvatsons]]
| scenārijs = * Džons Dāls
* Riks Dāls
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Rock West''
| studija = * ''Propaganda Films''
* ''PolyGram Filmed Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Roxie Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|16}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārpratums Redrokvestā"''' ({{Val|en|Red Rock West}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Dāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Deniss Hopers]], [[Lara Flinna Boila]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
'''Korrea''' var būt:

sentences: '''Vērtība''' jeb '''valence''' ({{Val-la|valentia}} — 'spēks, spēja') ir [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] [[atoms|atomu]] spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] vērtība, kas vienmēr ir 1).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Oto fon Mirbahs''' (''Otto Johann Heinrich von Mirbach'', 1766?—1855) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks un vēsturnieks, [[Kurzemes bruņniecība]]s Jelgavas apriņķa maršals. Sārcenes (''Sahrzen''), Dižilmājas (''Groß-Ilmajen'') un Mazilmājas (''Klein-Ilmajen''), Nodegu-Vartājas (''Nodaggen-Wartajen'') un Mazās Droges (''Klein-Drogen'') muižu īpašnieks. [[Jelgavas ģimnāzija]]s goda kurators (1840).

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kubulu pagasts
| karte             = Kubulu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Kubuli
| platība           = 167,19
| iedzīvotāji       = 1339<ref name="registrs">[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/iedzivotaju-registrs/ PMLP mājaslapa]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 1484 / 167.19 round 1}}
| izveidots         = 1991
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kubulu pagasts''' ir viena no [[Balvu novads|Balvu novada]] teritoriālajām vienībām. Izvietojusies novada ziemeļrietumos, robežojas ar sava novada [[Balvi|Balvu]] pilsētu un [[Rugāju pagasts|Rugāju pagastu]], [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]] un [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes pagastiem]], [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] [[Jaunannas pagasts|Jaunannas]] un [[Mālupes pagasts|Mālupes pagastiem]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Litenes pagasts|Litenes pagastu]].

sentences: '''"Kultūras pieminekļi Vikipēdijā"''' ({{val|en|Wiki Loves Monuments}}) ir ikgadējs starptautisks fotokonkurss, kas septembrī notiek visā pasaulē. To rīko [[Vikipēdieši|Vikipēdijas kopienas dalībnieki]]. Konkursa dalībnieki uzņem [[vēstures piemineklis|vēstures pieminekļu]] un [[kultūras mantojums|kultūras mantojuma]] objektu attēlus savā reģionā un augšupielādē tos ''[[Wikimedia Commons]]''. Šī pasākuma mērķis ir izcelt dalībvalstu kultūras mantojuma objektus.

sentences:
[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences: '''Dispersijas analīze''' jeb ''ANOVA (Analysis of Variance)'' ir [[statistika]]s [[metode]], kas tiek izmantota, lai noteiktu, vai divu vai vairāku izlašu [[Dispersija (statistika)|dispersijas]] (t.i. vērtību sadalījumi) ir statistiski nozīmīgi atšķirīgas. Ja tiek vienkārši salīdzināti divi vidējie, tad rezultāti būs tie paši, kas [[T tests|t testā]]. Tomēr dispersiju analīze ir metode ar plašākām pielietošanas iespējām. Veicot līdzīgus aprēķinus kā t testa gadījumā, datus apstrādājot var sadalīt apakšgrupās un pētīt attiecības visu šo grupu starpā, neizdarot kompleksus aprēķinus. Ir ''vienfaktora dispersiju analīze'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc viena faktora, un ''daudzfaktoru dipersiju analīze (MANOVA)'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc vairākiem faktoriem.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Zambija]]
[[Kategorija:Zambija]]

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mikroplastmasa''' ir nelielas [[plastmasa]]s daļiņas vidē un ir vissmalkākais no plastmasu veidiem. US EPA (''United States Environmental Protection Agency'') apstiprinājusi vidē atrodamo plastmasas daļiņu dalījumu ‘mikro-‘, ‘mezo-‘, ‘makro-‘ un ‘mega-‘, kas atbilst plastmasas daļiņu izmēriem < 5 mm, 5 — 20 mm, > 20 mm un > 100 mm.<ref name="test1">US EPA, 2011. Marine Debris in the North Pacific. A Summary of Existing Information and Identification of Data Gaps. United States, San Francisco, Environmental Protection Agency.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Balodis|Balodis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Balodis
| abbreviation = Col
| name_latin = Columba
| RA = 6
| dec = −35
| areatotal = 270
| arearank = 54. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Col''
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''β Col''
| stardistance = 86
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Greblis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Lielais Suns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nine-banded Armadillo.jpg
| att_nosaukums =[[Gardeguna bruņnesis]] (''Dasypus novemcinctus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| virskārta =Xenarthra
| virskārta_lv =Amerikas placentāļi
| kārta =Cingulata
| kārta_lv =Bruņneši
| dzimta=Dasypodidae
| dzimta_lv=Bruņnešu dzimta
| dzimta_r=Bruņneši
| kategorijas =nē
| binomial=Cingulata <small>([[Illiger]], 1811)</small>
}}
'''Bruņneši''', '''bruņnešu kārta''' (''Cingulata'') ir [[Amerikas placentāļi|Amerikas placentāļu]] (''Xenarthra'') [[zīdītāji|zīdītāju]] kārta. Bruņnešu kārtā mūsdienās ir viena dzimta — '''bruņnešu dzimta''' (''Dasypodidae''). Šajā kārtā ir vēl 2 izmirušas dzimtas - ''[[Pampatheriidae]]'' un ''[[Glyptodontidae]]''. Bruņneši no citiem dzīvniekiem atšķiras ar savu bruņām līdzīgo ādu. [[Acteki]] tos sauc par ''azotochtli'', kas [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē bruņurupučtruši.<ref>McDougall, Len (2004). The Encyclopedia of Tracks & Scats. Globe Pequot. p. 266.</ref> Bruņnešu dzimtā ir 21 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 9 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Dažas sugas savā starpā var atšķirt tikai pēc to joslu skaita biezajā bruņu [[āda|ādā]].

sentences: '''C/2006 P1''' (arī '''Maknota komēta''') - [[komēta]], atklāta [[2006. gads|2006]]. gada [[7. augusts|7. augustā]] [[Austrālija|Austrālijā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 saskaņā ar 2009. gada pašvaldību vēlēšanām]]
[[Libāna]] ir viena no divām [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīm (otra ir [[Kipra]]), kurā [[Kristieši|kristiešu]] kopiena ir valsts veidojošā daļa. 1932. gadā kristieši veidoja 55% Libānas iedzīvotāju, bet 20. gadsimtā viņu skaits bija sarucis. Tas skaidrojams ar vietējo kristiešu ciešo saikni ar [[Roma|Romu]] un [[Francija|Franciju]], augsto [[Izglītība|izglītības]] līmeni un iespēju [[Emigrācija|emigrēt]] uz citām kristīgajām valstīm. Lielākā daļa Libānas kristiešu ir [[Maronītu katoļu baznīca|maronīti]]. Citas Libānas kristiešu konfesijas ir [[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Melkītu grieķu katoļu baznīca|melkīti]], sīriešu [[Katoļticība|katoļi]], [[Protestantisms|protestanti]] un citi.

sentences: '''Roks pret komunismu''' ({{val-en|Rock Against Communism}}; saīsināti ''RAC'') ir mūzikas stils un arī [[Roks|rokmūzikas]] kustība.<ref>http://www.adl.org/hate_symbols/Rac.asp {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Gelderlande
| official_name           = ''Gelderland''
| other_name              =
| type                    = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Province]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Gelderland.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Gelderland wapen.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Arnema]]
| largest_city            = [[Neimegena]]
| official_language       = [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Gelderland in the Netherlands.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Nīderlande}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4975
| area_land_km2           =
| area_water_km2          = 161
| area_water_percent      =
| area_rank               = 1.
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2026578
| population_as_of        = 2015
| population_rank         = 4.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|www.gelderland.nl}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Bohdans Bondarenko
 |      vārds_orig = ''Богдан Бондаренко''
 |          attēls = Bohdan Bondarenko Moscow 2013.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Bohdans Bondarenko 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1989|8|30}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=197}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,41 m
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|1|0|0
}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2016|teksts=Rio 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=Augstlēkšana}}}}
}}
'''Bohdans Bondarenko''' ({{val|uk|Богдан Вікторович Бондаренко}}; dzimis {{dat|1989|8|30}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[vieglatlēts]], startē [[augstlēkšana|augstlēkšanā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glikoze (cikliskā forma)

Glikozes pāreja no acikliskās formas uz ciklisko
|       citi nosaukumi = vīnogu cukurs
|           CAS numurs = 50-99-7
|      ķīmiskā formula = C6H12O6
|              molmasa = 180,16
|              blīvums = 1540
|  kušanas temperatūra = ≈ 150 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 91 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Glikoze''' ({{Val-el|glykys}} — ‘salds’; 1960. gados neilgu laiku glikozi oficiāli dēvēja par '''glukozi'''; vīnogu cukurs, C6H12O6) ir nozīmīgs [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]]. Glikoze ir aldoheksoze (satur [[aldehīds|aldehīda]] grupu un 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus). Šķīdumā glikoze veido 5 tautomērās formas - aciklisko, α-glikofuranozi, β-glikofuranozi, α-glikopiranozi un β-glikofuranozi, no kurām dominē formas ar piranozes heterociklu, kas ir stabilākās heksožu formas. Cikliskā forma šķīdumā ir līdzsvarā ar aciklisko (lineāro) formu, pie [[pH]]=7 acikliskās formas īpatsvars ir 0,0026%. Glikozei ir divi spoguļ[[izomēri]] L-glikoze un D-glikoze; dzīvajos organismos ir sastopama tikai D-glikoze.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Muhameda''' var būt:

sentences: '''„Par krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību”''' ({{val|ru|«Об историческом единстве русских и украинцев»}}; {{val|uk|«Про історичну єдність росіян та українців»}}) ir [[Vladimirs Putins|Vladimira Putina]] aptuveni 5000 vārdus gara [[eseja]], ko 2021. gada 12. jūlijā [[krievu valoda|krievu]] un [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodā]] savā tīmekļa vietnē publicēja [[Kremlis]]. Tajā izklāstīti Putina uzskati par [[krievi|krievu]] un [[ukraiņi|ukraiņu]] vēsturi no [[Kijevas Krievzeme]]s laikiem līdz pat [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukumam]], apgalvojot, ka ukraiņi un krievi (tāpat kā [[baltkrievi]]) esot „viena tauta”, bet mūsdienu [[Ukraina]] esot bez „nekādas vēsturiskās bāzes” un „pilnīgi un absolūti” „padomju laiku izgudrojums”.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Putins publicē sacerējumu par "krievu un ukraiņu vēsturisko vienotību" |date=2021. gada 13. jūlijs |website=[[tvnet.lv]] |url= https://www.tvnet.lv/7291990/putins-publice-sacerejumu-par-krievu-un-ukrainu-vesturisko-vienotibu |accessdate= 2022. gada 23. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Vladimirs Putins publicē eseju par Krievijas un Ukrainas vēsturisko vienotību |date=2021. gada 13. jūlijs |website=[[jauns.lv]] |url=https://jauns.lv/raksts/arzemes/452124-vladimirs-putins-publice-eseju-par-krievijas-un-ukrainas-vesturisko-vienotibu |accessdate=2022. gada 23. martā}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Buenosairess / Heneralkarreras ezers
|attēls=Lago Gral. Carrera 01.JPG
|map = Argentīna#Čīle
| plat_d=46 | plat_m=27 | plat_s=30 | plat_NS=S
| gar_d=71 | gar_m=42 | gar_s=13 | gar_EW=W
|vieta={{ARG}}<br />{{CHL}}
|platība=1850
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=586
|tilpums=
|augstums_vjl=217
|izteka=[[Beikera]], [[Feniksčiko]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
<mapframe text="Buenosairess" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q503842"
}
</mapframe>
'''Buenosairess''' vai '''Heneralkarreras ezers''' ({{val|es|Lago Buenos Aires}}, ''Lago General Carrera'') ir liels [[ezers]] uz [[Argentīna]]s ([[Santakrusa (Argentīna)|Santakrusas]] provincē) un [[Čīle]]s robežas [[Patagonija|Patagonijā]]. Argentīnas pusē ezeru sauc par Buenosairesu, bet Čīles pusē — par Heneralkarreras ezeru (Ģenerāļa Karreras ezeru).<ref>{{PZT|128}}</ref> {{nobr|970 km²}} no ezera virsmas platības atrodas Čīlē, {{nobr|880 km²}} — Argentīnā. Lielākais ezers Čīlē, ceturtais lielākais — Argentīnā.

sentences: '''Meita''' ir [[sieviete|sieviešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs vīriešiem ir [[dēls]]. Viena laulātā meita no iepriekšējās [[laulība]]s otrajam laulātajam ir pameita. Dažkārt ar jēdzienu meita var tikt apzīmētas attiecības starp grupām vai elementiem.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Literatūras vēsture| atteels=}}
Ar jēdzienu '''literatūras vēsture''' apzīmē gan [[literatūra]]s vēsturisko attīstības procesu, gan arī [[literatūrzinātne]]s nozari, kas pēta šo procesu. Kā zinātne literatūras vēsture var pētīt literatūras procesu no, piemēram,  nacionālā ([[latviešu literatūras vēsture]], [[angļu literatūras vēsture]] u.tml.), hronoloģiskā ([[antīkā literatūra]], [[viduslaiku literatūra]] u.tml.), žanru un formu ([[romāns|romāna vēsture]], [[sonets|soneta vēsture]] u.tml.) aspekta.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Ibn Rušds
|          vārds_orig = {{ara|ابن رشد}}
|              attēls = AverroesColor.jpg
|          att_izmērs = 235px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1126
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Almoravīdu valsts]] {{nobr|(tagad {{ESP}})}}
|              m_gads = 1198
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Marrākeša]], [[Almohadu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{MAR}})}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[sunnītu islāms]], [[averroisms]]
|           intereses = [[filozofija]], [[teoloģija]], [[medicīna]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons|Platona]], [[Aristotelis|Aristoteļa]], [[Korāns|Korāna]], [[Muhameds|Muhameda]], [[Avicenna]]s, [[Ibn Badža]]s
|          ietekmējis = [[Renē Dekarts|Renē Dekartu]], [[Akvīnas Toms|Akvīnas Tomu]], [[Dante Aligjēri|Danti Aligjēri]], [[Maimonids|Maimonidu]], [[Džordāno Bruno]]
|               darbi =
|              valoda = [[arābu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tilžas Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Tilžas katoļu baznīca. 2002-08-10.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Tilžas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Tilžas katoļu baznīca
| position=left
| latd  = 56 | latm  = 54  | lats  = 02  | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 21  | longs = 47  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Tilžas pagasts]], [[Tilža]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1925]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Staņislavs Prikulis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1922]]
| year_completed        = [[1925]]
| length                = 24 m
| width                 = 14 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Tilžas Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub488 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Tilžas pagasts|Tilžas pagasta]] centrā [[Tilža|Tilžā]]. Lielākā koka baznīca Latvijā,<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/tilzas_romas_katolu_baznica/ www.vietas.lv]</ref> no 1994. gada valsts nozīmes [[arhitektūra]]s piemineklis.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''iOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name = ''iOS''
|logo =iOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =
|developer = ''[[Apple Inc.]]''
|family = ''[[macOS]]''
|source_model =
|latest_release_version = 11.3.1
|latest_release_date =
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui =
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/ios/ Apple - iOS]
|supported_platforms = ''[[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]'' un otrās paaudzes ''[[Apple TV]]''
|logo_size=100px|language=40 valodas|bodystyle=width:310px|marketing_target=[[Viedtālrunis|Viedtālruņi]] un [[Planšetdators|planšetdatori]]}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Smārde (nozīmju atdalīšana)|Smārde}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Smārde
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Smārdes pagastnams, 2002-07-11.jpg
| image_caption            = Smārdes pagastnams
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Tukuma novads]]
| subdivision_name2        = [[Smārdes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1253}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,89
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3338&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 789
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 18 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 20 | longs = 17 | longEW = E
| elevation_m              = 20
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3129
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Smārde''' ir ciems [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Smārdes pagasts|Smārdes pagastā]] un pagasta administratīvais centrs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jurijs Jehanurovs
| attēls              = Yuriy-yekhanurov-2008.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jehanurovs [[2008. gads|2008]]. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|2005|9|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|8|4|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Jūlija Timošenko]]
| pēctecis            = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1948|8|23}}
| dzim_vieta          = Belkači, [[Saha|Jakutijas PSR]], [[Krievija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb             = Jeļena Jehanurova
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            = Yuriy Yekhanurov Signature 2000.png
| piezīmes            =
}}

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{cita nozīme|laikmetu|2002. gada animācijas filmu|Ledus laikmets (filma)}}
 mūsdienās.]]
'''Ledus laikmets''' ir apzīmējums periodiskiem aukstuma periodiem [[Zeme]]s klimatiskajā vēsturē. No arheoloģiskajiem izrakumiem ir zināms par vismaz pieciem lieliem ledus laikmetiem.

sentences: '''Knābis''' (''rostrum'') ir [[putni]]em raksturīgs [[orgāns]], kuru veido pagarināti bezzobaini [[žoklis|žokļi]], kas klāti ar [[ragviela]]s apvalku (ramfotēku). Putnu [[augšžokļa kauls|augšžokli]] sauc par augšknābi, bet [[apakšžoklis|apakšžokli]] — par apakšknābi. Augšknābja pamatne daudziem putniem pārklāta ar [[vaskādiņa|vaskādiņu]]. Putniem, kuriem nav vaskādiņas, ramfotēka pakāpeniski sabiezinās un pāriet galvas pieres daļas ādā. Putnu [[embrijs|embrijiem]] uz virsknābja mēdz veidoties speciāls izaugums — [[olas zobs]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Bulusans
| Nosaukums2       = ''Bulusan''
| Photo            = A dormant Mt. Bulusan.jpg
| Paraksts         = Bulusans 1984. gadā
| Augstums         = 1565
| Relatīvais_augstums = 1547
| karte            = Filipīnas#Lusona#Sorsogona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 12 |latm= 46 |lats=12 |latNS= N
| longd= 124 |longm= 03 |longs= 00 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Sorsogona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2022|06|12}}
| First ascent         =
}}
'''Bulusans''' ({{val|fil|Bulkang Bulusan}}, {{val|en|Bulusan Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Bulusan}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Sorsogona]]s provincē. Tā augstums ir {{nobr|1565 m}} vlj un pamatnes diametrs {{nobr|15 km}}. Vulkānam ir četri krāteri, jaunākais no tiem izveidojies 1981. gada izvirdumā.

sentences: '''Egejas civilizācija''' ir [[jēdziens]], kuru lieto, lai apzīmētu [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] [[Civilizācija|civilizāciju]], kura ap 3000.—1200. gadu p.m.ē. apdzīvoja [[Egejas jūra]]s reģionu, galvenokārt tās salas — [[Krēta|Krētu]], [[Kiklādes salas|Kiklādes]] u.c. —, kā arī atsevišķas sauszemes [[Grieķija]]s teritorijas. Egejas civilizācijas jēdziens apvieno dažādas šī reģiona kultūras, kuras pastāvēja dažādos bronzas laikmeta laika posmos, ieskaitot arī [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] sākumu.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47008063}}
'''2018. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 25. martā. Tā bija 80. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 11. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gaila
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Gail
| attēls            = Gail_bei_Dellach.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gaila pie Dellahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Obertillaha]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=02 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=34 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 112,2
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 45,08
| gada_notece       =
| baseins           = 1 403
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Porfirijs
|          vārds_orig = Πορφύριος
|              attēls =Porfirio.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =ap [[234]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Tīra, [[Romas impērija]]
([[Sūra (pilsēta)|Sūra]], {{LIB}})
|           m_dat_alt =ap [[305]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[neoplatonisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[Porfirija koks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =[[Kasijs Longīns]], [[Plotīns]]
|           skolnieks =[[Jamblihs]]
|          ietekme_no =[[Plotīns]], [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis =[[Boēcijs]], [[sholastika]]
|               darbi ="[[Izagoģija]]" (Εἰσαγωγή)
|              valoda =[[grieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Džonsa šaurums
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Devon oli 2020204 lrg.jpeg
| paraksts     = Džonsa šauruma vidusdaļa ar šaurumā noplūstošu ledu no Sīdkapa ledāja
| vieta        = {{CAN}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Norvēģu līcis]]
| savieno1     = [[Bafina jūra]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Devona (sala)|Devona]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=86| gar_m= | gar_s= | gar_EW=W
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       = 230
| platums      = 38—100
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Grīsfjorda]]
}}

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums    = Naruto Shippuden: Ultimate Ninja Storm Generations
|bilde        =
|apraksts     =
|developer    = [[CyberConnect2]]
|publisher    = [[Namco Bandai Games]]
|distributor  =
|designer     =
|series       = [[Naruto:Ultimate Ninja (sērija)|Ultimate Ninja]]
|engine       =
|version      =
|release      = {{flaga|ASV}} {{dat|2012|3|12}}
{{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2012|3|30}}
|genre        = [[cīņas spēle]]
|modes        = vienspēlētāja, daudzspēlētāju
|ratings      = {{flaga|ASV}} [[ESRB]]: T (13+)
{{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 12+
|platforms    = [[PlayStation 3]], [[Xbox 360]]
|media        = [[Blu-ray]], [[DVD]]
|requirements =
|input        = [[kontrolieris]]
}}

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences: ir [[virsma]], kam ir tikai viena puse un viena mala. Tas ir viens no objektiem, ko pēta topoloģijā.]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolajs Prževaļskis
|          vārds_orig = ''Никола́й Пржева́льский''
|              attēls = Nikolay Przhevalsky photoportrait and signature.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 1839. gada 12. aprīlis
|
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Smoļenskas guberņa|Kimborovas muiža}}
|           m_dat_alt = 1888. gada 1. novembris
|
|             m_vieta = [[Karakola]] (Prževaļska)
|             tautība = krievs
}}
'''Nikolajs Prževaļskis''' ({{val|ru|Никола́й Миха́йлович Пржева́льский}}; dzimis {{dat|1839|4|12}} [[Smoļenskas guberņa|Smoļenskas guberņā]], Kimborovas muižā, miris {{dat|1888|11|1}} [[Karakola|Karakolā]]) ir [[krievi|krievu]] [[ģeogrāfs]], ceļotājs un virsnieks. [[Centrālāzija]]s pētnieks, kurš bija pirmais, kas šķērsojis plašos Centrālās Āzijas tuksnešus.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mēs esam tavi draugi
 | oriģinālnos = ''We Are Your Friends''
 |      attēls = MeEsamDraugi.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Makss Džozefs]]
 |  producents =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Liza Čeisina]]
 |   scenārijs =
* [[Megana Openheimera]]
* Makss Džozefs
 |     aktieri =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Emīlija Radadžkovska]]
* [[Šailo Fernandezs]]
* [[Alekss Šafers]]
* [[Džons Vestons]]
* [[Vess Bentlijs]]
 |      mūzika = [[Brets Polaks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''StudioCanal''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|8|11|Londona|2015|8|28|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/we-are-your-friends-2015|title=We Are Your Friends|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161022155625/http://www.bbfc.co.uk/releases/we-are-your-friends-2015}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weareyourfriends.htm|title=We Are Your Friends (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mēs esam tavi draugi"''' ({{val|en|We Are Your Friends}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija]]s drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Makss Džozefs]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Emīlija Radadžkovska]], [[Šailo Fernandezs]], [[Alekss Šafers]], [[Džons Vestons]] un [[Vess Bentlijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|11||bez}} Londonā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences: '''Nīderlandes Austrumindijas kompānija''' ({{val-nl|Vereenigde Oost-Indische Compagnie}}) bija tirdzniecības kompānija, kas dibināta 1602. gadā, kad Nīderlandes parlaments tai piešķīra monopoltiesības īstenot [[Koloniālisms|koloniālās]] aktivitātes [[Āzija|Āzijā]]. Tā bija pirmā multinacionālā korporācija pasaulē un pirmā kompānija, kas jebkad izdevusi [[akcija (vērtspapīrs)|akcijas]].<ref>Mondo Visione web site: [http://www.exchange-handbook.co.uk/index.cfm?section=articles&action=detail&id=60613 Chambers, Clem. "Who needs stock exchanges?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090207202312/http://www.exchange-handbook.co.uk/index.cfm?section=articles&action=detail&id=60613 |date={{dat|2009|02|07||bez}} }} ''Exchanges Handbook''. -- retrieved 1 February 2008.</ref> Kompānija pastāvēja 200 gadus, līdz bankrotēja un tika likvidēta 1800. gadā. Tai piederošos īpašumus un parādus pārņēma Nīderlandes valdība un tai piederošās teritorijas kļuva par [[Nīderlandes Austrumindija|Nīderlandes Austrumindiju]], kas 19. gadsimta gaitā paplašinājās un iekļāva sevī visu mūsdienu [[Indonēzija|Indonēziju]], kas neatkarību no [[Nīderlande]]s ieguva 20. gadsimta vidū.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lejup no kalna
| operators =
| attēls = Downhill poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rašs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Vills Ferels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Downhill''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|26}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lejup no kalna"''' ({{Val|en|Downhill}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisori ir [[Nets Feksons]] un [[Džims Rašs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]] un [[Vills Ferels]]. Filma ir rīmeiks 2014. gada zviedru režisora [[Rūbens Ēstlunds|Rūbena Ēstlunda]] filmai ''[[Force Majeure]]'' (2014).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akaganeīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.06-40
|ķīm_formula=β-Fe3+O(OH,Cl)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns, rūsas krāsā
|svītra=Brūni dzeltena
|habituss=Smalkgraudaina, pulverveida masa
|skaldnība=-
|lūzums=-
|cietība=
|spīdums=Matēts
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs (atsevišķie kristāliņi — caurspīdīgi)
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=3,52
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Evija Gulbe
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = bērnu literatūra
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "Koko un Riko"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Evija Gulbe''' (dzimusi {{dat|1979|02|27}} Rīgā) ir latviešu bērnu [[dzejniece]] un [[rakstniece]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pašreizējām Vācijas salonauto sacīkstēm|DTM|DTM}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Deutsche Tourenwagen Masters
| aktuāla_sezona =
| logo           = DTM Blue and White logo.svg
| pikseļi        = 250px
| sports         = [[Autosports]]
| dibin          = [[2000. gads|2000. gadā]]
| komandas       =
| valsts         = {{DEU}}
| čempions_br    =
| čempions_km    =
| mlapa          = {{URL|dtm.com}}
}}
'''''Deutsche Tourenwagen Masters''''', saīsināti '''DTM''', ir [[salonautomobiļu sacensības]] [[Vācija|Vācijā]]. Šī čempionāta sacīkstes tiek rīkotas galvenokārt Vācijā, tomēr kopš 2001. gada dažas sacīkstes tiek rīkotas ārpus Vācijas. Pirmā DTM sezona tika aizvadīta 2000. gadā.

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Zons
|     vārds_orig = ''Wilhelm Sohn''
|         attēls = Wilhelm Sohn.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vilhelms Zons 1899. gadā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
'''Vilhelms Zons''' ({{val|de|Wilhelm Sohn}}; dzimis {{dat|1872}}, miris {{dat|1912|1|12|}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Igaunija]]s [[šahs|šahists]].<ref name=EDO>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.edochess.ca/players/p1408.html |title=Sohn, Wilhelm |accessdate=2020-08-08 |work= |publisher=edochess.ca |date= |language=en }}</ref>

sentences: '''Sniegavīrs''' ir no [[sniegs|sniega]] veidots [[cilvēks|cilvēka]] figūras atdarinājums. Senākās rakstiskās liecības par sniegavīru celšanu ir no 16. gadsimta, bet populāra šī nodarbe kļuva tikai 18. gadsimtā. Sniegavīru parasti veido, vienu uz otras saliekot 2 — 3 no sniega saveltas, citu par citu mazākas bumbas. [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] sniegavīru biežāk veido trīsdaļīgu, bet [[Āzija|Āzijā]] — divdaļīgu. Tad no oglēm, akmentiņiem, koka gabaliem, sniega pikām, [[augļi]]em vai [[dārzeņi]]em izveido sniegavīra seju un bieži vien pievieno arī citas detaļas. Sniegavīru parasti var izveidot tikai no tāda sniega, kas ir tuvu [[kušana]]i un kļuvis mitrs, šāds sniegs līp kopā un to ir viegli savelt nepieciešamā izmēra bumbās. No pūdersniega sniegavīru izveidot ir grūti, jo tas nelīp, un arī kūstošs sniegs, temperatūrai krītoties, var pārklāties ar [[sērsna|sērsnu]] un kļūt nepiemērots sniegavīra celšanai.

sentences:
[[Igaunija|Igaunijā]]]]
'''Laukakmens''' ir [[ledājs|ledāja]] atrauta un pārvietota [[ieži|iežu]] atlūza, kurās diametrs lielāks par {{nobr|10 cm}}.<ref>{{Latvijas daba|3|93}}</ref> Dažkārt uz laukakmeņu virsmas vērojamas ledāja skrambas vai glaciālais slīpējums. Laukakmeņus, kuru tilpums pārsniedz 10 m³ (7 m³),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļu. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|08|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> sauc par [[dižakmens|dižakmeņiem]] un daļa to ir aizsargājami dabas pieminekļi.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 727
|attēls               = File:Trans Australia Airlines Boeing 727-76 Finney.jpg
|paraksts             = Boeing 727-76 Trans Australia Airlines pie Perth International Airport in 1971
|tips                 = Pasažieru lidmašīna
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1963|2|9}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1964|2|1}}<br />(United Airlines)
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = FedEx Express
|ražošanā             = [[1963]] - [[1984]]
|skaits               = 1 832
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences: '''Labiovelārs berzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. [[IPA]] šo skaņu apzīmē ar simbolu {{IPA|[w]}}. Šis ir viens no '''puspatskaņiem'''.<ref>{{cite web |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |title=puspatskanis |quote=Definīcija: Vokalizācijas rezultātā radies nezilbisks patskanis. Latviešu valodā, vokalizējoties līdzskaņiem . un ., var rasties puspatskaņi [i] un [u], piemēram, klājs [klis], govs [guous]. |accessdate=2013. gada 25. novembris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029064257/http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |archivedate=2015. gada 29. Oktobris }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences: '''Tehnoloģiskā singularitāte''' ir hipotētisks [[notikums]], pēc kura vispasaules [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]] attīstību būs praktiski neiespējami prognozēt.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: '''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Russia|Krievijas tenisisti}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Maikls Džonsons
 |          attēls = Michael Johnson at London Olympic Stadium 2010-07 1.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1967|9|13}}
 |         dz_viet = [[Dalasa]], [[Teksasa]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 185 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 78 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 1986
 |        kar_beig = 2001
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 (1992, 1996, 2000)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 10,09 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,32 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 43,18 s
 |           PR3_d = 400 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Maikls Džonsons''' ({{val|en|Michael Duane Johnson}}; dzimis {{dat|1967|9|13}} [[Dalasa|Dalasā]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlētika|vieglatlēts]], startējis [[sprints|sprintā]]. Trīs reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs ([[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]]), izcīnījis četras olimpiskās zelta medaļas. M. Džonsons ir vienīgais vieglatlēts, kas spējis vienās Olimpiskajās spēlēs (1996. gadā Atlantā) izcīnīt uzvaru gan 200 m, gan 400 m distancēs. [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātos]] viņš ir izcīnījis 8 zelta medaļas. Ir uzstādījis vairākus [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordus]], tai skaitā viņa personiskais rekords 200 metru distancē pasaules rekorda godā noturējās 12 gadus (1996—2008), bet 400 m distancē — 17 gadus (1999—2016).

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =6ab.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Eucharitina eucharis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Rhynchonellida
| kārta_lv =Rinhonelīdi
| dzimta =Uncinulidae
| kategorijas =nē
}}
'''Eucharitina''' ir izmirušu [[Pleckāji|pleckāju]] ģints no [[Rinhonelīdu kārta]]s. Ģints tika izdalīta [[1955. gads|1955. gadā]] pēc ''Terebratula eucharis'' sugas no [[Čehija]]s. Čaulas ventrālais (vēdera) vāciņš ieliekts, bet dorsālais (muguras) vāciņš stipri izliekts. Ribas pie priekšējās malas ar garenisku vagojumu. [[Atslēgas izaugums (pleckāji)|Atslēgas izaugums]] sašķelts trīs daļās un savienots ar [[atslēgas plātne|atslēgas plātni]] vienā plātnē. Ģintī ir 3 sugas. Dzīvoja [[Apakšdevons|apakšdevonā]] un bija izplatīti [[Čehija|Čehijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Francija|Francijā]], [[Itālija|Itālijā]], [[Maroka|Marokā]], kā arī, iespējams, [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Antarktīda
|image               = <br />Antarktīda iekrāsota zilā krāsā
|area                = 13 980 000 [[kvadrātkilometrs|km²]] <ref name="atlants">"Pasaules ģeogrāfijas atlants", Apgāds Jāņa Sēta, 1997 - 75.lpp.</ref> (no tiem 13 700 000 km² klāti ar ledu)
|population          = aptuveni 1000 (patstāvīgu iedzīvotāju nav)
|density             =
|demonym             =
|countries           =
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           =
|time                = nav vienas noteiktas laika zonas
|internet            = [[.aq]]
|cities              =
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              = Teritoriālās pretenzijas
|blank1_label        = * [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotā Karaliste]],
* [[Argentīnas Antarktīda|Argentīna]],
* [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālija]],
* [[Čīles Antarktiskā teritorija|Čīle]],
* [[TAAF|Francija]],
* [[Rosa Teritorija|Jaunzēlande]],
* [[Karalienes Modas Zeme|Norvēģija]]
|blank2              = Rezervētas pretenzijas
|blank2_label        = * [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],
* [[Krievija]]
|blank3              = [[Valdība]]
|blank3_label        = nav; kontinentu pārvalda [[Antarktikas Līgums|Antarktikas Līguma sistēma]]
|blank4              = [[Tālruņu kods]]
|blank4_label        = nav viens noteikts tālruņu kods
|blank5              =
|blank5_label        =
}}
'''Antarktīda''' (no {{val|el|ἀνταρκτικός}}, ''antarktikos'' — ‘pretējs [[Arktika]]i’) ir [[kontinents]], kas ieskauj [[Zeme]]s [[Dienvidpols|Dienvidpolu]], un atrodas [[Antarktika|Antarktikā]]. To visapkārt apskalo [[Dienvidu okeāns]]. Antarktīda, kuras platība ir 13 980 000 [[kvadrātkilometrs|km²]],<ref name="atlants" /> ir piektais lielākais kontinents; par Antarktīdu mazāka ir vienīgi [[Austrālija]]. No [[pasaules daļa|pasaules daļām]] mazāka par Antarktīdu ir arī [[Eiropa]]. No šīs teritorijas aptuveni 98% klāj [[ledus]] sega, kuras vidējais biezums ir 1,6 [[kilometrs|kilometri]]. Tas ir lielākais [[tuksnesis]] pasaulē, tādēļ arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] daudzveidība ir ierobežota. Tomēr okeānos, kas apskalo Antarktīdu, ir ļoti plaša dzīvas dabas daudzveidība. Vidēji ņemot, Antarktīda ir [[temperatūra|visaukstākais]], [[sausums|vissausākais]] un [[vējš|visvējainākais]] kontinents, kā arī ar vislielāko vidējo augstumu [[virs jūras līmeņa]].<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | title = National Geophysical Data Center | publisher = National Satellite, Data, and Information Service| url = http://www.ngdc.noaa.gov/mgg/image/2minrelief.html | accessdate = 09-06-2006}}</ref>

sentences: '''Heimskringla''' (no [[islandiešu valoda]]s — 'Pasaules loks') ir Snorri Sturlusona sarakstītās sāgas par Norvēģijas un tās karaļu vēsturi.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Snūpijs un Čārlijs Brauns: Riekstiņu filma
 | oriģinālnos = ''The Peanuts Movie''
 |      attēls = Snupijs.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma, ģimenes filma
 |    režisors = [[Stīvs Martino]]
 |  producents =
* [[Kreigs Šulcs]]
* [[Braiens Šulcs]]
* [[Kornēlijs Uliano]]
* [[Pols Feigs]]
* [[Maikls Dž. Traverss]]
 |   scenārijs =
* Kreigs Šulcs
* Braiens Šulcs
* Kornēlijs Uliano
 |     aktieri =
* [[Noa Šnaps]]
* [[Hadlijs Belle Millere]]
* [[Mariela Šītsa]]
* [[Alekss Garfins]]
* [[Frančeska Anegeluči Kapaldi]]
* [[Trojs Endrjūss]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Blue Sky Studios]]''
* ''[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|11|1|Ņujorkas pirmizrāde|2015|11|6|ASV|2015|12|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snoopy-charlie-brown-peanuts-movie-2015|title=The Peanuts Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 23, 2018|archive-date={{dat|2016|11|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161110083513/http://bbfc.co.uk/releases/snoopy-charlie-brown-peanuts-movie-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|99 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=peanuts2015.htm|title=The Peanuts Movie (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|246,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Snūpijs un Čārlijs Brauns: Riekstiņu filma"''' ({{val|en|The Peanuts Movie}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Stīvs Martino]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Noa Šnaps]], [[Hadlijs Belle Millere]], [[Mariela Šītsa]], [[Alekss Garfins]], [[Frančeska Anegeluči Kapaldi]] un [[Trojs Endrjūss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|1||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Apera interrupta (6261602457).jpg|att_nosaukums=<i>Apera interrupta</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Apera|ģints_lv=Rudzusmilgas|binomial=Apera|sinonīmi=|kategorijas=nē}}
'''Rudzusmilgas''' ({{val|la|Apera}}) ir neliela viengadīgu graudzāļu dzimtas ģints. Savvaļā rudzusmilgu sugas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika]] un [[Āzija|Āzijā]], bet ir introducētas un naturalizētas lielākajā daļā [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://wcsp.science.kew.org/namedetail.do?name_id=394103|title=World Checklist of Selected Plant Families: Royal Botanic Gardens, Kew|website=wcsp.science.kew.org|access-date=2022-09-10}}</ref><ref>Cabi, E. & M. Doğan. 2012. Poaceae. 690–756. In A. Güner, S. Aslan, T. Ekim, M. Vural & M. T. Babaç (eds.) Türkiye Bitkileri Listesi. Nezahat Gökyiğit Botanik Bahçesi ve Flora Araştırmaları Derneği Yayını, Istanbul</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment?8738,8809|title=UC/JEPS: Jepson Manual treatment for APERA|website=ucjeps.berkeley.edu|access-date=2022-09-10}}</ref>

sentences: '''Provitamīni''' ir organiski mazmolekulāri [[Ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], kas ķermenī pārveidojas par [[Vitamīni|vitamīniem]]. Termins "provitamīns" tiek izmantots, lai apzīmētu, ka vielai nepiemīt vai ir maza vitamīna aktivitāte, bet tā [[vielmaiņa]]s procesos var tikt pārveidota par aktīvo vitamīnu.

sentences: '''Mūzikas albums''' ir [[skaņdarbs|skaņdarbu]] apkopojums, kas kādā noteiktā veidā vai formātā ir paredzēts izplatīšanai sabiedrībā. Visbiežāk mūzikas albumi tiek izplatīti komerciāli ar [[ierakstu komānija|ierakstu kompāniju]] starpniecību, bet bieži mūziķi albumus izplata arī neatkarīgi, piemēram, pārdodot tos [[koncerts|koncertos]] vai publicējot tos [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietnēs]]. Albums tiek nošķirts no cita veida ierakstu veida — [[singls|singla]], kas pārsvarā ir daudz īsāks, ar mazāk skaņdarbiem un domāts kādas konkrētas dziesmas reklamēšanai.

sentences: '''Autokrātija''' ({{val-el|autokrateia}}) ir pārvaldes vai [[valdīšanas]] forma, kurā vienam cilvēkam valstī ir neierobežota [[augstākā vara]] — patvaldība. Ar šādu vārdu apzīmē arī valsti ar tādu [[Pārvalde|pārvaldes]] formu.

sentences:
{{Commons cat|Craters on the Moon|Mēness krāteri}}
{{Commonscat|Craters on the Moon}}

sentences:
[[File:W16 wordmark.svg|right|250px]]
Vikipēdijas latviešu valodā kopiena 2017. gada 15. janvārī rīkoja tiešsaistes vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija ar kopīgu devumu atzīmēt Vikipēdijas projekta 16. "dzimšanas dienu", radīt Vikipēdijas rakstus no [[Vikipēdija:Vajadzīgie raksti|vajadzīgo rakstu saraksta]].

sentences: '''7. novembris''' ir gada 311. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (312. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Marresaļa
| oriģinālnosaukums    = ''Марресаля''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=69| latm=42| lats=51| latNS=N
| longd=66| longm=48| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1914
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 3
| pers_ziema           = 3
| augstums             = 24
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Marresaļa»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция «Марресаля»}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas rietumu krastā pie [[Karas jūra]]s Baidaratas līča 12 km uz ziemeļiem no Marresaļes zemesraga. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]]. Līdz 2010. gadam tika uzskatīta par apdzīvotu vietu '''Morrasaļe''' (''Моррасале''; no [[ņencu valoda]]s — ‘smilšu strēle’).

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ripablik blong Vanuatu
Republic of Vanuatu
République de Vanuatu
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vanuatu Republika
|            valsts_nosaukums = Vanuatu
|               karoga_attēls = Flag_of_Vanuatu.svg
|            karoga_nosaukums = Vanuatu karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Vanuatu.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Vanuatu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Long God yumi stanap"'' (Mēs stāvam par Dievu)
|                valsts_himna = ''Yumi, Yumi, Yumi''
|               kartes_attēls = Vanuatu Provinces.JPG
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vila]], ( Portvila )
| latd=17 | latm=45 | latNS=S | longd=168 | longm=18 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bislama]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nikenike Vurobaravu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Charlot Salwai]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1980]]. gada 30. jūlijs
|                 platība_km2 = 12 189
|               platība_rangs = 161
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 272 459 cilvēki
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 188
|                     IKP_PPP = $820 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 178
|          IKP_PPP_per_capita = $2850
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 155
|                         HDI = 0.597
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 134
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Vanuatu vatu]]
|                valūtas_kods = VUV
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .vu
|              tālsarunu_kods = 678
|                iso_kods_num = 548
|              iso_kods_alfa2 = VU
|              iso_kods_alfa3 = VUT
}}'''Vanuatu Republika''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Ziemeļos tā robežojas ar [[Zālamana Salas|Zālamana Salu]] teritoriālajiem ūdeņiem, rietumos — ar [[Austrālija]]s, dienvidrietumos — ar [[Jaunkaledonija]]s un austrumos ar [[Fidži]] teritoriālajiem ūdeņiem. Vanuatu Republika ir izvietota uz 83 [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu salām]], kuru kopējais [[krasta līnija|krastu līniju]] garums ir 2528 [[kilometrs|km]]. Sauszemes kopējā [[platība]] ir 12 189 [[kvadrātkilometrs|km²]]. 2016. gadā Vanuatu dzīvoja 272 459 [[iedzīvotāji]]. Vanuatu galvaspilsēta ir [[Vila]] (Portvila).

sentences:
{{cita nozīme|Kipras ciemu|Indijas pilsētu|Kočina}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kočina
 | official_name            = ''Koççina''/''Erenköy''
''Κόκκινα''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Kokkina_2.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | seal_size                =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Cyprus
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{CYP}} (''de jure'')
{{Flag|Ziemeļkipra}} (''de facto'')
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2,5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2019
 | population_total         = 0
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 35.179167 | latNS = N
 | longd = 32.611667 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  =
}}

sentences: '''Āzijas maksimums''' (Centrālāzijas anticiklons, Mongolijas anticiklons, Sibīrijas anticiklons) — augsta spiediena zona [[Āzija]]s vidienē gandrīz visā [[ziema]]s periodā. Vidējais [[atmosfēras spiediens]] šī anticiklona centrā janvārī ir 1030 [[Paskāls|hPa]], bet dažkārt tas sasniedz pat 1080 hPa. Āzijas maksimums ziemā atnes ļoti aukstu un sausu laiku un gaisa temperatūra ziemā bieži vien ir −30, −40 °C. Vasarā šeit ir zems atmosfēras spiediens. Pati zemākā gaisa temperatūra šajā apgabalā ir novērota [[Verhojanska|Verhojanskā]], 1885. gada 15. janvārī un tā bija −67,8 °C. Pats augstākais atmosfēras spiediens novērots Agatā, 1968. gada 31. decembrī un tas bija 1083,8 hPa.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                =
| org/group           =
| image               = Jaunkemeri_sanatorium_04.III.2017_(33417821246).jpg
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jūrmala|Kolkas iela 20|3s=Kolkas iela (Jūrmala)}}
| coordinates         = {{Coord|56|58|10.32|N|23|33|43.59|E|display=inline,title}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                = 385<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jaunkemeri.lv/izmitinasana/numuri|title=Numuri {{!}} "Jaunķemeri" - KRC|website=jaunkemeri.lv|access-date=2021-10-21}}</ref>
| founded             = 1967. gada 4. augustā
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://jaunkemeri.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā tikt pie bērna
| attēls                   = Switchposter10.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Switch''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 =
* [[Džošs Gordons]]
* [[Vills Speks]]
| producents               =
* [[Alberts Berdžers]]
* [[Rons Jerksa]]
| scenārija autors         = [[Alans Loebs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Patriks Vilsons]]
* [[Džuljete Lūisa]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika                   = [[Alekss Vūrmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Echo Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|8|16|Holivuda|2010|8|20|ASV|}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/switch-2010|title=The Switch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018|archive-date={{dat|2020|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200815141942/https://www.bbfc.co.uk/releases/switch-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=baster.htm|title=The Switch (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā tikt pie bērna"''' ({{val|en|The Switch}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisori ir [[Džošs Gordons]] un [[Vills Speks]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Džeisons Beitmens]], [[Patriks Vilsons]], [[Džuljete Lūisa]] un [[Džefs Goldblūms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|8|16||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Arturs Eduards Reisners
| attēls              =Reisners Arturs.PNG
| amats               = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums         = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati           ={{dat|1868|01|17}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ādažu pagasts|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1940|1|1|1868|01|17}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Braunšveiga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu tautas partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =jurists
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Arturs Eduards Reisners''' ({{val-de|Eduard Arthur Reussner}}; {{dat|1868|01|17|N|bez}} — {{dat|1940|01|01|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] jurists un politiķis, [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] deputāts. Pārstāvējis [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Gavars''' var būt:

sentences: {{cita nozīme|iekārtu, kas veic urbšanu|griešanas instrumentu|urbis}}

sentences:
[[Kategorija:Sentkitsas un Nevisas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Rajiformes in Sea Life Helsinki.JPG
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|      binomial = Chondrichthyes <small>([[Thomas Henry Huxley|Huxley]], 1880)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
* [[Plātņžauņi]] (''Elasmobranchii'')
* [[Veselgalves]] (''Holocephali'')
}}

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences: '''Tektoniskais valnis''' ir gara, lēzena [[antiklināle|antiklināla]] platformas struktūrforma. Tās garums var sasniegt vairākus desmitus vai pat simtus kilometru, bet platums parasti nepārsniedz dažus desmitus kilometru. Relatīvais augstums visbiežāk ir vairāki simti metru. Virs šāda vaļņa bieži vien atrodas vairāki, parasti virknē izvietoti pacēlumi. Tektoniskie vaļņi bieži ir saistīti ar [[Tektonika|tektonisko]] [[Lūzuma līnija|lūzumu līnijām]], un ir novietojušies paralēli tām. Parasti šie vaļņi ir veidojušies vairāku [[Ģeoloģiskais periods|ģeoloģisko periodu]] garumā. [[Latvija|Latvijā]] tipisks tektoniskais valnis ir [[Valmieras-Lokno izcilnis]].<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mironis nāk
| attēls                   = Deadmanwalkingp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dead Man Walking''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Tims Robinss]]
| producents               =
* [[Džons Kiliks]]
* [[Rads Simons]]
* Tims Robinss
| scenārija autors         = Tims Robinss
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Reimonds Dž. Berijs]]
* [[R. Lī Ermijs]]
* [[Skots Vilsons]]
| mūzika                   = [[Deivids Robinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|12|29|}}
| ilgums                   = 122 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995|title=Dead Man Walking|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162555/https://www.bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadmanwalking.htm|title=Dead Man Walking|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Mironis nāk''' ({{val|en|Dead Man Walking}}) ir 1995. gada krimināldrāma, kas balstīta uz 1973. gada tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Tims Robinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šons Penns]], [[Sūzana Sarandona]], [[Roberts Proskis]], [[Reimonds Dž. Berijs]], [[R. Lī Ermijs]] un [[Skots Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|12|29||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|sikspārņiem|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Desmodontinae
|         autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], [[1845]]
|         attēls = Desmodus rotundus A Catenazzi.jpg
|  att_nosaukums = Vampīrsikspārnis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Chiroptera
|       kārta_lv = Sikspārņi
|         dzimta = Phyllostomidae
|      dzimta_lv = Lapdeguņi
|    apakšdzimta = Desmodontinae
| apakšdzimta_lv = Vampīrsikspārņi
|      izplatība =
|       sinonīmi =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|valsti Eiropā|Luksemburga (nozīmju atdalīšana)|Luksemburga}}
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Luksemburgas Lielhercogiste
|        vietējais_nosaukums = ''{{val|lb|Groussherzogtum Lëtzebuerg}}''
''{{val|fr|Grand-Duché de Luxembourg}}''
''{{val|de|Großherzogtum Luxemburg}}''
|           valsts_nosaukums = Luxembourg
|           karoga_nosaukums = Luksemburgas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Luxembourg.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Luksemburgas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 105px
|             ģerboņa_attēls = Greater coat of arms of the grand-duchy of Luxembourg.svg
|                valsts_moto =
 ''{{val|lb|[[Mir wëlle bleiwe wat mir sinn]]}}''
''{{val|fr|[[Mir wëlle bleiwe wat mir sinn|Nous voulons rester ce que nous sommes]]}}''
''{{val|de|[[Mir wëlle bleiwe wat mir sinn|Wir wollen bleiben, was wir sind]]}}''
("Mēs gribam palikt kas mēs esam")
|               valsts_himna =
''[[Luksemburgas himna|Ons Heemecht]]''
''Mūsu Dzimtene''
[[attēls:Ons_Heemecht.ogg|center]]
|               royal_anthem = ''[[De Wilhelmus]]'' {{smallsup|1}}
|              kartes_attēls = EU-Luxembourg.svg
|            kartes_paraksts = {{kartes_paraksts |location_color=dark green |region=[[Eiropa]] |region_color=dark grey |subregion=the [[Eiropas Savienība]] |subregion_color=green |legend=EU-Luxembourg.svg}}
|              galvaspilsēta = [[Luksemburga (pilsēta)|Luksemburga]]
|latd=49 |latm=36 |latNS=N |longd=6 |longm=7 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_valodas = [[luksemburgiešu valoda]] (''[[de jure]]'' kopš 1984),
[[vācu valoda]]
[[franču valoda]]
|non_valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|Nīderlandiešu]]
|demonym = Luksemburgietis
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Luksemburgas valdnieki|Monarhs]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Lielhercogs Anrī]]
|              valsts_galva2 = [[Liks Frīdens]]
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = No Franču impērijas
|         neatkarības_datums = {{dat|1815|6|9}}
|      neatkarības_notikums2 = ''1st Treaty of London''
|        neatkarības_datums2 = {{dat|1839|4|19}}
|      neatkarības_notikums3 = ''2nd Treaty of London''
|        neatkarības_datums3 = {{dat|1867|5|11}}
|      neatkarības_notikums4 =
|        neatkarības_datums4 =
|         iestāšanāsESdatums = {{dat|1957|3|25}}
|                platība_km2 = 2586.4
|area_sq_mi = 998.6
|              platība_rangs = 175.
|             procenti_ūdens = 0.00%
|         iedzīvotāju_skaits = 660 809<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://lustat.statec.lu/vis?fs[0]=Th%C3%A8mes%2C1%7CPopulation%20et%20emploi%23B%23%7CEtat%20de%20la%20population%23B1%23&pg=0&fc=Th%C3%A8mes&df[ds]=ds-release&df[id]=DF_B1102&df[ag]=LU1&df[vs]=1.0&pd=2015%2C2023&dq=A..&ly[rw]=AGE&ly[cl]=SEX&lo=1|website=statec.lu|access-date=18 April 2023}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|population_census = 643 941<ref>{{tīmekļa atsauce | url=https://statistiques.public.lu/fr/recensement/evolution-de-la-population.html | title=Évolution de la population  }}</ref>
|population_census_year = 2021
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 255
|population_density_sq_mi = 660.4
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 59.
|               IKP_PPP_gads = 2022
|                    IKP_PPP = $90,532 miljardi<ref name="IMFWEOLU">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=53&pr.y=5&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=137&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, October 2019 |publisher=International Monetary Fund |website=IMF.org |access-date=8 January 2020}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs = 98.
|         IKP_PPP_per_capita = $140 694<ref name="IMFWEOLU"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 1.
|GDP_nominal = $86,898 miljardi<ref name="IMFWEOLU"/>
|GDP_nominal_rank = 71.
|GDP_nominal_year = 2022
|GDP_nominal_per_capita = $135 046<ref name="IMFWEOLU"/>
|GDP_nominal_per_capita_rank = 3.
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,930<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce|url=https://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf|title=Human Development Report 2021/2022|language=en|publisher=[[United Nations Development Programme]]|date=8 September 2022|access-date=8 September 2022}}</ref>
|                   HDI_gads = 2021
|                  HDI_rangs = 17.
|             HDI_kategorija = ļoti augsts
|                     valūta = [[Euro]] ([[€]]){{smallsup|2}}
|               valūtas_kods = EUR
|country_code = LUX
|                 laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST = [[Central European Summer Time|CEST]]
|             utc_offset_DST = +2
|drives_on = right
|                     domēns = [[.lu]]{{smallsup|3}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 352
|                   piezīme1 = ''Not the same as the ''[[Het Wilhelmus]]'' of the Nīetherlands.''
|                   piezīme2 = Pirms 1999: luksemburgiešu franču
|                   piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
}}
'''Luksemburgas Lielhercogiste''' ({{val|lb|Groussherzogtum Lëtzebuerg}}, {{val|fr|Grand-Duché de Luxembourg}}, {{val|de|Großherzogtum Luxemburg}}) ir valsts [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. Valsts iekārta ir [[Unitāra valsts|unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]. Tā ir viena no turīgākajām valstīm pasaulē pēc [[Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa|IKP uz vienu iedzīvotāju]].

sentences: '''11. aprīlis''' ir gada 101. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (102. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 264 dienas.

sentences:
.]]
.]]
).]]
'''Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca''' ({{val|ru|Русская Православная Старообрядческая Церковь}}) ir lielākā vecticībnieku-popiešu ([[vecticībnieki]], kas atzīst priesterus) [[Krievija|Krievijā]] un pasaulē. Uzskata sevi par senās Krievu Baznīcas turpinājumu. Viena no divām baznīcām, kas atzīst Belajakriņicas hierarhiju. Literatūrā šī baznīca bieži tiek saukta par '''Belajakriņicas hierarhiju''' ([[Krievu valoda|krievu:]] ''Белокриницкая иерархия'').

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Jaunjelgavas pagasts}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Edijs Veders
|          Attēls = Eddie Vedder 2018 -2.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Edijs Veders 2018. gadā
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Edvards Luiss Seversons III
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1964|12|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Ivenstona}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[mutes harmonikas]], [[ukulele]], [[akordeons]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[mandolīna]], [[mandola]]
|           Žanrs = [[folkroks]], [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors
|            Gadi = 1979—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Republic Records]]''<br />''[[Republic Records]]''
|   Darbojies_arī = ''[[Pearl Jam]]'', ''[[Glen Hansard]]'', ''[[Bad Radio]]'', ''[[Temple of the Dog]]'', ''[[Hovercraft]]'', ''[[7 Worlds Collide]]'', ''C Average''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Edijs Veders''' ({{val|en|Eddie Vedder}}), īstajā vārdā '''Edvards Luiss Seversons III''' ({{val|en|Edward Louis Severson III}}, dzimis {{dat|1964|12|23}}), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķis, dziedātājs un dziesmu autors. Vislielāko atpazīstamību ieguvis kā alternatīvā roka grupas ''[[Pearl Jam]]'' solists. Spēcīgā vokāla dēļ viņš kļuvis par [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] ikonu. Žurnāls ''[[Rolling Stone]]'' ierindojis Vederu 7. vietā savā Visu laiku labāko solistu topā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rollingstone.com/music/pictures/rolling-stone-readers-pick-the-best-lead-singers-of-all-time-20110412/7-eddie-vedder-0979704|title=Rolling Stone Readers Pick the Greatest Lead Singers of All Time|publisher=''Rolling Stone''|accessdate=July 26, 2012}}</ref> Edijs Veders piedalās arī projektos kopā ar citiem mūziķiem. 2007. gadā viņš laida klajā savu pirmo solo albumu, kurā bija iekļauta mūzika no filmas "[[Savvaļā (filma)|Savvaļā]]" (2007).

sentences: Šis ir '''pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums'''.

sentences: '''Dalīšana''' ir viena no četrām [[aritmētika]]s pamatdarbībām. Dalīšanas pretējā darbība ir [[reizināšana]]; patiesībā dalīšanu var uzrakstīt kā reizināšanu ar [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir [[1 (skaitlis)|viens]], bet saucējā — dalītājs. Lai norādītu, ka skaitļi tiek dalīti, starp tiem liek šādus simbolus: ÷, : vai /. Dalīšanu var uzrakstīt arī kā [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir dalāmais, saucējā — dalītājs, bet rezultāts ir dalījums.

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#A71930|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Arturs Smits|bg_color=#000000|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Atlanta Falcons|logo=Atlanta Falcons logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Atlantas "''Falcons''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionalā futbola konference|dibināts=1965|menedžeris=Terijs Fontenots|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[Mercedes-Benz Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=71 000|krāsas=Melna, sarkana, pelēka, balta<br />{{color box|#000000}} {{color box|#A71930}} {{color box|#A5ACAF}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Arturs Blanks|prezidents=Ričs Makkejs|divīzijas tituli=6}}'''Atlantas "Falcons"''' ({{Val|en|Atlanta Falcons}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Atlanta|Atlantā]], [[Džordžija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1965. gadā. "Falcons" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[Mercedes-Benz Stadium]]'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences: [[File:Goat eating placenta.jpg|thumb|200px|Kaza ēdot placentu.]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences:
aste ar apmatojumu]]
'''Aste''' pārsvarā ir kustīgs [[dzīvnieks|dzīvnieku]] [[orgāns]], kas atrodas ķermeņa aizmugurējā daļā. [[Hordaiņi]]em tā parasti ir [[Mugurkauls|mugurkaula]] turpinājums, bet dažiem dzīvniekiem asti veido arī spalvu vai saru pušķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūsu stulbais brālis
| attēls                   = Our Idiot Brother Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Our Idiot Brother''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džese Peretzs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Pīters Sarafs]]
* [[Marks Turtltaubs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Šisgals]]
* [[Evgēnija Peretza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika                   =
* [[Ēriks D. Džonsons]]
* [[Neitans Larsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach Films]]''
* ''[[Likely Story]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Walkmark Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|8|26|ASV|}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/our-idiot-brother-2011 |title=Our Idiot Brother |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ouridiotbrother.htm|title=Our Idiot Brother (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūsu stulbais brālis"''' ({{val|en|Our Idiot Brother}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džese Peretzs]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Zoja Dešanela]], [[Elizabete Benksa]], [[Emīlija Mortimera]], [[T. Dž. Millers]] un [[Ādams Skots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
{{Jāuzlabo|valoda, noformējums}}
{{cita nozīme|augļiem|mango koku ģinti|mango (ģints)}}

sentences: {{Commonscat|Philosophers by tradition|Filozofi pēc skolas un virziena}}

sentences: '''Semantika''' ({{val|fr|sémantique}}, cēlies no {{val|grc|σημαντικός}}, ''sēmantikós'' — ‘nozīmējošs’) ir [[valodniecība]]s nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā [[sintakse]]i, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Staņislavs Kostka Plāters-Zībergs
|     vārds_orig = ''Stanisław Kostka Kazimierz Jan Jozef Michal Plater-Zyberk''
|         attēls = POL COA Plater-Zyberk.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pilskalnes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Mihals Plāters; Izabella, dzimusi Zīberka
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Terēze, dzimusi [[Borhi|Borha]]
|          bērni = Andrejs, Marija, Jadviga, Jozefats, Emma, Pēteris
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Vācbaltu partiju padome''' ({{val-de|Ausschuß der Deutschbaltischen Parteien}}, saīsināti — ''ADP'') bija Latvijas [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] politisko partiju apvienība. Padomes sarakstā [[Parlamenta vēlēšanas Latvijā|parlamenta vēlēšanās]] kandidēja visu Latvijas vācbaltu partiju kandidāti. Vācbaltu partiju padomes deputāti parlamentā veidoja vienotu frakciju ar nosaukumu "Latvijas Vācu baltiešu partija".<ref>{{Grāmatas atsauce | last = H. Kārkliņš | title = Latvijas Republikas I. Saeimas stenogramas I. sesija | publisher = [[Latvijas Republikas Saeima]] | year = 1923}}</ref>

sentences: '''Rādītājpirksts''' ir otrais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Īkšķis|īkšķi]] un [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]]. Parasti tas ir [[Sīkā motorika|veiklākais]] un jutīgākais rokas pirksts, un parasti ir īsāks par vidējo pirkstu un var būt īsāks vai garāks par [[Zeltnesis|zeltnesi]].

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''intelekts''' ({{val|la|intellectus}}) ir spēja [[Izziņa (filozofija)|izzināt]] un atspoguļot priekšmetu, norišu un [[parādība|parādību]] īpašības un savstarpējās attiecības, kā arī, izmantojot izziņas rezultātus, veikt secinājumus, pieņemt lēmumus un risināt problēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/intelekts|title=intelekts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref> Īpašību, ko raksturo attīstītas intelektuālās spējas un to rezultātā iegūta atziņu bagātība, sauc par [[inteliģence|inteliģenci]] ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''intelligentia;'' nejaukt ar vēlāko 19. gadsimtā pievienoto nozīmi attiecībā uz sabiedrības slāni, no [[Poļu valoda|poļu]]: ''intelligencja'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/inteli%C4%A3ence|title=inteliģence {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = soliste
|           Vārds = Lajāla Abūda
|      Vārds_orig = {{ara|ليال عبود}}
|          Attēls = Layal Abboud - Plaza Palace Ceremony - Beirut - July 2015 - Lebanon 15 (Cropped).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Lajāla Abūda 2015. gada jūlijā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|5|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Libāna|Dienvidlibānas muhāfaza|Sūras kada}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[arābu popmūzika]]
[[Libānas mūsdienu tautas mūzika]]
[[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 2007–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Aya Production]]'' (2007–2010)
''[[Layal Production]]'' (2010–pašlaik)
''[[Lola's World]]'' (2017–pašlaik)
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adžoīts, varbūtējs filosilikāts
|attēls=Ajoite-Quartz-tmu47f.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], neklasificēti silikāti
|ŠtruncaID=8/D.07-10
|ķīm_formula=(K,Na)3Cu20Al3Si29O76(OH)16·~8(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Zilganzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Plātnītes, slāņoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.550 nβ = 1.585 nγ = 1.641
|pleohroisms=no gaiši zilganzaļa līdz koši zilganzaļai
|blīvums=2,96
}}
'''Adžoīts''' (nosaukts atradnes vārdā - Adžo (ASV)) - rets [[minerāls]]. Atklāts [[1958]]. gadā. Sekundārs vara minerāls. Ļoti vāji radioaktīvs.

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
== Kopsavilkums ==
{{logo}}
[[Kategorija:Svalbāra]]

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Hansa Egedes statuja
 |vietējais_nosaukums = ''Hans Egedes statue''
 |             attēls = Egede_nuuk.JPG
 |    attēla_paraksts = Hansa Egedes statuja Nūkā, fonā [[Nūkas katedrāle]]
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
 |             autors =
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums =
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts =
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Grenlande#Ziemeļamerika
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 64.179611  | latNS = N
 |longd= 51.745528 | longEW= W
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gaida Ābele
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=160| sāk_gar_m=48| sāk_gar_s=10| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=30| iet_plat_s=28| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=56| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| garums            = 8
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 0,2
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 500
| gada_notece       = 15.78
| baseins           = 107 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Boļšojaņuja]], [[Malijaņuja]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā naksniņa
| attēls                   = MezonigaNaksnina.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rough Night''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Lūsija Aniello]]
| producents               =
* [[Mets Tomehs]]
* [[Pols V. Daunss]]
* [[Deivs Bekijs]]
* Lūsija Aniello
| scenārija autors         =
* Lūsija Aniello
* Pols V. Daunss
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Zoja Kravica]]
| mūzika                   = [[Dominiks Lūiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Paulilu Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|6|12|Ņujorka|2017|6|16|ASV|2017|7|7|Latvija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017|title=Rough Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2018|10|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181014041336/http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockthatbody.htm|title=Rough Night (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā naksniņa"''' ({{val|en|Rough Night}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Lūsija Anielo]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Keita Makinona]], [[Džiliana Bella]] un [[Zoja Kravica]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|6|12||bez}} Ņujorkā.

sentences:
* B — [[izvirpošana]] ar [[Grieznis|griezni]] griežņturī * C — urbuma [[paplašināšana]] ar [[Paplašinātājurbis|paplašinātājurbi]] * D — [[izrīvēšana]] ar [[Rīvurbis|rīvurbi]] * E un F — norīvēšana ar [[Norīvis|norīvi]] * G — gremdēšana ar [[Gremdurbis|gremdurbi]] * H — [[Vītne|vītnes]] izveidošana ar [[Vītņurbis|vītņurbi]]]]
'''Urbšana''' ir materiālu mehāniskās apstrādes veids, kurā ar [[Urbis|urbi]] tiek izveidots [[urbums]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Misčeļuskina
| oriģinālnosaukums    = ''Мыс Челюскин (имени Е. К. Фёдорова)''
| attēls               = Kap Tscheljuskin 6 2012-08-05.jpg
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = left
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=77 | latm=43| lats=| latNS=N
| longd=104| longm=18| longs=| longEW=E
| novietojums          = [[Čeļuskina rags]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1932
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Sevmeteo''
| pers_vasara          = 8—10
| pers_ziema           = 8—10
| augstums             = 14
| vid_t                = −14,5
| vas_t                = 24,0
| ziem_t               = −52,0
| laika_zona           =
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Fjodorova''' ''(Объединенная гидрометеорологическая станция имени Е. К. Фёдорова)'' vai '''Misčeļuskina''' ({{val|ru|Полярная станция Мыс Челюскин}}) ir [[Krievija]]s (agrāk — [[PSRS]]) vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://old.sevmeteo.ru/articles/18/146.shtml Полярная станция мыс Челюскин (им. Е. К. Фёдорова)]{{Novecojusi saite}}</ref> Izvietojusies [[Čeļuskina rags|Čeļuskina ragā]] [[Taimira]]s pussalas ziemeļos [[Viļkicka šaurums|Viļkicka šauruma]] krastā. Stacija izveidota 1932. gada septembrī [[Ziemeļu jūras ceļš|Ziemeļu jūras ceļa]] meteoroloģiskajiem novērojumiem. Klimats arktisks. gada vidējā temperatūra −14,5 °C, siltākais mēnesis ir jūlijs (vidēji +1,5 °C), augstākais — janvāris (vidēji −29,6 °C). Vidējais gaisa mitrums 88%, nokrišņu daudzums — 291 mm. 1983. gada 17. janvārī oficiāli pārdēvēta par godu Jevgēņijam Fjodorovam.<ref>1983. gadā par godu Jevgēņijam Fjodorovam tika nosaukta arī [[Bolvanskijnosa]]s polārstacija.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sentlorensa
|attēls              = GAMBELL, AK - WINGS TOUR 8-29 - 9-8-2008 and after (2880207280).jpg
|attēla paraksts     = Sentlorensas ainava pie Gambelas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|position1     =
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=63|latm=21|lats=44|latNS=N
|longd=170|longm=16|longs=02|longEW=W
|platība             = 4640.1
|garums              = 140
|platums             = 35
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Atuks
|augstums            = 630
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 1352 (2010)
|blīvums             = 0.28
|pamatiedzīvotāji    = [[juiti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Savunga]]
|piezīme =
}}
'''Sentlorensa''' ({{val|en|St. Lawrence Island}}) vai '''Sivukaka''' ({{val|ess|Sivuqaq, Сивуӄаӄ}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļos, [[Beringa jūra]]s lielākā sala. Administratīvi pieder [[Aļaska]]s pavalstij. Salas iedzīvotāji mīt [[Savunga]]s un [[Gembela]]s ciemos salas ziemeļos un tie pieder [[eskimosi|eskimosu]] tautai [[juiti]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences:
'''Nurmi''' var būt:
* [[Nurmi (ciems)|Nurmi]] — apdzīvota vieta Naukšēnu pagastā;
* [[Pāvo Nurmi]] — somu vieglatlēts.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Brīvība uz barikādēm''''' ({{val|fr|La Liberté guidant le peuple}}) ir franču gleznotāja [[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā]] glezna, kas tapusi par godu 1830. gada [[Jūlija revolūcija]]i, kurā tika gāzts karalis [[Šarls X]]. Tajā attēlota sieviete, kas simbolizē [[brīvība]]s konceptu un [[Brīvība (dieviete)|dievieti]], kura ir cilvēku pūļa priekšgalā, kuri dodas pār barikādēm un kritušo ķermeņiem, turot [[Franču revolūcija]]s karogu — [[Francijas karogs|trikoloru]], kas joprojām ir Francijas nacionālais karogs — vienā rokā un [[Muskete|musketi]] ar [[Iesmdurklis|durkli]] otrā. Brīvības tēls tiek uzskatīts arī par Francijas republikas simbolu un tiek saukts par [[Marianna|Mariannu]].

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences: '''Cionistu okupēta valdība''' ({{val|en|Zionist Occupation Government}}) jeb '''ZOG''' pēc angliskā nosaukuma [[abreviatūra]]s ir [[antisemītisms|antisemītiska]] [[sazvērestības teorija]], kura sakņojas pārliecībā, ka [[ebreji]] slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā [[valdība]] ir tikai izkārtne.

sentences: '''Kokogles''' ir [[koksne]]s pārogļošanās gala produkts, kas rodas, karsējot koksni bez [[gaiss|gaisa]] piekļuves, [[pirolīze]]s procesā. Ogļu struktūru nosaka pirolīzes procesā izmantotā temperatūra (parasti no 450 līdz 550 °C). Kokogles bieži tiek izmantotas [[grilēšana|grilēšanā]], tāpēc tās dažreiz tiek sauktas arī par '''griloglēm'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Artemisia absinthium
|           autors = L.
|           attēls = Artemisia absinthium P1210748.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Artemisia absinthium|Vērmele}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. absinthium
|          suga_lv = Vērmele
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Lindsija Loena
 | vārds_orig              = ''Lindsay Lohan''
 | attēls                  = Lindsay Lohan (Headshot).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Lindsija Loena 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|7|2}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, modele, ierakstu māksliniece
 | darbības gadi           = 1989—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Lindsija Morgana Loena''' ({{val|en|Lindsay Morgan Lohan}},<ref name="thebiographychannel1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |title=Lindsay Lohan - Biography on Bio |publisher=Thebiographychannel.co.uk |date= |accessdate=2012-10-24 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfas5?url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |archivedate=2012-06-18 }}</ref> {{izrunā|ˈloʊ.ən}};<ref>{{ziņu atsauce |url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |title=AP-News Pronunciation Guide L-R |agency=Associated Press |accessdate=March 13, 2010 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfaqL?url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |archivedate={{dat|2012|06|18||bez}} |deadurl=no }}</ref> dzimusi '''Lindsija Dī Loena''' (''Lindsay Dee Lohan'') {{dat|1986|7|2}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aktrise, modele un ierakstu māksliniece.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
|image=
| name = Ross Gellers
| series = ''[[Friends]]''
| birthdate = October 11, 1967
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Paleontologs
Universitātes profesors
| portrayer = [[Deivids Švimmers]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| spouse = Kerola Vilika
(1989-1994; izšķīrās)
Emilija Volthema
(m. 1998-1999; izšķīrās)
[[Reičela Grīna]]
(m. 1999-2000, izšķīrās; 2004-pašlaik)
| family = Džeks Gellers (tēvs)
Džūdija Gellere (māte)
[[Monika Gellere]] (māsa)
| relatives =
| children = Bens Gellers
(dēls)
Emma Gellere-Grīna
(meita)
}}
'''Ross Gellers''' (''Dr. Ross Eustace Geller''; dzimis {{dat|1967|10|18}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktieris [[Deivids Švimmers]]. Viņš strādā Dabas vēstures muzejā (šo darbu viņš nomaina uz pasniedzēja amatu Ņujorkas universitātē) un bieži tiek apsmiets par neveiksmīgo laulību pieredzi. Kopumā bijis precējies četras reizes (ar [[Reičela Grīna|Reičelu Grīnu]] divas reizes). Viņam ir jaunākā māsa [[Monika Gellere]], kuras labākā draudzene skolas laikā bija Reičela.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecvārkava
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Vārkavas muižas pils 2001-04-08.jpg
| image_caption            = Vārkavas muižas pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Upmalas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,12
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=59985 |title=Informācija par objektu: Vecvārkava |accessdate={{dat|2016|06|20||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 213
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 11 | lats = 54 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 30 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_m              = 99
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5335 Upmala
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Vecvārkava''' (arī '''Upmala''', '''Vārkava''', '''Vārkavas muiža''', '''Vorkova''', [[latgaliski]]: '''Vuorkova''', '''Vuorkovys muiža''') ir apdzīvota vieta [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Upmalas pagasts|Upmalas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Dubna (upe)|Dubnas]] labajā krastā {{nobr|201 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Pasaules Tūrisma organizācija
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        =
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      =
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|abbreviation = UNWTO
|motto        =
|formation    = 1974
|extinction   =
|type         = [[organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      =
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = pasaule
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      =
}}

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Talks
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], talka sērija
|ŠtruncaID=8/H.09-40
|ķīm_formula=Mg3Si4O10(OH)2
|singonija=[[triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, bāli zaļa, smaragdzaļa līdz tumšzaļa, brūna, pelēka
|svītra=Balta
|habituss=Plātņaina vai šķiedraina masa, kristāli ārkārtīgi reti
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=1
|spīdums=Taukains, pērļains
|caurspīdīgums=Vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,538—1,550 nβ = 1,575—1,594 nγ = 1,575—1,600
|pleohroisms=
|blīvums=2,58—2,83 g/cm3
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''STRABAG SE''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = ''[[Societas Europaea]]''
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1835. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[būvniecība]]
| products         =
| services         = ēku celtniecība un civilā būvniecība, infrastruktūras ierīkošana, tuneļu būvniecība, iekārtu apsaimniekošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.strabag.com/ strabag.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bohtara
 | official_name              = ''Бохтар''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | image_skyline            = Qurghonteppa 2010 02.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Tadžikistāna
 | pushpin_label_position   = right
 | pushpin_map_caption      = Kurgontepa Tadžikistānas kartē
 | latd  = 37| latm  = 50| lats  = | latNS  = N
 | longd = 68| longm = 47| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TJK}}
 | subdivision_type1        = Vilojats
 | subdivision_name1        = [[Hatlona]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | area_total_km2           = 26
 | elevation_m              =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 101600
 | population_as_of         = 2014
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         = 175000
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +5
 | timezone_DST             = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset_DST           = +6
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 735140
 | area_code                = +992 3222
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Bohtara''' ({{val|tg|Бохтар}}), agrāk — '''Kurgontepa''', ir pilsēta [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Hatlona]]s vilojata administratīvais centrs.<ref>{{PZT|400|Kurgantibe}}</ref> Izvietojusies valsts dienvidrietumos [[Vahša]]s krastos 100 kilometrus uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas [[Dušanbe]]s. Iedzīvotāji galvenokārt [[tadžiki]], [[uzbeki]], [[krievi]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences:
. gada [[8. janvāris]].]]
{{Citas nozīmes|spēcīgu [[ciklons|ciklonisku]] [[viesuļvētra|viesuļvētru]]|Orkāns (nozīmju atdalīšana)|Orkāns}}

sentences: '''Analogais dators''' ({{val-en|analog computer}}) ir [[dators|datora]] veids, kas izmanto [[elektrība|elektriskās]], [[mehānika|mehāniskās]], [[hidraulika|hidrauliskās]] vai citas [[fizika|fizikālās]] īpašības, lai modelētu problēmu, kura jāatrisina. Šajā datorā katrai matemātiskai operācijai parasti atbilst kāds fizikālais likums, kas nosaka matemātisku atkarību starp ieejas un izejas fizikālajiem lielumiem.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Marija Lasickene
 |      vārds_orig = ''Мария Ласицкене''
 |          attēls = Mariya Lasitskene 2017 FBK-Games (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Marija Lasickene 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1993|1|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Prohladnija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{plainlist|
* {{RUS}}
* Neitrālie sportisti (kopš 2017)
}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=57}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates = {{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2020. gada Vasaras Olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Sopota 2014]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2018]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Prāga 2015]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2019]]|Augstlēkšana}}
}}
'''Marija Lasickene''' ({{val|ru|Мария Александровна Ласицкене}}; dzimusi '''Marija Kučina''' (''Мария'' ''Кучина'') {{dat|1993|1|14}} [[Kabarda-Balkārija|Kabardā-Balkārijā]]) ir [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Švarca vērtību modelis''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Schwartz Values Inventory'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Izraēla]]s sociālpsihologs [[Šaloms Švarcs]].

sentences: '''Vilhelms Littens''' (1880–1932) bija [[Vācija]]s [[diplomāts]], orientālists, rakstnieks un tulkotājs. No 1920. līdz 1924. gadam viņš bija Vācijas konsuls [[Liepāja|Liepājā]] un [[Liepājas loža "Enkurs"|Liepājas ložas "Enkurs"]] vadītājs (1921–1924). Latviešu valodas pašmācības grāmatas autors.

sentences:
{{Commonscat|Titles|tituli}}
'''Tituls''' ir mantots vai piešķirts goda nosaukums (agrāk līdz ar titulu nāca virkne sociālu privilēģiju).

sentences: {{cita nozīme|jaunas dzīvības nākšanu pasaulē cilvēkiem|vispārīgi jauna organisma atdalīšanos no mātes|dzimšana}}

sentences: '''Asfaltbetons''' jeb vienkārši '''asfalts''' ir būvmateriāls, ar [[dolomīts|dolomīta]] vai [[granīts|granīta]] šķembām un pildvielu (samaltu dolomītu) sajaukta [[bitumens|bitumena]] masa. Asfaltbetonu lieto autoceļu, pagalmu, ielu, tiltu segumos, kā arī rūpniecisko ēku grīdām un jumtiem.

sentences: {{Commonscat|Holy Roman Emperors|Svētās Romas impērijas imperatori}}

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
[[File:Yetiscalp.JPG|thumb|Radījuma liecība]]
'''Sniega cilvēks''' jeb '''jetijs''' ir leģendārs, liels, [[cilvēkpērtiķi|cilvēkpērtiķu]] dzimtai tuvs radījums, kas, iespējams, apdzīvo kalnu reģionus [[Himalaji|Himalajos]] un [[Tibeta|Tibetā]].<ref>{{Grāmatas atsauce | last = Eberhart| first = George| title = Mysterious Creatures: A Guide to Cryptozoology| publisher = ABC-CLIO| year = 2002| page = 613| url = http://books.google.com/books?id=z9gMsCUtCZUC&pg=PA613| isbn = 9781576072837}}. {{en ikona}}</ref><ref name="sikkim">{{Grāmatas atsauce | last = McLeod| first = Michael| title = Anatomy of a beast: obsession and myth on the trail of Bigfoot| publisher = University of California Press| year = 2009| page = 54| url = http://books.google.com/books?id=_6FmjJYd13wC&pg=PA54| isbn = 9780520255715}}. {{en ikona}}</ref> Lai arī eksistē vairākas dokumentētas liecības par sniega cilvēku, tomēr mūsdienu [[zinātne]] tās uzskata par nepārliecinošām, un sniega cilvēks parasti tiek uzskatīts par [[leģenda|leģendu]].<ref name=bigfoot>{{Grāmatas atsauce |title=Bigfoot: The Yeti and Sasquatch in Myth and Reality |author=John Napier |year= 2005 |isbn=0-525-06658-6 |publisher=N. Abbot |location=London}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste|name=Box2D|logo=|screenshot=|caption=|collapsible=yes|developer=[[Rovio Entertainment]]|released={{Start date|2007|09|11}}|latest_release_version=2.3.1|latest_release_date={{Release date|2014|04|05}}<ref name="GitHub">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/erincatto/Box2D/releases/tag/v2.3.1|title=Release v2.3.1: Version 2.3.1 · erincatto/Box2D|author=Erin Catto|work=GitHub}}</ref>|latest_preview_version=|latest_preview_date=|programming language=[[C++]]|operating_system=OS independent|genre=[[Middleware]]|license=[[zlib License|zlib]]<ref name="mainpage">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.box2d.org/|title=Box2D|publisher=Box2D}}</ref>|website={{URL|http://www.box2d.org/}}}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tilžas pagasts
| karte             = Tilžas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Tilžas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Tilžas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Tilža
| platība           = 104,41
| iedzīvotāji       = 1017<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1017 / 104.41 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.tilza.lv
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Atkinsona-Šifrina atmiņas modelis''' ir veidots tā, ka [[informācija]] atmiņā glabājas trīs dažāda veida glabātuvēs - sensorajā reģistrā, īslaicīgajā glabātuvē un ilglaicīgajā glabātuvē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briljanta policists
| attēls                   = Attēls:BlueStreakMovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''''Blue Streak'''''
| žanrs                    = Komēdija
| režisors                 = [[Less Meifīlds]]
| producents               = [[Daniels Melniks]], [[Elens Šapiro]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = 1999. gada 17. septembris
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluestreak.htm|title=Blue Streak (1999)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|2|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117 758 500}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0181316
}}
'''"Briljanta policists"''' ({{val|en|Blue Streak}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[komēdija]], kuras režisors ir [[Less Meifīlds]] un producenti ir [[Daniels Melniks]] un [[Elens Šapiro]]. Šis ir 1965. gada britu filmas ''[[The Big Job]]'' jauns ekranizējums. Galvenās lomas filmā atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]. Filmas uzņemšana norisinājās [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Filmas skaņu celiņš ASV tika sertificēts ar platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Dioscorea polystachya 003.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Dioscoreales
|           dzimta =Dioscoreaceae
|        dzimta_lv =Dioskoreju dzimta
|            ģints =Dioscorea
|         ģints_lv =Dioskorejas
|             suga =D. polystachya
|          suga_lv =Ķīnas jamss
|         binomial =Dioscorea polystachya T.
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Denjels Libeskinds
|     vārds_orig = ''Daniel Libeskind''
|         attēls =Daniel Libeskind.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Lodza]], {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekts
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts|Latvijas slimnīcas}}
[[Kategorija:Medicīna Latvijā|Slimnīcas]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā|Slimnīcas]]
[[Kategorija:Slimnīcas]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Andrē Derēns
 |    vārds_orig = ''André Derain''
 |        attēls = André Derain, circa 1903.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Andrē Derēns 1903. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 06
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Ildefransa|Ivelīna|Šatū}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1954
 |     m_mēnesis = 09
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Ildefransa|Odesēna|Garša|4s=Garša (komūna)}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = franču
 |       tautība = franču
 |  nodarbošanās = mākslinieks, gleznotājs, skulptors
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1899-1952
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Derēna
 |         bērni = 1
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Signatures of André Derain.JPG
 | paraksts_plat = 100px
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Andrē Derēns''' (dzimis 1880. gada 10. jūnijā, miris 1954. gada 8. septembrī)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.wikiart.org/en/andre-derain |title=Dzimšanas dati |access-date={{dat|2016|10|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160906231046/http://www.wikiart.org/en/andre-derain |archivedate={{dat|2016|09|06||bez}} }}</ref> bija viens no [[fovisms|fovisma]] dibinātājiem. Arī plaši atpazīstams kā mākslinieks, [[gleznotājs]] un [[skulptors]]. Derēns bija precējies ar Alisi Derēnu, viņiem bija kopīgs dēls.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Babujanas salas
|attēls              = Babuyan islands en.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Babuyan Islands''
|izvietojums         = [[Lusonas šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd= 19|latm= 15 |lats= |latNS=N
|longd= 121 |longm= 40 |longs= |longEW=E
|platība             = 595
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Pangasuns
|augstums            = 1070
|salu skaits         = 24
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Kalabarsona]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kagajana]]
|iedzīvotāji         = 19 394 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 33
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Kalajana
|piezīme =
}}
'''Babujanas salas''' ({{val|fil|Kapuluang Babuyan}}, {{val|en|Babuyan Islands}}, {{val|ilo|Is-isla Babuyan}}) ir [[Filipīnas|Filipīnām]] piederošs arhipelāgs [[Lusonas šaurums|Lusonas šaurumā]]. Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kagajana]]s provincē, kur iedalās divās municipalitātēs. Lielākā apdzīvotā vieta ir Kalajana.

sentences:
'''Arhimandrīts''' ({{val-el|ἀρχιμανδρίτης}}, archimandrítēs; no ''ἀρχή'', vadītājs un ''μάνδρα'', klosteris) ir augstas pakāpes [[pareizticība|pareizticīgās baznīcas]] garīdznieks mūks, parasti vīriešu klostera priekšnieks vai garīgās mācību iestādes rektors.<ref>[https://tezaurs.lv/arhimandr%C4%ABts arhimandrīts] tezaurs.lv</ref> [[Romas Katoļu baznīca]]s hierarhijā viņam atbilst [[abats]].
Zemāka līmeņa klosteru priekšniekus sauca par [[igumens|igumeniem]] ({{val-el|ἡγούμενος}}, hēgoúmenos — "vadītājs").<ref>[https://tezaurs.lv/igumens igumens] tezaurs.lv</ref>

sentences: {{Commonscat|Categories by language|Kategorijas pēc valodas}}

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Nieres |
  Latin        = Ren |
  Greek        = Nephros |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray1120.png |
  Caption      = Cilvēka nieres, skats no mugurpuses, mugura noņemta |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artērija       = a. renalis |
  Vēna         = vv. renales |
  Nervs       = plexus renalis |
  Lymph        = |
}}

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Kārlis Stalte
|         vārds_orig = ''Kōrli Stalte''
|             attēls = Карліс Сталте.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1870
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Mazirbe}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1947
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Vācija|Fērbelina}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[lībieši|Lībietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = Lībiešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Kārlis Stalte''' ({{val|liv|Kōrli Stalte}}; dzimis {{dat|1870|8|9}}, miris {{dat|1947|1|12}})<ref>{{cite web|title=KĀRLIS STALTE|url=http://www.livones.net/lv/cilveki/karlis-stalte-2|publisher=livones.net|accessdate=2022-07-12}}</ref> bija [[lībieši|lībiešu]] [[dzejnieks]] un sabiedrisks darbinieks.

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada maijs}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Interneta protokolu kopums''' ir [[sakaru protokols|sakaru protokolu]] kopums, kas realizē [[protokolu steks|protokolu steku]] uz kā darbojas [[internets]]. To mēdz saukt arī par '''TCP/IP''', pēc diviem svarīgākajiem tā protokoliem — [[Pārraides vadības protokols|Pārraides vadības protokola]] (TCP)(transporta slānī) un [[Intertīkla Protokols|Intertīkla Protokola]] (IP)(tīkla slānī), kas bija vieni no pirmajiem definētajiem tīklu protokoliem.

sentences:
, mediānas un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Mediāna''' ({{val|la|mediana}} — ‘vidējā’) jeb '''centrālā vērtība'''<ref name="rokasgrāmata">{{Grāmatas atsauce|last1=Siliņa|first1=Biruta|authorlink1=Biruta Siliņa|last2=Šteiners|first2=Kārlis|authorlink2=Kārlis Šteiners|title=Rokasgrāmata matemātikā|year=2006|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=9984-37-141-7|page=342}}</ref> [[statistika|statistikā]] un [[varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[skaitlis]], kas sadala kādu sakārtotu skaitļu [[kopa|kopu]] divās daļās. Parasti apzīmē ar '''''Me''''',<ref name="rokasgrāmata" /> taču nav viena noteikta apzīmējuma.

sentences: '''Auzu pārslas''' ir [[auzas|auzu]] izstrādājums. Auzu pārslās ir salīdzinoši liels [[šķiedrvielas|šķiedrvielu]] un [[ogļhidrāts|ogļhidrātu]] saturs, tāpēc tās iesaka lietot cilvēkiem, kas pastiprināti nodarbojas ar fiziskajām aktivitātēm, piemēram, sporto vai veic smagu darbu.<ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php Auzas un auzu pārslas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191202082705/http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php |date={{dat|2019|12|02||bez}} }}, pareizs-uzturs.com. Atjaunots: {{dat|2012|01|26}}.</ref> Auzu pārslas tiek izmantotas arī kā līdzeklis [[holesterīns|holesterīna]] līmeņa samazināšanai asinīs.

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sports pēc kontinenta|Āzija]]
[[Kategorija:Āzija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kollārs''' vai '''Kollars''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Pampelmūze
|          platums =
|           attēls = Citrus maxima0.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Pomelo fruit.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. maxima
|          suga_lv = Pampelmūze
|           suga_r = Pampelmūze
|         binomial = Citrus maxima
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi = ''Citrus grandis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Antonijs no Padujas
|dzimšanas datums={{dat|1195|08|15}}
|nāves datums={{miršanas datums un vecums|1231|06|13|1195|08|15}}
|piemiņas diena=[[13. jūnijs]]
|godā=[[Romas katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]]
|attēls=Anthony_pereda.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=Sv. Antons ar Jēzus Bērnu
|dzimšanas vieta=[[Lisabona]], {{PRT}}
|nāves vieta=[[Paduja]]
|nosaukums=[[Prezbiteris]] un [[Baznīcas doktors]]
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums={{dat|1232|05|30|N}}
|kanonizācijas vieta=[[Spoleto]], [[Itālija]]
|kanonizējis=[[Pāvests Gregors IX]]
|simboli=[[grāmata]], [[maize]], [[Jēzus Bērns]], [[lilija]]
|aizbildnis=[[Lisabona]], [[Paduja]], [[Splita]], [[Paderborna]], [[Sanantonio]], bērni, kalnrači, precētie un saderinātie, vecmātes, nabagi, ceļotāji, pazaudētas lietas un pazuduši cilvēki
|svētvietas=[[Antonija no Padujas bazilika]] [[Paduja|Padujā]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Veliko Tarnovas Universitāte<br />''Великотърновски университет''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1963]]. gadā|valsts=Bulgārija|vieta= [[Veliko Tarnova]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=Dimitrs Dimitrovs|pasniedz=|studenti=18 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://www.uni-vt.bg/bul/|attēls=Veliko_Tarnovo_TodorBozhinov_(9).JPG}}'''Veliko Tarnovas Svēto Kirila un Metodija universitāte''' ({{val|bg|Великотърновският университет „Св. св. Кирил и Методий“}}) ir [[Bulgārija]]s [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde, otrā lielākā augstskola valstī. Tā atrodas [[Veliko Tarnova]]s pilsētā.

sentences: [[Folklora|Folklorā]] '''Klīstošais holandietis''' ir [[spoku kuģis]], kas nolādēts klejot pa [[septiņas jūras|septiņām jūrām]]. Leģendas izcelsme ir neskaidra — daži uzskata, ka tā radusies [[Nīderlande|Nīderlandē]], savukārt citi apgalvo, ka tās pamatā ir angļu rakstnieka Edvarda Ficbola luga "Klīstošais holandietis" (''The Flying Dutchman'', 1826) un Frederika Meriata romāns "Spoku kuģis" (''The Phantom Ship'', 1837). Par "Klīstošā holandieša" kapteiņa prototipu mēdz uzskatīt 17. gadsimta holandiešu jūrasbraucēju Bernardu Foki, kura kuģi tik ātri pārvarēja attālumu no Holandes līdz [[Java (sala)|Javai]], ka tika uzskatīts, ka viņam ir līgums ar velnu.

sentences: '''Lutera roze''' ir plaši izplatīts [[luterisms|luterisma]] simbols, kas sākotnēji bijis attēlots no [[Saksijas kūrfirstiste|Saksijas]] prinča Johana Frīdriha I [[Mārtiņš Luters|Mārtiņam Luteram]] dāvinātā zīmoga.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''D.O.A.''
| operators =
| attēls = D.O.A. (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rudolfs Mate]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Pamela Britone]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''D.O.A.''
| studija = * ''Harry Popkin Productions''
* ''Cardinal Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|4|21}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''D.O.A.''''' ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rudolfs Mate]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]] un [[Pamela Britone]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Loizaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Loisach
| attēls            = Loisach_II.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Loizaha pie Kohelezera
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Izāra]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=17 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=26 | iet_gar_s=00 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 113,2
| iztekas_augstums  = 1998
| ietekas_augstums  = 408
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1090
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:PC spēles]]
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Linux]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Amenda
|     vārds_orig = ''Carl Amenda''
|         attēls = Kārlis Amenda.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1771
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Turlava|Lipaiķi]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Turlava]], [[Turlavas pagasts]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Talsi]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Kristiāns Amenda, Anna Veronika Hūna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Žanete Benuā
|          bērni = 13 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salienas pagasts
| karte             = Salienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Salienas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salienas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Saliena
| platība           = 124,65
| iedzīvotāji       = 797<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 797 / 124.65 round 1}}
| izveidots         = 1897
| mājaslapa         = www.saliena.lv
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = ''Rammstein''
|          Attēls = Rammstein logos joined.svg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Grupas ''Rammstein'' logotips
|           Vieta = {{flaga|Vācija}}, [[Berlīne]], [[Vācija]]
|           Žanrs = [[Industriālais metāls]]
''[[Neue Deutsche Härte]]''
|     Instrumenti =
|            Gadi = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|           Mlapa = {{URL|rammstein.de}}
|      Dalībnieki = [[Tils Lindemans]] (vokāls)
[[Rihards Kruspe]] (ģitāra)
[[Pauls Landerss]] (ģitāra)
[[Kristians Lorencs]] (taustiņinstrumenti)
[[Kristofs Šneiders]] (sitaminstrumenti)
[[Olivers Rīdels]] (basģitāra)
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Rammstein''''' ir viena no populārākajām vācu rokgrupām. Grupa ir izveidota [[1994]]. gada janvārī un tiek pieskaitīta pie ''[[Neue Deutsche Härte]]'' skatuves līdzās tādām [[industriālais metāls|industriālā metāla]] grupām kā ''[[Oomph!]]'', ''[[Eisbrecher]]'' un ''[[Die Krupps]]''. Gandrīz visas ''Rammstein'' dziesmas tiek izpildītas [[Vācu valoda|vācu valodā]]. Grupa ir slavena arī ar saviem skatuves šoviem un provokatīvajiem dziesmu tekstiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =Ardea cinerea 7 (Marek Szczepanek).jpg
| binomial = Ardea cinerea
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Pelecaniformes
| kārta_lv = Pelikānveidīgie
| dzimta = Ardeidae
| dzimta_lv = Gārņu dzimta
| apakšdzimta = Ardeinae
| apakšdzimta_lv = Gārņu apakšdzimta
| ģints = Ardea
| ģints_lv = Gārņi
| suga = Ardea cinerea
| suga_lv = Zivju gārnis
| izplatība =
<br />
{{legend|#00FF00|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#007FFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
| kategorijas = nē
}}
'''Zivju gārnis''' jeb '''dzēse'''<ref name=vid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |title=Stārķa radinieks ar ērgļa atvēzienu |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235313/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (''Ardea cinerea'') ir liela auguma [[gārņu dzimta]]s (''Ardeidae'') putns, kas pieder [[gārņi|gārņu ģintij]] (''Ardea''). Sugai ir 4 [[pasuga]]s. Zivju gārnim ir plašs izplatības areāls, tas mājo [[Eirāzija|Eirāzijā]] no [[Rietumeiropa]]s līdz [[Mandžūrija]]i un [[Indija]]i, kā arī [[Āfrika|Āfrikā]]. Ziemeļu daļā ligzdojošie putni ir [[gājputni]], kas ziemo Āfrikā uz dienvidiem no [[Sahāra]]s tuksneša un [[Āzija]]s dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 |title=Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110921090751/http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 }}</ref> Daļa putnu pārziemo ligzdošanas apgabalos.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |title=Zivju gārnis Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110811230526/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |archivedate={{dat|2011|08|11||bez}} }}</ref> Vasarā [[Norvēģija|Norvēģijā]] to var novērot pat aiz [[polārais loks|polārā loka]] gar [[jūra]]s krastu. [[Latvija|Latvijā]] zivju gārnis ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs, tas sastopams izkliedēti visā teritorijā. Tā tuvākais radinieks ir [[lielais zilais gārnis]] (''Ardea herodias''), kas dzīvo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Feniķiešu raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[feniķiešu valoda|feniķiešu]], [[pūniešu valoda|pūniešu]], [[ammoniešu valoda|ammoniešu]], [[edomiešu valoda|edomiešu]], [[moābiešu valoda|moābiešu]], [[senarābu valoda|senarābu]], [[senebreju valoda|senebreju]]
 |laiks              = 1050.—150. gads p.m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |atvasinājumi       = [[aramiešu raksts]],
[[grieķu alfabēts]],
[[paleospāņu raksts]],
[[samariešu raksts]],
[[senlībiešu raksts]]
 |radinieki          = [[Dienvidarābijas raksts]],
[[Ziemeļarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Phoenician''
 |iso15924           = Phnx (115)
 |sample             = Phoenician alphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Feniķiešu raksts''' ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]],<ref name=lpe>{{LPE|3|271}}</ref> viena no pirmajām fonētiskajām rakstībām. Attīstījusies [[feniķieši|feniķiešu]] civilizācijā aptuveni [[11. gadsimts p.m.ē.|11. gadsimtā p.m.ē.]], un kļuva par pamatu lielākajai daļai mūsdienu [[alfabēts|alfabētu]].

sentences:
tabulā esošie lielie burti)]]
'''Regulārā izteiksme''' ({{val|en|regular expression}}, '''''regex, regexp''''') ir [[simbols|simbolu]] virkne, kas definē meklējamo izteiksmi.

sentences: '''Logoss''' ({{val|grc|λόγος}} — 'vārds, doma, saprāts') ir [[jēdziens]] grieķu [[filozofija|filozofijā]] un [[kristietība|kristīgā]] [[teoloģija|teoloģijā]]. Kristīgajā teoloģijā logoss var būt [[Dievs|Dieva]] prāts, [[Jēzus Kristus]] vai arī [[dievība|dievišķa]] persona. [[Metafizika|Metafizikā]] un analītiskā [[psiholoģija|psiholoģijā]] logoss piesaukts traktātos par [[spriešana|saprātu]] un "[[īstenība|īstenību]]".<ref>[http://vesture.eu/index.php/Logoss ''EU'' Vēsture, Logoss]</ref>

sentences:
{{pārvietot uz Wikibooks}}
'''Apgrieztā proporcionalitāte''' ir [[funkcija]]s [[proporcionalitāte]]s veids, ko var izteikt ar formulu <math> y={k \over x} </math>, kur <math> x </math> ir neatkarīgais mainīgais, <math> y </math> — atkarīgais mainīgais un <math> k </math> — no nulles atšķirīgs [[reāls skaitlis]]. Sakarību starp apgriezti proporcionāliem lielumiem var izteikt pēc šādas pazīmes: Cik reižu viens lielums palielinās, tik reižu otrs lielums samazinās, un otrādi.<ref>Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Pickaine, Anita Miķelsone '''"Matemātika 8.klasei"''',Lielvārds, 2008. 133.lpp</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Nautrēnu pagasts
| karte             = Nautrēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Rogovka
| platība           = 156,9
| iedzīvotāji       = 1036<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1036 / 156.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Īli katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Ely_Cathedral_from_Quanea_Drove_F.jpg
| image_size            =
| caption               = Īli katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Īli katedrāle
| position              = left
| latd                  = 52.398611
| longd                 = 0.264167
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Kembridžšīra|Īli}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1083. gads
| year_completed        = 1375. gads
| length                = 163,7 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 66 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Īli katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q579004"
}
</mapframe>

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lasko
| photo  = Lascaux painting.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Daži no zīmējumiem
| map =
| relief =
| location = {{vieta|Francija|Dordoņa}}
| lat_d =45 | lat_m =3 |lat_s = 13|lat_NS =N
| long_d = 1| long_m =10 | long_s =12| long_EW =E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1940
| geology =
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = Ierobežota
| visitors =
| features =
| website =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria =  i, iii
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/85-011 85-011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{FRA}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Lasko''' ({{val|fr|Grotte de Lascaux}}) ir [[ala]] [[Francija|Francijā]], kas ievērojama ar tajā esošajiem vairāk nekā 600 klinšu zīmējumiem. Atrodas dienvidrietumu Francijā, [[Dordoņa]]s departamentā, netālu no Montinjakas pilsētas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|       platums =
|         vārds = Ķempju Kārlis
|    vārds_orig = ''Ķempi Kārl'', Karls Pajusalu
|        attēls =
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1963
|    dz_mēnesis = 06
|      dz_diena = 20
|      dz_vieta = {{vieta|Igaunija|Pērnava}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta =
|  dzīves_vieta = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
|     pilsonība =
|       tautība =
|  nodarbošanās = [[dzejnieks]]
[[pedagogs]]
[[valodnieks]]
|      ienākumi =
| darbības_gadi = 1997-pašlaik
|       dzimums = V
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|    alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
[[Turku Universitāte]]
|      piezīmes =
}}
'''Ķempju Kārlis''' (''Ķempi Kārl)'' ir [[Salaca]]s [[Lībiešu valoda|lībiešu valodā]] rakstošs [[Igauņi|igauņu]] [[dzejnieks]], īstajā vārdā '''Karls Pajusalu''' pseidonīms. Karls Pajusalu ir arī valodnieks un pasniedzējs, [[igauņu valoda]]s, vēstures un [[dialektoloģija]]s profesors [[Tartu Universitāte|Tartu Universitātē]]. Interesējas par [[lībieši]]em, popularizē to valodu un kultūru. Sastādījis Salacas lībiešu valodas vārdnīcu. Vienīgais dzejnieks, kurš raksta par izudušu uzskatītajā Salacas lībiešu valodā.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.literatura.lv/lv/person/Kempju-Karlis/1291051|title=Persona: Ķempju Kārlis|website=literatura.lv|access-date=2023-01-23}}</ref> Salacas lībiešu valoda jeb lībiešu valodas [[Vidzeme]]s dialekts ir lībiešu valodas variants, kas runāts lībiešu senajā [[Metsepole|Metsepoles novadā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.livones.net/lili/lv/menesa_prieksmets|title=Mēneša priekšmets|website=livones.net|access-date=2023-01-23}}</ref>

sentences:
{{Pareizrakstība}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs Smarods
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = foto no LU Muzeja krājuma
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Jaunrozes pagasts]], "Jaunmelnupes"
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Pēteris Smarul, Anna Ilze Smarul, dzimusi Kļaviņa
|          brāļi = Alfrēds, Rūdolfs
|          māsas = Marta
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = mikoloģija, fitopatoloģija, augu aizsardzība
|          grāds =
|   darba_vietas = Latvijas Augu aizsardzības institūts
|     akad_amats =
|     alma_mater = Autodidakts
|    pasniedzēji =
|      skolnieki = [[Edgars Vimba]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks (1955)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jūlijs Smarods''' (1884—1956) bija latviešu [[Mikoloģija|mikologs]], [[Fitopatoloģija|fitopatologs]], [[augu aizsardzība]]s speciālists. Aprakstījis vairāk kā 30 zinātnei jaunu sēņu sugu, pētījis un apkopojis datus par Latvijā sastopamajām rūsas sēnēm, himēnijsēnēm, peronosporāļu, piknīdīju, melanokonāļu, hifomicetāļu, asku sēnēm. Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks.

sentences: '''Pozitīvs skaitlis''' ir tāds [[reāls skaitlis]], kas lielāks par [[nulle|nulli]] (bet nav nulle). Mazākais un lielākais pozitīvais skaitlis neeksistē, respektīvi, pozitīvu skaitļu ir bezgalīgi daudz. Mazākais pozitīvais [[naturāls skaitlis|naturālais skaitlis]] ir 1. Dažreiz pozitīvus skaitļus apzīmē ar + zīmi, bet parasti pieņem, ka, ja skaitlim priekšā nav mīnusa zīmes, tad tas ir pozitīvs (nulle ir izņēmums, tai nav zīmes).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Edmonds Halejs
|          vārds_orig = ''Edmond Halley''
|              attēls = Edmond Halley.jpg
|          att_izmērs = 235px
|       att_nosaukums = Edmonds Halejs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1656
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = {{flaga|Anglija}} [[Hegerstona]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1742
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{flaga|Lielbritānija}} [[Griniča]], [[Lielbritānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = anglis
|            paraksts =
|            darba_vietas = [[Griničas Karaliskā observatorija]]
|            alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|            zinātne = [[astronomija]],[[matemātika]],[[fizika]]
|            pasniedzēji =
|            studenti =
|            sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi<br />paredzēja [[Haleja komēta]]s atgriešanos
|            piezīmes =
|            kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences: '''Arhaisms''' (no {{val|grc|ἀρχαϊκός}} (''archaios'') — 'sens, senlaiku')<ref name="sv">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |last=Cepurniece |first=S. |last2= Gūtmanis|first2= A.|last3=Lukstiņš |first3= G.|last4= Strazdiņa|first4= V.|last5=Vīlipa |first5= R.|last6= Feldhūns|first6= A. |year=1978 |publisher=Liesma |location=Rīga |page=66}}</ref> [[leksikoloģija|leksikoloģijā]] ir [[vecvārds]], kura apzīmētais jēdziens ir saglabājies līdz mūsdienām, bet tagad tā nosaukšanai izmanto citu vārdu, piemēram, ''nēzdogs'' "mutauts, kabatlakats", ''secen'' "garām",<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> ''kamieši'' "[[pleci]]", ''diet'' "dejot". Arhaismus daudz lieto [[rakstnieks|rakstnieki]], lai padarītu daiļradi senatnīgāku un ar svinīgāku noskaņu.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Delfīns|Delfīns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Delfīns
| abbreviation = Del
| name_latin = Delphinus
| RA = 20,7
| dec = +13,8
| areatotal = 189
| arearank = 69. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Del''
| starmagnitude = 3,63
| neareststarname = ''HD 197076''
| stardistance = 68,45
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 62
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 24
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sm
|             atommasa = 150,36
|   valences elektroni = [Xe]4f66s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Samārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un sevišķi tīrs sublimēts samārijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,17
|              blīvums = 7520
|  kušanas temperatūra = 1345 K (1072 °C)
| viršanas temperatūra = 2067 K (1794 °C)
}}

sentences: '''23. janvāris''' ir gada 23. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 342 dienas (343 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|provinci|Kvebeka}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kvebeka
 | official_name              = ''Québec''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Quebec city view 2005-02-14.JPG
 | image_caption            = Kvebeka 2005. gadā
 | image_flag               = Flag of Quebec City.svg
 | image_shield             = Armoiries de la ville de Québec.svg
 | pushpin_map              = Canada#Kvebeka
 | pushpin_label_position   =
|latd=46 |latm=49 |lats= |latNS=N
|longd=71 |longm=13 |longs= |longEW=W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Kanāda}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = {{CA-QC}}
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1608|7|3||bez}}
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = [[Regiss Labemē]]
 | area_total_km2           = 454.26
 | area_urban_km2           = 670.10
 | area_metro_km2           = 3276.53
 | population_footnotes     = <ref name="StatCan1">[http://www12.statcan.ca/english/census06/data/profiles/community/Details/Page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=2423027&Geo2=PR&Code2=24&Data=Count&SearchText=Quebec&SearchType=Begins&SearchPR=01&B1=All&Custom= Statistics Canada.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081220132922/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/profiles/community/Details/Page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=2423027&Geo2=PR&Code2=24&Data=Count&SearchText=Quebec&SearchType=Begins&SearchPR=01&B1=All&Custom= |date={{dat|2008|12|20||bez}} }} 2006 Community Profiles — Census Subdivision — Quebec City</ref><ref name="StatCan2">[http://www12.statcan.ca/english/census06/data/profiles/community/Details/Page.cfm?Lang=E&Geo1=CMA&Code1=421__&Geo2=PR&Code2=24&Data=Count&SearchText=Quebec&SearchType=Begins&SearchPR=01&B1=All&Custom= Statistics Canada.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081220140540/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/profiles/community/Details/Page.cfm?Lang=E&Geo1=CMA&Code1=421__&Geo2=PR&Code2=24&Data=Count&SearchText=Quebec&SearchType=Begins&SearchPR=01&B1=All&Custom= |date={{dat|2008|12|20||bez}} }} 2006 Community Profiles — Census Metropolitan Area — Quebec City</ref>
 | population_total         = 491 142
 | population_as_of         = {{dat|2006|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 1081.2
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 659 545
 | population_metro         = 715 515
 | timezone                 = Autrumu
 | utc_offset               = −5
 | timezone_DST             = EDT
 | utc_offset_DST           = −4
 | area_code                = 418/581
 | website                  = [http://www.ville.quebec.qc.ca/index.aspx ville.quebec.qc.ca]
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Delongs
|     vārds_orig = ''George W. De Long''
|         attēls = George W. De Long cropped portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Ļena|Ļenas delta]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Levi Delongs, Ketrīna Grīmsa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Emma Votona Delonga
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Vašingtons Delongs''' ({{val|en|George Washington De Long}}; dzimis {{dat|1844|8|22}}, miris {{dat|1881|10|31}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences:
{{citas nozīmes|personāžu|Zirnekļcilvēks (nozīmju atdalīšana)|Zirnekļcilvēks}}
{{Tēla infokaste
| name          = Zirnekļcilvēks
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Spider-Man547.jpg
| caption       = ''The Amazing Spider-Man'' #547
| first         = ''Amazing Fantasy'' #15 1962. gada augustā
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Tobijs Magvairs]], [[Endrū Gārfīlds]], [[Toms Holands]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Pīters Pārkers
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks-mutants
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[fotogrāfs]], [[zinātnieks]]
| title         =
| family        = Meja Pārkere (tante)
| spouse        = [[Mērija Džeina Votsone]] "Annual" vol. 1 #21 — "One More Day"
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zirnekļcilvēks''' ({{val|en|Spider-Man}}) jeb '''Pīters Bendžamins Pārkers''' ({{val|en|Peter Benjamin Parker}}) ir [[supervaronis]] ''[[Marvel Comics|Marvel]]'' komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[Amazing Fantasy]]'' 15. numurā, kas iznāca 1962. gada augustā. Zirnekļcilvēks ir Pītera Pārkera slepenā identitāte. ''[[Ultimate Spiderman]]'' komiksu sērijā pēc Pītera Pārkera nāves par Zirnekļcilvēku kļūst [[Mails Morales]], bet ''Spider-Man 2099'' sērijā — [[Zirnekļcilvēks (2099)|Migaels Ohara]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Anas.formosa.4.jpg
|  att_nosaukums = [[Baikāla krīklis]] (''Anas formosa'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Anas
| ģints_lv=Meža pīles
|       binomial = Anas <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name      = Nintendo Konsoles
|image     = [[File:Nintendo.svg|125px|Logo of Nintendo]]
|title     = ''[[Nintendo]]'' [[Spēļu konsole|konsoles]]
| state     = {{{state|autocollapse}}}
|liststyle = line-height:1.5em;

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ingeborga Levita''' jeb '''Levite''' (1926—2008) bija [[Latvija|Latvijas]] [[dzejniece]] un redaktore, kas pazīstama ar pseidonīmu '''Aija Zemzare'''.<ref>Sudrabiņš, J. "Dzejniece Aija Zemzare", [[Treji Vārti]], [[1974]], [[1. janvāris]]</ref>

sentences: '''Tu bandera es un lampo de cielo''' ([[Latviešu valoda|latviski]]: "Tavs karogs ir debešķīgi gaišs") ir [[Hondurasa|Hondurasas Republikas]] nacionālā himna. Himna ir sarakstīta 1915. gadā, tās vārdu autors ir Augusto Konstancio Koeljo, bet mūziku ir sarakstījis Karloss Hartlings.

sentences: '''Atspiešanās''' vai arī '''pumpēšanās''' ir plaši pazīstams [[spēka vingrinājums]], ar kura palīdzību attīsta lielos [[krūšu muskuļi|krūšu muskuļus]] un [[Augšdelms|augšdelma trīsgalvainos muskuļus]], kā arī [[plecu muskulis|deltveida muskuļa]] priekšējos kūlīšus. Vingrinājuma izpildē tiek izmantots cilvēka svars. Tā vienkāršība ļauj to veikt gandrīz jebkurā vietā.

sentences:
'''Stomatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[mutes dobums|mutes dobuma]], [[žoklis|žokļu]] un [[seja]]s orgānu un kaulu slimību izpēti un ārstēšanu.
{{Commonscat|Dentistry}}

sentences:
'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].

== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).

sentences: '''Gubu lietusmākoņi''' ''Cumulonimbus'' (Cb) ir balti [[mākoņi]] ar tumšu, dažreiz zilganu pamatu, kuri izskatās kā lieli kalni, kas pacēlušies augstu gaisā. Parasti tie ir atsevišķi mākoņi, bet dažreiz ir novērojami arī kā mākoņu masas ar virsotnēm. Visas debesis tie neaizsedz, parasti starp mākoņiem spīd [[saule]]. Pamata augstums ir 400—1000 m, vertikāli to augstums ir 3—4 km, bet tie var būt arī augstāki. Nokrišņi vienmēr ir gāzienveidīgi: vasarā izkrīt kā lielu lietus pilienu straujš [[lietus]], dažreiz ar [[krusa|krusu]], pavasarī un rudenī nokrišņi ir sniega un ledus graudu veidā. Ziemā krīt intensīvs [[sniegs]], bieži vien tas ir slapjš sniegs. Bieži [[zibens|zibeņo]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|binomial=Erigeron canadensis|autors=L.|attēls=Erigeron canadensis (Canadese fijnstraal) - Noordwijk, South Holland, NL.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Erigeron|ģints_lv=Jānīši|suga=Erigeron canadensis|suga_lv=Kanādas jānītis|sinonīmi=Conyza canadensis <i>(L.) Cronquist</i>|kategorijas=nē}}

sentences: '''Vairogdziedzeris''' ir [[dziedzeris]] ar ļoti svarīgu nozīmi vielu maiņas regulācijā. Šis iekšējās sekrēcijas dziedzeris atrodas [[kakls|kakla]] priekšpusē — virs lielā [[skrimslis|skrimšļa]], kas veido [[balsene]]s priekšējo sieniņu, t. i. virs vairogskrimšļa. No tā arī ir cēlies vairogdziedzera nosaukums. Tas ir vislielākais endokrīnais dziedzeris — vairogdziedzeris sver 30 — 40 gramus. Dziedzeri veido folikuli, kas pildīti ar koloidālu šķidrumu, kura sastāvā ir [[hormoni]], no kuriem svarīgākie ir jodu saturošie hormoni. Šie hormoni pastiprina vielmaiņu un enerģijas maiņu, it sevišķi [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņu, līdz ar to [[organisms|organisma]] augšanu, attīstību un [[nervu sistēma]]s funkcionālo stāvokli.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sarkanais Mākonis<br />Maĥpíya Lúta

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džons Maikls Talbots
|      Vārds_orig = ''John Michael Talbot''
|          Attēls = John Michael Talbot.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|05|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Džons Maikls Talbots''' ({{val-en|John Michael Talbot}}, dzimis {{dat|1954|05|8}} [[Oklahomasitija|Oklahomasitijā]], [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Romas katoļu baznīca]]s mūks un populārs kristīgais [[mūziķis]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |title=Music - John Michael Talbot |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |archivedate={{dat|2011|12|25||bez}} }}</ref> dziedātājs, dziesmu autors. Viņš arī ir ''The Brothers and Sisters of Charity'' ordeņa dibinātājs.<ref>''Simplicity'' (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) {{ISBN|0-89283-635-0}}.</ref>

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = [[Frīdrihs Canders|Fridriha Candera]] Jauno lidotāju klubs
|attēla_nos   = Young Pilot Club Emblem Image.png
|att_izm      =
|att_apraksts = Fridriha Candera Jauno lidotāju kluba kursantu piedurkņu zīmotne no 1965. līdz 1995. gadam.
'''Specialitate:'''
 2.kategorijas motorists lidmašīnas AN-2 ekspluatācijā
|dibin        = 1965. gadā
|vieta        = [[Rīgas lidosta]],
{{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Mārupes novads|td=Latvija}}
|tips         = mācību ražošanas kombināts
|direktors    = [[Viktors Talpa]]
|skoleni      = ap 80/gadā
|mlapa        = [[Rīgas Aviācijas muzejs]]
}}
'''Frīdriha Candera Jauno lidotāju klubs (JLK)''' ({{val|ru|Клуб Юных Лётчиков имени Ф. А. Цандера (КЮЛ им.Ф.А.Цандера)}}) tika izveidots 1965. gadā Latvijas Civilās aviācijas pārvaldē. Pēc [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|lidostas «Rīga»]] atklāšanas klubs atradās tās teritorijā, mācību centra ēkā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travelnews.lv/foto/?gid=1011&iid=15984|title=Aviācijas muzejā atrodas arī jaunais lidotāju klubs Aviomuzejs Rīgas lidostas teritorijā, photo:1011|last=reserved|first=Copyright (C) 2014-2020 Baltictravelnews com All rights|website=travelnews.lv|access-date=2020-02-03|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krustceles
| attēls                   = Crossroads poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Crossroads''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               = [[Anna Karli]]
| scenārija autors         = [[Šonda Raimsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Britnija Spīrsa]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Ensons Mounts]]
* [[Tarīna Meninga]]
* [[Kima Ketrela]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = [[Trevors Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Zomba Films]]''
* ''[[Shondaland]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|2|15}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002|title=Crossroads|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323203529/http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crossroads.htm|title=Crossroads (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krustceles"''' ({{val|en|Crossroads}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Britnija Spīrsa]], [[Zoja Saldana]], [[Ensons Mounts]], [[Tarīna Meninga]], [[Kima Ketrela]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|2|15||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Fransisko Franko
 |       vārds_orģ = ''Francisko Franco''
 |          attēls = RETRATO DEL GRAL. FRANCISCO FRANCO BAHAMONDE (adjusted levels).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Spānijas valsts galva
 |     term_sākums = {{dat|1939|4|1|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1975|11|20|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Manuels Asanja]] (kā prezidents)
 |        pēctecis = [[Huans Karloss I]] (kā karalis)
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = Spānijas premjerministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1939|2|5|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1973|6|9|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = [[Huans Negrins]]
 |       pēctecis2 = [[Luiss Karrero Blanko]]
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1892|12|4}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1785–1873, 1875–1931).svg}} [[Ferola]], [[Galisija]], [[Spānija Restaurācijā]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1975|11|20|1892|12|4}}
 |       mir_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1945–1977).svg}} [[Madride]], [[Franko diktatūra Spānijā|Franko Spānija]]
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = virsnieks, militārpersona, politiķis
 |      alma_mater = [[Toledo Kājnieku akadēmija]]
 |        reliģija = [[katoļticība]]
 |        paraksts = Francisco Franco Signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name        = Akadiešu valoda
 | nativename  =
 | region      = [[Divupe|Divupē]]
 | extinct     = ap 100. gadu
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|afroaziātu]]
 | fam2        = [[Semītu valodas|semītu]]
 | fam3        = [[Austrumsemītu valodas|austrumsemītu]]
 | script      = [[ķīļraksts]]
 | iso1        =
 | iso2        = akk
 | iso3        = akk
}}

sentences:
[[Kategorija:Arhitektūra pēc valsts|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
| attēls                   = Hoodwinked.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hoodwinked''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Korijs Edvardss]]
* [[Tods Edvardss]]
* [[Tonijs Līčs]]
| producents               = [[Korija Reja]]
* [[Keitija Hūtena]]
* [[Deivids K. Lavgrens]]
* [[Sjū Bea Montgomerija]]
* [[Prestons Stucmans]]
* [[Moriss Kanbars]]
| scenārija autors         =
* Korijs Edvardss
* Tods Edvardss
* Tonijs Līčs
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Patriks Varbērtons]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
| mūzika                   = [[Džons Marks Peinters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kanbar Entertainment]]''
* ''[[Kanbar Animation]]''
* ''[[Blue Yonder Films]]''
| izplatītājs              = [[The Weinstein Company]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16|Losandželosa|2006|1|13|ASV|2006|6|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hoodwinked-2005|title=Hoodwinked!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hoodwinked.htm|title=Hoodwinked! (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi"''' ({{val|en|Hoodwinked!}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Korijs Edvardss]], [[Tods Edvardss]] un [[Tonijs Līčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}} Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Glenna Klouza]], [[Džims Beluši]], [[Patriks Varbērtons]], [[Entonijs Andersons]] un [[Deivids Ogdens Staierss]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Strenču luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Strenču baznīca 2000-08-05.jpg
| image_size            =
| caption               = Strenču luterāņu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label             = Strenču luterāņu baznīca
| position              = left
| latd                  = 57.630257
| longd                 = 25.688803
| location              = {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Strenči}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1907. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}
'''Strenču evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir  [[baznīca (celtne)|baznīca]], kas atrodas [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Strenči|Strenču]] pilsētā.

sentences: '''Kalts''' ir [[darbarīks]] materiāla ([[koksne]]s, [[akmens]], [[Metāls|metāla]]) slāņa atdalīšanai vai padziļinājumu izveidošanai materiālā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dāviņu pagasts
| karte             = Dāviņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Dāviņu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dāviņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Dāviņi
| platība           = 80,67
| iedzīvotāji       = 893<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 893 / 80.67 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences:
pleciem un kopā cīnās pret [[Rāvana|Rāvanu]], zīmējums tapis ap 1820. gadu]]
'''“Rāmājana”''' ({{val|sa|रामायण}}, ''rāmāyaṇa'', {{izrunā|ɽɑː.mɑ́ː.jɐ.ɳɐ}} — ‘[[Rāma]]s ceļojums’) ir viens no diviem [[Senā Indija|senindiešu]] nozīmīgākajiem [[eposs|eposiem]]; otrs eposs ir “[[Mahābhārata]]”. Tajā stāstīts par dievības [[Rāma]]s dzīvi un varoņdarbiem. “Rāmājana” ir sarakstīta [[sanskrits|sanskritā]]. Tiek uzskatīts, ka eposs aizsākts rakstīt ne agrāk par 300. gadu p.m.ē. un pabeigts 1. gadsimtā p.m.ē. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts dzejnieks [[Vālmīki]], lai gan ir skaidrs, ka tekstam ir vairāki autori, un tas ir veidojies arī mutvārdu ceļā no paaudzes paaudzē. “Rāmājana” ir sadalīta septiņās kāndās (nodaļās) un sastāv no 24 tūkstošiem [[distihs|distihu]]. “Rāmājanā” stāstīts par dievišķo varoni Rāmu un par viņa sabiedroto [[Lakšmana]]s, [[Hanumāns|Hanumāna]] un citu cīņām, cenšoties atbrīvot savu sievu [[Sīta|Sītu]] no milžu karaļa [[Rāvana]]s gūsta [[Šrilanka|Lankas salā]].

sentences: '''Starptautiskais produkta numurs''' (pazīstams arī kā '''Eiropas produkta numurs''' jeb '''EAN''') ir standarts, kas apraksta [[Svītrkods|svītrkodu simboloģiju]] un numerācijas sistēmu, ko izmanto globālajā tirdzniecībā, konkrēta ražotāja konkrēta mazumtirdzniecības produkta veida identificēšanai konkrētā iepakojuma konfigurācijā. Standarts ir [[wiktionary:subsume|iekļauts]] [[GS1]] organizācijas [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā tirdzniecības vienību numura]] standartā; tos pašus numurus var saukt par '''GTVN,''' un tos var kodēt citās svītrkodu simboloģijās, ko definē GS1. EAN svītrkodi tiek izmantotas visā pasaulē lookup mazumtirdzniecības tirdzniecības vietā, bet var izmantot arī kā ciparus citiem mērķiem, piemēram, vairumtirdzniecības pasūtīšanā vai uzskaiti. Šie svītrkodi apzīmē tikai ciparus 0–9, atšķirībā no dažām citām svītru kodu simboloģijām, kas var attēlot papildu rakstzīmes.

sentences: '''Alotropija''' — parādība, kad viens [[ķīmiskais elements]] veido vairākas [[vienkārša viela|vienkāršas vielas]]. Šīs vienkāršās vielas atšķiras ar [[atoms|atomu]] skaitu [[molekula|molekulā]] vai strukturālo uzbūvi.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences:
{{Commons cat|Operating system kernels}}
{{Cat more|Kodols (operētājsistēma)}}

sentences: (SiO2) — viens no pasaulē izplatītākajiem oksīdiem]]

sentences:
{{Infobox monarch
| name = Sargons
| title = Akadas valdnieks
| image= Sargon of Akkad.jpg
| caption = Iespējamā Sargona skulptūra<ref> M. E. L. Mallowan, "[https://www.jstor.org/stable/4241589 The Bronze Head of the Akkadian Period from Nineveh]", ''Iraq'' Vol. 3, No. 1 (1936), 104–110.</ref>
| reign =   apm. 2334—2284 p.m.ē.
| successor = [[Rimušs]]
| father = [[Laibums]]
| spouse = [[Tašlultuma]]
| dynasty = Akadiešu
}}
'''Akadas Sargons''' (akadiešu: ''Šarru-ukīn'' vai ''Šarru-kēn'') bija pirmais [[Akada]]s valdnieks no aptuveni 2334. līdz 2284. gadam p.m.ē.

sentences: '''Krievijas mēru sistēma''' tika lietota [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas PSFR]] un [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Melnā nāve
| image         = Blackdeath2.gif
| caption       = Mēra pandēmijas izplatīšanās Eiropā (1346—1353)
| field         =
| synonyms      =
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| frequency     =
| deaths        = 75 000 000–200 000 000 (aptuvenie dati)
}}

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Auces rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Laionels Penrouzs
|     vārds_orig = ''Lionel Penrose''
|         attēls = LionelPenrose.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 12
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Rodžers Penrouzs]]
[[Šērlija Hodžsone]]
[[Olivers Penrouzs]]
[[Džonatans Penrouzs]]
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitātes Svētā Jāņa koledža]]
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Penrouza trijstūris]]
[[Penrouza metode]]
[[Penrouza kāpnes]]
Penrouza likums
[[Penrouza kvadrātsaknes likums]]
[[Penrouza–Benzhafa indekss]]
|    apbalvojumi = [[Karaliskā biedrība|Karaliskās biedrības biedrs]]
[[Laskera balva]]<ref name="lasker">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.laskerfoundation.org/awards/1960_b_description.htm |title=Lasker Award to LS Penrose |access-date={{dat|2015|05|02||bez}} |archive-date={{dat|2016|02|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160216071044/http://www.laskerfoundation.org/awards/1960_b_description.htm }}</ref>
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
baļķis]]
'''Koksne''' ir daudzu augstāko [[augi|augu]] ([[kokaugi|kokaugu]]) [[stumbrs|stumbru]] un [[zars|zaru]] daļa, kas atrodas zem [[miza]]s. [[Mežsaimniecība|Mežsaimniecībā]] un [[kokapstrāde|kokapstrādē]] ar koksni saprot slāņaino, poraino materiālu starp [[koks|koka]] mizu un [[serde|serdi]].<ref name="ZTV"/> [[Botānika|Botānikā]] par koksni sauc sekundāro [[ksilēma|ksilēmu]] — [[audi|audus]], kas veidojas no prokambija vai [[kambijs|kambija]] un pa kuriem uz augšu plūst [[ūdens]] ar tajā izšķīdušām kokam nepieciešamajām vielām. Atšķirībā no [[lūksne]]s jeb floēmas, kas arī veidojas no kambija, koksne pamatā sastāv no atmirušām [[šūna|šūnām]] ar bieziem, cietiem [[šūnapvalks|šūnapvalkiem]]. To sastāvā ir galvenokārt [[celuloze]], [[hemicelulozes]] un [[lignīns|lignīns]].

sentences: '''[[Arābu valoda]]''' ir [[Semītu valodas|semītu]] [[valodu saime|saimes]] [[valoda]] ar daudzām [[Varietāte (lingvistika)|varietātēm]], kas var ievērojami atšķirties cita no citas; kā starp valstīm, tā arī vienas valsts robežās. Šajā rakstā apskatītas arābu valodas varietātes salīdzinot tās ar [[klasiskā arābu valoda|klasisko]] un [[standarta arābu valoda|standarta]] valodu, tā arī savstarpēji. [[Sociolingvistika|Sociolingvistiskā]] griezumā arābu valoda ir tipisks [[diglosija]]s piemērs, kad valodas runātāji [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] līmenī apgūst divas dažādas valodas formas piemērojamas dažādiem dzīves aspektiem. Arābu valodas gadījumā reģionālās varietātes valoda tiek apgūta dzimtās valodas līmenī un lietota sadzīviskās ikdienas situācijās. [[Standarta arābu valoda]] tiek apgūta skolā un tiek lietota formālās situācijās, drukātos materiālos, televīzijā. Dažādās valstīs atšķirības starp ikdienas [[sarunvaloda|sarunvalodu]] un [[literārā valoda|literāro valodu]] ir ļoti atšķirīgas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Latgale. Krišjāņi church, former manor barn - panoramio.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Krišjāņu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Krišjāņu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 48  | lats  = 14  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 17  | longs = 00  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krišjāņu pagasts]], [[Krišjāņi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1939]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Oļģerts Misjūns
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1935]]
| year_completed        = [[1939]]
| length                = 20m
| width                 = 9m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub493 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Krišjāņu pagasts|Krišjāņu pagasta]] centrā [[Krišjāņi|Krišjāņos]].

sentences: '''Dzimumloceklis''' jeb '''penis''' ir ārējais vīrišķais [[dzimumorgāns]]. Dzimumloceklis sastāv no saknes, ķermeņa un [[Dzimumlocekļa galviņa|galviņas]], ko ieskauj priekšādiņa. Dzimumlocekļa ķermenis sastāv no 3 audu kolonnām: diviem kavernoziem ķermeņiem un viena spongiozā ķermeņa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences: '''Pētera ala''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģiskais]] un [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskais]] dabas piemineklis [[Gauja]]s pietekas [[Vējupīte (Gaujas pieteka)|Vējupītes]] sāngravas nogāzē, [[Sigulda|Siguldā]]. Atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Pētera ala (Dabas aizsardzības pārvalde) |url=https://www.daba.gov.lv/lv/petera-ala |website=daba.gov.lv |accessdate={{dat|2021|5|4||bez}}}}</ref>

sentences:
(1672)]]
'''Sibīrijas haniste''' ({{val|tt|Себер ханлыгы, Seber xanlığı}}) jeb '''Sibīrijas jurta''' ({{val|tt|Себер йорты, Seber yortı}}) bija pēc [[Zelta Orda]]s sabrukuma radusies feodāla [[Tjurki|tjurku]] valsts, kas no 1468. līdz 1607. gadam pastāvēja [[Oba]]s un [[Irtiša]]s upju baseinā starp [[Urāli]]em rietumos un [[Jeņiseja]]s upi austrumos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
'''Diskrētā kapitāla uzkrāšana''' nozīmē, ka [[procenti|procentu]] pieskaitīšanas starplaiks ir fiksēts, proti, notiek vienu reizi gadā, pusgadā, ceturksnī vai mēnesī.

sentences: '''EP ieraksts'''<ref group="P">EP ir saīsinājums no angļu valodas nosaukuma ''Extended play''.</ref>, '''minialbums''' jeb '''mazalbums''' ir mūzikas ieraksta apzīmējums, kas parasti tiek izmantots [[skaņu plate|skaņu platēm]] vai [[kompaktdisks|kompaktdiskiem]], kas satur pārāk daudz dziesmu, lai būtu [[singls]], bet kas ir pārāk nepilnīgs, lai iegūtu [[mūzikas albums|albuma]] nosaukumu. Atšķirībā no maksisingla EP satur atšķirīgas dziesmas (maksisinglā mēdz būt iekļautas vairākas vienas dziesmas variācijas vai remiksi). EP parasti tiek iekļauti 4 līdz 7, bet citreiz pat 9 skaņdarbi, savukārt dziesmu kopējais ilgums ir 15 līdz 25 minūtes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |title=Official UK Charts Singles Rules |access-date={{dat|2010|05|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090419083313/http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |archivedate={{dat|2009|04|19||bez}} }}</ref><ref name="UKCA">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |title=Official Rules For Chart Eligibility — Albums |access-date={{dat|2011|07|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070627231755/http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |archivedate={{dat|2007|06|27||bez}} }}</ref>

sentences: '''Jazīdi''', zināmi arī kā '''jezīdi''', ir [[Kurdi|kurdu]] etnoreliģiska grupa [[Irāka|Irākā]], [[Nīnavas muhāfaza|Nīnavas reģionā]]. Jazīdi dzīvo arī [[Sīrija]]s ziemeļos, [[Turcija]]s dienvidos, [[Armēnija|Armēnijā]] un [[Gruzija|Gruzijā]]. Jazīdu kopskaits ir no 250 000 līdz 500 000. Pēdējos gados viņus smagi ietekmējis [[Sīrijas pilsoņu karš]] un [[Islāma valsts|ISIL]] asiņainās represijas, kas īpaši vērtas pret jazīdiem. Tāpēc vairākus tūkstošus liela jazīdu kopiena sastopama arī Vācijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gotfrīds Kellers
|     vārds_orig = ''Gottfried Keller''
|         attēls = Gottfried Keller 1860.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1846 - 1888
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi = romāns "Zaļais Heinrihs" (''Der grüne Heinrich'', 1855)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Minhenes Mākslas akadēmija]], [[Heidelbergas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Tantala(V) oksīds
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Ditantala pentoksīds, tantala pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-61-0
|        ķīmiskā formula = Ta2O5
|                molmasa = 441,893
|                blīvums = 8180
|      blīvuma komentārs = (β-Ta2O5)<ref name="Tom 4">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 4 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1995 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1887 °C<ref name="Tom 4" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Tantala(V) oksīds''' (arī '''tantala pentoksīds''', '''tantāla pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[tantals|tantala]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir [[inertums|inerts]] oksīds.<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> Sastopams dabā [[minerāls|minerālos]] [[tantalīts|tantalītā]] un [[kolumbīts|kolumbītā]]. Eksistē arī minerāls tantīts, kas ir tīrs tantala pentoksīds, bet tas ir sastopams ļoti reti.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.mindat.org/min-3884.html |title=Tantite: Tantite mineral information and data |website=Mindat.org |accessdate=2016-03-03}}</ref>

sentences:
[[File:First photo from space.jpg|thumb|Pirmos attēlus no kosmosa uzņēma [[V-2 raķete]]s lidojumā, ko ASV palaida 1946. gada 24. oktobrī]]
'''Satelītuzņēmums''' ir [[Zeme]]s virsmas attēls, kas uzņemts no kosmosa ar [[Satelīts|satelīta]] palīdzību. Ar šo attēlu palīdzību cilvēki var sastādīt [[Karte (kartogrāfija)|karte]]s un pētīt vai izzināt dažādas pasaules vietas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Janīna Sokolova
|     vārds_orig = ''Яніна Соколова''
|         attēls = Yanina_Sokolova_January_2019.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Janīna Sokolova 2019. gadā
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Zaporižja|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|   nodarbošanās = [[žurnāliste]], [[aktrise]], [[blogeris|blogere]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2000-pašlaik
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2
|     alma_mater = Zaporižjas Nacionālā universitāte<br />Kijivas Nacionālā teātra, kino un televīzijas universitāte
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Janīna Sokolova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Яніна Михайлівна Соколова''; dzimusi {{dat|1984|3|6}}) — [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Žurnālists|žurnāliste]], sabiedriskā aktīviste, [[Blogeris|blogere]]. Programmas ''Рандеву'' autore un vadītāja [[5 kanal|Kanālā 5]], pārvaldītie kanāli vietnē [[YouTube]] — ''Вечер с Яниной Соколовой'' un ''Yanina Sokolova''. Onkoloģijas pacientu palīdzības projekta ''Я, Ніна'' dibinātāja,<ref>{{Atsauce|title="Я, Ніна": Проект, який змінить ставлення соціуму до онкохворих {{!}} Кіно з Яніною Соколовою|url=https://www.youtube.com/watch?v=hJePexcgVwk|accessdate=2022-12-22|language=lv-LV}}</ref> "HeforShe" mediju vēstniece Ukrainā, [[Donbasa karš|Apvienoto spēku operācijas Donbasā]] brīvprātīgā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Valters Dikss
 |          attēls = Walter Dix.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|1|31}}
 |         dz_viet = [[Koralspringsa]], [[Florida]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Valters Dikss''' ({{val|en|Walter Dix}}; dzimis {{dat|1986|1|31}} [[Koralspringsa|Koralspringsā]], [[Florida|Floridas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs. V. Dikss kļuva par divkārtēju [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008. gada Vasaras Olimpisko spēļu]] bronzas medaļas ieguvēju. Viņš bija trešais 100 m un 200 m distancēs.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sprādziena trauma
| synonyms        =
| image           = MurrahBuildingInjuriesbyFloorOCB.jpg
| caption         = Alfreda P. Mūrra federālā ēkā atrodošo ievainoto/bojāgājušo sadalījums pa stāviem 1995. gada aprīlī [[Oklahomasitija|Oklahomsitijas]] bombardēšanā
| pronounce       =
| field           = [[Neatliekamā medicīna]], [[traumu ķirurģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
'''Eiropas Farmakopeja''' (''Pharmacopoeia Europaea, Ph. Eur'') ir [[farmakopeja]], kas nodrošina kopīgus kvalitātes standartus farmācijas nozarē to valstu vidū, kuras parakstījušas [[Konvencija|Konvenciju]] par Eiropas Farmakopejas ieviešanu,<ref name="wiki">{{Tīmekļa atsauce|url= https://en.wikipedia.org/wiki/European_Pharmacopoeia|title= European Pharmacopoeia|accessdate= {{dat|2017|5|27}}|publisher= wikipedia.com}} {{en ikona}}</ref><ref name="157th Session">{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.edqm.eu/sites/default/files/edqm_press_release_pheur_comm_157th_session_march_2017.pdf|title= Outcome of the 157th Session of the European Pharmacopeia Commission|accessdate= {{dat|2017|5|27}}|publisher= EDQM|archive-date= {{dat|2017|04|06||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20170406084947/http://www.edqm.eu/sites/default/files/edqm_press_release_pheur_comm_157th_session_march_2017.pdf}} {{en ikona}}</ref> lai kontrolētu zāļu un citu vielu, kuras izmanto zāļu ražošanā, kvalitāti. Eiropas Farmakopeja ir publicētu [[monogrāfija|monogrāfiju]] kopums, kas ietver gan atsevišķus, gan vispārējus zāļu sastāvdaļu, zāļu formu un kvalitātes kontroles analīžu kvalitātes standartus. Šie standarti attiecas gan uz cilvēkiem paredzētām zālēm, gan uz veterinārām zālēm.<ref name="wiki" /><ref name="guideline">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Scientific_guideline/2012/06/WC500128997.pdf|title= Guideline on requirements for the production and control of immunological veterinary medicinal products|accessdate= {{dat|2017|5|27}}|publisher= European Medicines Agency|archive-date= {{dat|2017|03|17||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20170317091958/http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Scientific_guideline/2012/06/WC500128997.pdf}} {{en ikona}}</ref><ref name="background">{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.edqm.eu/en/european-pharmacopoeia-background-50.html|title= Background and Mission|accessdate= {{dat|2017|5|27}}|publisher= EDQM|archive-date= {{dat|2017|05|24||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20170524221756/http://www.edqm.eu/en/european-pharmacopoeia-background-50.html}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Rīga — Daugavpils}}
'''Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija [[Latvija|Latvijā]], kura ir 218 [[kilometrs|kilometrus]] gara.<ref name="ldz1">[http://www.railwaymuseum.lv/lv/content/dzelzce%C4%BCu-l%C4%ABniju-latvij%C4%81-b%C5%ABvniec%C4%ABbas-hronolo%C4%A3ija Dzelzceļu līniju Latvijā būvniecības hronoloģija] — Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs</ref> Šī līnija ir viena no pirmajām dzelzceļa līnijām Latvijā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ulrihs fon Šlipenbahs
|          vārds_orig = ''Ulrich von Schlippenbach''
|              attēls = Ulrich von Schlippenbach (1774-1826).jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Ulrihs fon Šlipenbahs ap 1800. gadu
|             dz_gads = 1774
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = Dižvormsātes muiža, [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad [[Vormsāte]] {{LAT}})
|              m_gads = 1826
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 20
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Jelgava|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Malerische Wanderungen durch Kurland" (1809)
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Kēnigsbergas universitāte, Leipcijas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Fiat}}
s banknotes ir vecākā zināmā ''fiat'' nauda]]
'''''Fiat'' nauda''' ({{val|en|fiat money}}, {{val|de|Fiatgeld}}) ({{val|la|fiat}} — 'lai top, lai notiek!', sal. ''fiat lux!'' — 'lai top gaisma!',<ref>{{tz|LME|Lai top! Lai notiek!|fiat}}</ref> no ''facere'' — 'darīt, taisīt') jeb '''bezseguma nauda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=https://www.makroekonomika.lv/ka-rodas-nauda-musdienu-monetaraja-sistema-centralas-bankas-loma-un-iespejas|title=Kā rodas nauda mūsdienu monetārajā sistēmā? Centrālās bankas loma un iespējas|author=Ivars Tillers|publisher=Latvijas Banka|date=2016. gada 23. maijā}}</ref> ir [[valūta]], kurai pašai par sevi nepiemīt nekāda īpaša vērtība, bet to lieto kā [[nauda|naudu]], parasti uz valdības rīkojuma pamata. Tās vērtību kā naudai nosaka vai nu ar valdības rīkojumu vai tai tāda piemīt, jo iesaistītie [[Darījuma partneris|darījumu partneri]] par tādu vienojas. ''Fiat'' nauda ir alternatīva [[prečnauda]]i un [[reprezentatīvā nauda|reprezentatīvai naudai]] (parasti ar [[zelts|zelta]] vai [[sudrabs|sudraba]] segumu). Šāda nauda bieži tiek saukta par papīrnaudu, taču nauda ar segumu (piemēram, 1920. un 1930. gadu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikas]] [[lats|latu]] banknotes) arī var būt no [[papīrs|papīra]].

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''trigonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators =
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Čārlzs Darvins
| vārds_orig = ''Charles Darwin''
| attēls = Charles Darwin aged 51.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Čārlzs Darvins 51 gada vecumā
| dz_gads = 1809
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Mauntā (''The Mount''), [[Šrūsberi]], [[Šropšīra|Šropšīrā]], [[Anglija|Anglijā]]
| m_gads = 1882
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 19
| m_vieta = Daunhausā (''Down House''), Daunā (''Downe''), [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[brits]]
| darba_vietas = [[Karaliskā Ģeogrāfiskā biedrība]]
| alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[dabaszinātnes]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[sugu izcelšanās]],
[[dabiskā izlase]]
| apbalvojumi = 1853. gada [[Karaliskā medaļa]],
1859. gada [[Volastona medaļa]],
1864. gada [[Kopleja medaļa]]
| paraksts = Darwinsig.svg
| piezīmes =
}}

sentences: '''NAVTEX''' ('''''NAV'''igational '''TE'''le'''X''''' - angļu val.), ko dažreiz raksta Navtex vai NavTex, ir starptautisks automatizēts [[Vidējie viļņi|vidējo viļņu]] tiešās drukas pakalpojums, kurš ļauj piegādāt kuģiem navigācijas un meteoroloģiskos brīdinājumus un prognozes, kā arī steidzamu [[Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma|jūrniecības drošības informāciju]] (''Marine Safety Information (MSI)'' - angļu val.).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Strazdumuižas vidusskola attīstības centrs
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = {{vieta|Latvija|Rīga|Braila iela 24|24=Braila iela (Rīga)}}
|postcode               =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 4 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 15 | longs = 6  | longEW = E
|schooltype             = internātvidusskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = [[1872]]
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                = Ida Valentinoviča<ref name="lnb">[https://www.lnbiedriba.lv/lv/projekti/iedvesmas-stasti/ida-valentinovica-specialas-neredzigo-macibu-iestades-dibinataja-un-idejas-pamatliceja-lat/ Ida Valentinoviča - speciālās neredzīgo mācību iestādes dibinātāja un idejas pamatlicēja Latvijā. - Iedvesmas stāsti - Latvijas Neredzīgo biedrība]</ref>
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                =
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           =
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =118 (2019)
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = Latviešu
||schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             = <!-- Skolas himna -->
|free_text              =
|homepage               = {{url|www.strazduskola.lv}}
}}
'''Rīgas Strazdumuižas vidusskola — attīstības centrs''' ir vienīgā mācību iestāde valstī, kur bērniem un jauniešiem ar nopietniem redzes traucējumiem tiek nodrošināts redzes īpatnībām pielāgots mācību process, un kas nodrošina atbalstu vispārizglītojošajās mācību iestādēs integrētajiem vājredzīgajiem un neredzīgajiem audzēkņiem. Tā atrodas [[Braila iela|Braila ielā]] 24, [[Jugla (Rīga)|Juglā]], [[Rīga|Rīgā]].

sentences: {{Commonscat|Languages of Burkina Faso}}

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valda Mora
|     vārds_orig =
|         attēls = Valda Mora.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Lēdurgas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Georgs un Berta Moori
|          brāļi = [[Henrijs Moors]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Medicīnas māsa''' ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas veic [[pacientu aprūpe|pacientu aprūpi]], piedalās [[ārstniecība|ārstniecībā]], vada pacientu aprūpes darbu, nodarbojas ar pacientu izglītošanu [[veselība]]s jautājumos un veic profesionālās izglītības darbu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Slayer
| Attēls = Slayer, The Fields of Rock, 2007.jpg
| Att_izm = 290px
| Fons = grupa
| Vieta = {{flaga|ASV}} [[Hantingtonpārka]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| Žanrs = [[Trešmetāls]]
| Gadi = 1981-2019
| Izdevējkompānija = [[Nuclear Blast Records]]
[[Metal Blade Records]]
[[American Recordings]]
[[Def Jam Records]]
| Mlapa = http://www.slayer.net/
| Dalībnieki = [[Toms Araja]]
 [[Kerijs Kings]]
 [[Pauls Bostafs]]
[[Gerijs Holts]]
| Bij_dalībnieki =
}}
'''''Slayer'''''<ref>Tulkojumā "algots slepkava"</ref> bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[trešmetāls|trešmetāla]] mūzikas [[mūzikas grupa|grupa]], kura [[1981]]. gadā izveidota [[Hantingtonpārka|Hantingtonpārkā]], [[Kalifornija]]s štatā. Grupu dibināja ģitāristi [[Džefs Heinemans]] un [[Kerijs Kings]].<ref name="An exclusive oral history of Slayer">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| title=An exclusive oral history of Slayer| publisher=Decibel Magazine| url=http://www.decibelmagazine.com/features_detail.aspx?id=4566| archiveurl=https://web.archive.org/web/20071228065836/http://www.decibelmagazine.com/features_detail.aspx?id=4566| archivedate=2007-12-28| accessdate=2006-12-03}}</ref> ''Slayer'' popularitāte strauji pieauga [[1986]]. gadā, kad viņi izdeva albumu "''[[Reign in Blood]]''". Iknedēļas mūzikas žurnāls "''[[Kerrang!]]''" to ir nodēvējusi par "visu laiku smagāko albumu".<ref name="Kerrang! Hall Of Fame">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| title = Kerrang! Hall Of Fame| publisher=Kerrang!| date=2006-08-24| url= http://kerrang.typepad.com/kerrang_awards_2006_blog/2006/08/kerrang_hall_of.html |accessdate = 2006-01-10}}</ref> Viņi kļuva par trešmetāla kustības līderiem. ''Slayer'' kopā ar ''[[Metallica]]'', ''[[Anthrax]]'' un ''[[Megadeth]]'' tiek sauktas par "trešmetāla lielo četrnieku".<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| last=Lee| first=Cosmo| title=Get Thrashed: The Story of Thrash Metal| url=http://www.stylusmagazine.com/articles/movie_review/get-thrashed-the-story-of-thrash-metal.htm| work=Stylus| date=2007-05-07| accessdate=2008-12-16| archive-date=2008-12-25| archive-url=https://web.archive.org/web/20081225230004/http://www.stylusmagazine.com/articles/movie_review/get-thrashed-the-story-of-thrash-metal.htm}}</ref> 2019. gadā grupa paziņoja par darbības beigšanu, savu karjeru noslēdzot ar atvadu tūri.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Carduelis flavirostris.jpg
| att_nosaukums = Kalnu ķeģa mātīte
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|        dzimta = Fringillidae
|     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
|         ģints = Linaria
|      ģints_lv = Kaņepīši
|          suga = L. flavirostris
|       suga_lv = Kalnu ķeģis
|      binomial = Linaria flavirostris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi=
*''Carduelis flavirostris''
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Marks Mensons
 | vārds_orig              = ''Mark Manson''
 | attēls                  = Mark-manson-headshot-2018-1.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Mensons 2018.gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1984|3|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Teksasa|Ostina}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Rakstnieks, blogeris
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Marks Mensons''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Mark Manson''; dzimis 1984. gada 9. martā [[Ostina|Ostinā]], [[Teksasa|Teksasā]], [[ASV]]) ir amerikāņu pašizaugsmes autors un [[Tīmekļa žurnāls|blogeris]]. Kopš 2019. gada viņš ir trīs grāmatu autors, no kurām divas kļuva par ''[[The New York Times]]'' bestselleriem — ''“The Subtle Art of Not Giving a Fuck''” un “ ''Everything Is Fucked: A Book About Hope''.
2010. gadā Mensons izveidoja blogu ar nosaukumu ''Post Masculine'' (vairs neesošs), kā nolūks bija sniegt dzīves ieteikumus vīriešiem.<ref name="the-guardian-interview">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/books/2020/mar/27/mark-manson-we-do-awful-things-in-relationships-because-were-scared-or-hurt|title=Mark Manson: We do awful things in relationships because we're scared or hurt|website=The Guardian|access-date=May 27, 2020|date=March 26, 2020}}</ref> 2013. gadā Mensons pārcēla savu blogu uz ''vietni markmanson.net''.
2015. gadā Mensons publicēja bloga rakstu "The Subtle Art of Not Giving a Fuck", kas radīja pamatu viņa otrajai grāmatai ar tādu pašu nosaukumu.<ref name="buzzfeed-interview">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.buzzfeednews.com/article/zanromanoff/the-subtle-art-of-not-giving-a-fuck-mark-manson-everything|title="The Subtle Art Of Not Giving A F*ck" Author Actually Gives A Few|access-date=May 27, 2020|date=July 23, 2019}}</ref>

sentences:
{{Infobox settlement
|name                   = Kristīne
|settlement_type        = Tallinas pilsētas daļa
|image_skyline          = EE-TLN-Kristiine-Endla.JPG
|image_caption          = Endlas, Sepruzes un Tulikas ielas krustojums Kristīnē
|image_shield           = Kristiine_vapp.gif
|shield_size            = 70px
|image_map              = Tallinn kristiine linnaosa leg.png
|map_caption            = Pilsētas daļas Kristīnes novietne Tallinā
|subdivision_type       = Valsts
|subdivision_name       = {{flag|Igaunija}}
|subdivision_type1      = Apriņķis
|subdivision_name1      = [[File:Flag of et-Harju maakond.svg|24px]] [[Harju apriņķis]]
|subdivision_type2      = Pilsēta
|subdivision_name2      = [[File:Flag of Tallinn.svg|24px]]  [[Tallina]]
|leader_title           = Vecākais
|leader_name            = Andrejs Novikovs
|area_total_km2         = 9.4
|population_as_of       = {{dat|2012|4|1}}
|population_total       = 30062
|population_density_km2 = auto
|website                = [http://www.tallinn.ee/est/kristiine/Tere-tulemast-Kristiine-linnaosa-veebilehele www.tallinn.ee]
}}
{{Citas nozīmes|Tallinas pilsētas daļu|Kristīne|Kristīne}}
'''Kristīne''' ({{val|et|Kristiine}}) ir viena no astoņām [[Tallina|Tallinas pilsētas]] administratīvajām daļām. Kristīnes platība ir 9,4 km2 jeb 5,9% Tallinas teritorijas. 2012. gada 1. aprīlī Kristīnes pilsētas daļā dzīvoja 30 062 iedzīvotāji, jeb 7,4% no visiem Tallinas iedzīvotājiem. No tiem [[igauņi]] — 68,6%, [[krievi]] — 24,9%, [[ukraiņi]] — 2,3%, [[baltkrievi]] — 1,3%, [[somi]] — 0,6%, citas tautības — 2,3%.<ref>[http://www.tallinn.ee/kristiine-district Tallinas pilsētas mājas lapa] {{et ikona}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Eridāna]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Zelta Zivs]]
[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķes|Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas dziedātāji| Dziedātājas]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hallštate
 | official_name            = ''Hallstatt''
 | settlement_type          = pašvaldība
 | image_skyline            = Hallstatt 300.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Hallstatt Coat of Arms.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Augšaustrija#Austrija#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Upper Austria.svg}} [[Augšaustrija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 59.83
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 778
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 13 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4830
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 511
 | website                  = {{URL|http://www.hallstatt.ooe.gv.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Ātrās kārtošanas algoritms''' ir [[Datu šķirošanas algoritmi|kārtošanas algoritms]], kuru izstrādāja Sers Čārlzs Antonijs Ričards Hoars (C.A.R. Hoare) Britu datorzinātnieks 1960. gadā kad bija 26 gadus vecs, un tas ir viens no plašāk izmantotajiem kārtošanas algoritmiem. Šī algoritma vidējā sarežģītība ir <math>{O}(n\log n)</math>. Sliktākajā gadījumā algoritma sarežģītība ir <math>{O}(n^2)</math> tomēr, ja algoritmu lieto pareizi, tad šāds gadījums ir novērojams reti. Parasti ātrās kārtošanas algoritms ir ātrāks kā citi <math>{O}(n\log n)</math> sarežģītības kārtošanas algoritmi, galvenokārt tādēļ, ka algoritma iekšējais cikls ir viegli uzlabojams un piemērojams nepieciešamajam gadījumam. Ātrās kārtošanas algoritma labās īpašības ir kārtošana bez papildu atmiņas (tiek izmantots neliels steks), mazais salīdzināšanu skaits, kā arī algoritma īsais iekšējais cikls.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = OASA S.A.
| caption =
| image =
| image_size =
| image_caption =
| native_name = ΟΑΣΑ Α.Ε.
| type = Sabiedriskais transports
| traded_as =
| foundation =
| founder =
| location = [[Atēnas]], [[Grieķija]]
| owner = Grieķijas valdība
| website = [https://www.oasa.gr/en/  OASA.gr]
| subsid = OSY S.A., STASY S.A.
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bredfordas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Bradford Cathedral - 51849635494.jpg
| image_size            =
| caption               = Bredfordas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Bredfordas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 53.795556
| longd                 = -1.7475
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumjorkšīra|Bredforda}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Edvards Mofe]]
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = ap 1400. gadu
| year_completed        = 1965. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Bredfordas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2454607"
}
</mapframe>

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zinātnieces]]
[[Kategorija:ASV zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Pēteris Stučka
| vārds_orig =
| attēls = Stuchka.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1865
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Kokneses pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1932
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 25
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
, [[Oto Kārkliņš]], [[Dāvids Beika]], Pēteris Stučka, [[Jānis Šilfs]], [[Kārlis Pētersons (revolucionārs)|Kārlis Pētersons]].]]
'''Pēteris Stučka''' (1865—1932) bija jurists un politiķis, viens no [[Jaunā strāva|Jaunās strāvas]] līderiem, vairāku [[sociālisms|sociālistu]] un [[komunisms|komunistu]] preses izdevumu redaktors.
[[KPFSR]] tieslietu tautas komisārs (1917), pārstāvis [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera]] sarunās (1918). [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|Latvijas Sociālistiskās Padomju Republikas]] valdības vadītājs (1919), [[Padomju Savienība|PSRS]] Augstākās tiesas priekšsēdētājs (1923).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer at the Bat''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     = <nowiki>#</nowiki>E2C7DD
| Image        =
| Caption      = Beisbola komanda
| Season       = 3. sezona
| Series no    = 52. sērija
| Episode      =
| Director     = Džims Rīdons
| Writer       = Džons Švarcvelders
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1992|2|20|N}}
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Homer at the Bat''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" trešās sezonas 17. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1992|2|20}}. Šajā sērijā Springfīldas atomelektrostacijas softbola komandai, ko vada [[Homērs Simpsons|Homērs]], sezona ir izdevusies, taču pirms izšķirošās spēles [[Montgomerijs Bērnss]] piekrīt derībām un savā komandā uzaicina deviņus spēlētājus no "[[MLB|lielajām līgām]]", lai nodrošinātu panākumus. Sēriju sarakstīja liels [[beisbols|beisbola]] fans Džons Švarcvelders, savukārt to režisēja Džims Rīdons. Šī tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām "Simpsonu" sērijām.

sentences:
{{Notiek}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Otrais Lībijas pilsoņu karš
| partof      = [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|Lībijas pilsoņu kara]]
| image       = Libyan Civil War.svg
| image_size  = 300px
| caption     = Pašreizējā militārā situācija:<!-- do not change the date unless the map has been manually updated; the map does not auto-update --><div style="text-align: left;">{{legend|#ebc0b3|Lībijas parlamenta (Tubrukas valdības) un Nacionālās Lībijas armijas kontrolē}}{{legend|#cae7c4|ANO atbalstītās Nacionālās Saskaņas valdības kontrolē}}{{legend|#afc6e9|Lokālo militāro klanu kontrolē}}
</div>
| date        = 2014. gada 16. maijs  – pašlaik
| place       = [[Lībija]]
| result      =
| combatants_header =
| status      = turpinās
}}
'''Lībijas pilsoņu karš kopš 2014. gada''' jeb '''Otrais Lībijas pilsoņu karš''' ir  [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|2011. gada Lībijas pilsoņu kara]] turpinājums [[Lībija|Lībijā]], kas sākās 2014. gada maijā.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvija]]s valsts vadītāji''', kopš [[1918]]. gada, kad tika izveidota [[Dienvidslāvijas karaliste|Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] līdz [[1992]]. gadam, kad beidz pastāvēt [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika]].

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
s lidostā.]]
'''Avārijas nosēšanās''' ir prioritāra [[nosēšanās]], ko veic [[gaisa kuģis]], reaģējot uz [[ārkārtas situācija|ārkārtas situāciju]], kad radušies tūlītēji vai pastāvīgi draudi gaisa kuģa drošībai un ekspluatācijai, vai arī pēkšņi nepieciešams [[pasažieris|pasažieri]] vai apkalpes locekli nogādāt uz zemes, lai tam sniegtu [[medicīna|medicīnisko]] palīdzību.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 80
|lv = Astoņdesmit
}}
'''80''' ('''astoņdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[79 (skaitlis)|79]] un [[81 (skaitlis)|81]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''All the King's Men''
| operators =
| attēls = All the King's Men (1949 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiska drāma
| režisors = [[Roberts Rosens (režisors)|Roberts Rosens]]
| producents = Roberts Rosens
| scenārijs = Roberts Rosens
| aktieri = * [[Broderiks Krofords]]
* [[Džons Airlends]]
* [[Mersedesa Makkembridža]]
* [[Džoanna Drū]]
* [[Džons Dereks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''All the King's Men''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|11|8}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''All the King's Men''''' ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] politiska drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Roberts Rosens (režisors)|Roberts Rosens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Broderiks Krofords]], [[Džons Airlends]], [[Mersedesa Makkembridža]], [[Džoanna Drū]] un [[Džons Dereks]]. Filma balstīta uz [[Roberts Penns Vorens|Roberta Penna Vorena]] 1946. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] ieguvušo tāda paša nosaukuma romānu.

sentences: '''Oreola efekts''' jeb '''halo efekts''' ir kognitīvs [[apziņa]]s [[aizspriedums]], [[spriedums|spriedumu]] par kāda cilvēka raksturu balstot uz kopējo iespaidu, ko šī persona rada. Oreola efekts ir sastopams tiesas sēdēs, izglītības iestādēs un ikdienas [[saskarsme|saskarsmē]]. Jēdzienu ieviesis psihologs Edvards Torndaiks; līdztekus pētnieki ir studējuši šo efektu saistībā ar pievilcību un tā ietekmi uz tiesu un izglītības sistēmu.

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Sergeja Žoltoka pamatskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = [[Vietalvas iela]] 15, [[Rīga]], [[Latvija]]
| schooltype = pamatskola
| fundingtype =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 10
| longs = 10
| longEW = E
| opened = 1960. gadā.
| headmaster = Vaclava Pluča
| staff =
| teaching_staff = 67 (2021)
| employees =
| grades = 1. — 9. klase
| years =
| students = 287 (2022)
| language = latviešu, krievu
| homepage = https://www.zoltokaskola.lv/
| status = Aktīva
}}

sentences:
[[Kategorija:Ainaži]]
[[Kategorija:Ielas Limbažu novadā|Ainaži]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Ainaži]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Valters un Rapa
| Logo =
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = Grāmatnīca, izdevniecība
| Dibināšanas_datums = 1912. gadā <br>(atjaunots 1994. gadā)
| Sēdeklis = [[Aspazijas bulvāris]] 24, Rīga, LV–1050
| Birža =
| Indekss =
| Vērtība =
| Vadība =
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = grāmatniecība
| Produkti = Grāmatas, kalendāri, brošūras, avīzes, žurnāli u.c.
| Mājaslapa = [http://www.valtersunrapa.lv/ www.valtersunrapa.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Balanus improvisus on Mya arenaria shell.jpg
|    att_nosaukums = Jūraszīles uz [[lielā smilšgliemene|lielās smilšgliemenes]] vāka
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Cirripedia
| apakšklase_lv =Sprogkāji
| kārta =Sessilia
| dzimta =Balanidae
| kategorijas =nē
}}
'''Parastā jūraszīle''' ({{val|la|Balanus improvisus}}) ir [[Sprogkāji|sprogkājvēžu]] apakšklases suga. Sastopama gandrīz visu pasaules [[Jūra|jūru]] un [[Okeāns|okeānu]] piekrastēs, tomēr par jūraszīļu dzimteni tiek uzskatīta [[Amerika]], no kurienes, attīstoties [[kuģniecība]]i, tās ir izplatījušās pa visu pasauli, piestiprinoties pie [[kuģi]]em.

sentences: '''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

sentences:
[[Kategorija:Jelgava]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Jelgavā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Jelgava]]

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gadus_morhua_Cod-2b-Atlanterhavsparken-Norway.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Gadus
|      ģints_lv = Mencas
|          suga = Gadus morhua
|       suga_lv = Menca
|   kategorijas = nē
|      binomial = Gadus morhua <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kakodila struktūrformula

Kakodila molekulas modelis
|       citi nosaukumi =dikakodils, tetrametildiarsīns
|           CAS numurs = 471-35-2
|      ķīmiskā formula = C4H12As2
|              molmasa = 209,983
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = -5 °C
| viršanas temperatūra = 163 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kakodils''' ({{val-el2|kakos}} — 'slikts' + ''hylē'' — 'viela'), saukts arī par '''dikakodilu''' jeb '''tetrametildiarsīnu''', ir indīgs eļļains šķidrums ar ārkārtīgi pretīgu, ķiplokiem līdzīgu smaku. Kakodils pieder pie [[arsēnorganiskie savienojumi|arsēnorganiskajiem savienojumiem]] — [[arsīns|arsīna]] jeb arsēnūdeņraža atvasinājumiem. Sausā gaisā tas pats no sevis aizdegas.

sentences: '''Peristerīts''' (no {{val|el|περιστέρα}} ''(peristera)'' — 'balodis', jo akmenim ir līdzīgs mirdzums kā baloža spalvām) ir [[minerāls|minerāla]] [[albīts|albīta]] paveids. Peristerītam raksturīga vāja [[iridescence]] un nereti arī [[adulārescence]], t.i. šī gaišā, gandrīz baltā minerāla [[skaldnība]]s plaknes zaigo košās krāsās, galvenokārt zilā krāsā.

sentences: '''Morions''' (no {{val|la|morrosus}} — 'duļķains, tumšs') jeb '''melnais kristāls''' ir [[kvarcs|kvarca]] paveids. Morions ir tumši brūns līdz melns, necaurspīdīgs kvarcs, ko bieži apvieno ar ļoti līdzīgo [[dūmu kvarcs|dūmu kvarcu]]. Abi šie kvarca paveidi rodas pakļaujot alumīniju saturošu kvarcu radiācijai. Šāds process var notikt dabiski, taču bieži tiek veidots mākslīgs morions/dūmu kvarcs, to speciāli apstarojot. Dabā šāds kvarcs var veidoties [[granīts|granītos]], kuriem piemīt vāja bet pastāvīga radiācija. Lielākie kristāli — līdz 3 tonnas smagi ([[Minasžeraisa]]).

sentences:
kālija hroma alauna kristāls]]
'''Alauns''' ir tādu [[sērskābe]]s [[dubultsāls|dubultsāļu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] triviālais nosaukums, kuru sastāvā ir vienvērtīgu un trīsvērtīgu metālu [[jons|joni]].<ref>''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga : Avots, 2005, 35. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Vienvērtīgā metāla vietā var būt arī [[amonija jons]]. Alauni kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Vairums alaunu ir bezkrāsaini, izņemot tos alaunus, kuru sastāvā ir tādi krāsaini katjoni kā [[dzelzs]] vai hroma joni.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Hofmanis
|     vārds_orig = ''Josef Hoffmann''
|         attēls = Josef-Hoffmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Brtnice]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vīne]],{{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Svētā Jura''' (''La Chiesa di San Giorgio Martire'') jeb '''Lokorotondo Mātes''' (''chiesa Madre di Locorotondo'') '''baznīca''' ir viena no galvenajām [[Lokorotondo]] pielūgsmes vietām. Baznīca tika celta [[11. gadsimts|11. gadsimta]] baznīcas vietā no 1790. līdz 1825. gadam [[Klasicisms|klasicisma]] stilā. Baznīcu projektēt tika uzdots vietējiem arhitektiem Džuzepem Gimmam un Nikolam Fazano.

sentences: '''21. marts''' ir gada 80. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (81. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 285 dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Hakasieši tautastērpos
|tauta=Hakasi
''хакастар''
|skaits=~80 tūkstoši
|vieta=
 [[Hakasija]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 63 643 (2010)<ref name="census2010">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |title=Окончательные итоги Всероссийской переписи населения 2010 года |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110803165104/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/results-inform.php |archivedate=3 August 2011 |url-status= }}</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 4102<ref name="census2010"/>

 [[Tiva]] (KF) 877 <ref name="census2010"/>

{{CHN}} ~1500
|valoda=[[hakasu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]]
[[šamanisms]]
|grupas=
|radi= [[altajieši]], [[kirgīzi]], [[ņenci]]
}}
'''Hakasi''' ({{val-khj|хакастар}} vai ''тадар'' — 'tatāri') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Hakasija]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās un Ķīnā.

sentences:
[[Kategorija:Pleskodāle]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Pleskodāle]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Miglas krogs un citi dzejoļi
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Gunars Saliņš]]
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors = Tālivaldis Stubis
|          valsts = ASV
|          valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = dzeja
|        izdevejs = [[Grāmatu draugs]]
|          izdota = [[1957]]
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms = "[[Melnā saule]]" (1967)
}}
{{Noformējums+}}
'''Miglas krogs un citi dzejoļi''' ir [[Gunars Saliņš|Gunara Saliņa]] pirmais dzejoļu krājums. To izdevis apgāds "Grāmatu Draugs" [[Bruklina|Bruklinā]] ([[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), 1957. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es mīlu tevi, Filip Moris
| attēls                   = I Love You Phillip Morris.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Love You Phillip Morris''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Džons Reka]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               =
* [[Endrjū Lazārs]]
* [[Fārs Šariē]]
| scenārija autors         =
* Džons Reka
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Rodrigo Santoro]]
* [[Entonijs Korons]]
* [[Leslija Manna]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[EuropaCorp]]''
* ''[[Mad Chance Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[LD Entertainment]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|10|Francija|2010|12|3|ASV|2010|3|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-love-you-phillip-morris-2009|title=I Love You Phillip Morris|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iloveyouphillipmorris.htm|title=I Love You Phillip Morris (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es mīlu tevi, Filip Moris"''' ({{val|en|I Love You Phillip Morris}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Reka]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Jūens Makgregors]], [[Rodrigo Santoro]], [[Entonijs Korons]] un [[Leslija Manna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Polijas kroņa zemes''' (poļu: ''Korona Królestwa Polskiego'', latīņu: ''Corona Regni Poloniae'') ir nosaukums poļu pārvaldē esošajām zemēm Polijas-Lietuvas [[personālūnija]]s periodā no 1386. līdz 1569. gadam un [[Polijas-Lietuvas ūnija]]s periodā no 1569. līdz 1795. gadam. Pirms [[Ļubļinas ūnija]]s noslēgšanas Polijas kroņa zemēm tika pievienota līdz tam Lietuvas kontrolētā Ukraina.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Baldvins Disterlo
| attēls              =BaldvinsDisterlo.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1928|12|01|N}}
| term_beigas         ={{dat|1929|01|23|N}}
| prezidents          =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Edvins Magnuss]]
| pēctecis            =[[Bernhards Bērents]]
| dzim_dati           ={{dat|1869|04|25}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1937|5|12|1869|4|25}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            =[[luterānisms|luterānis]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Baldvins Disterlo''' ({{val-de|Balduin Düsterlohe}}; {{dat|1869|04|25|N}} — {{dat|1937|05|12|N}}) bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un sabiedrisks darbinieks. No 1921. līdz 1922. gadam [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] senators. No 1928. gada decembrim līdz 1929. gada janvārim [[Latvijas tieslietu ministrs|Latvijas tieslietu ministrs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts karstumā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/In-the-Heat-of-the-Night#tab=summary|title=In the Heat of the Night (1967) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|04|05}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 110 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1967|8|2|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| operators = [[Heskels Vekslers]]
| oriģinālnos = ''In the Heat of the Night''
| mūzika = [[Kvinsijs Džonss]]
| aktieri = * [[Sidnijs Puatjē]]
* [[Rods Steigers]]
* [[Vorens Outss]]
* [[Lī Grānta]]
| scenārijs = [[Stirlings Silfants]]
| producents = [[Volters Mirišs]]
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| žanrs = mistērija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = In the Heat of the Night (film).jpg
| imdb =
}}'''"Nakts karstumā"''' ({{Val|en|In the Heat of the Night}}) ir 1967. gada ASV [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sidnijs Puatjē]], [[Rods Steigers]], [[Vorens Outss]] un [[Lī Grānta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bols|Džona Bola]] 1965. gada romānu ''In the Heat of the Night''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus erythropus JPG1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Neoboletus
| ģints_lv =
| suga =Neoboletus luridiformis
| suga_lv =Pārslainā beka
| binomial =Neoboletus luridiformis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus luridiformis''
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Tankarifjorda
| oriģinālnosaukums    = ''Tanquary Fiord''
| attēls               = Tanquary Fiord 13 1997-08-05.jpg
| paraksts             = Tankarifjordas bāze 1997. gadā
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=81| latm=24| lats= 13| latNS=N
| longd=76| longm=52| longs= 43| longEW=W
| novietojums          = [[Elsmīra sala]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1963
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Parks Canada''
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 15
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Tankarifjorda''' ({{val|en|Tanquary Fiord Station}} vai ''Tanquary Camp'') ir [[Kanāda]]s [[polārstacija|pētniecības]] un tūrisma atbalsta bāze [[Arktika|Arktikā]], [[Kutinirpāka]]s nacionālajā parkā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://pcweb.azureedge.net/-/media/pn-np/nu/quttinirpaaq/WET4/pdf/quttinirpaaq-vip-2022-en.pdf |title=Quttinirpaaq National Park. 2022 Visitor Information Package |access-date={{dat|2022|07|14||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220705222451/https://pcweb.azureedge.net/-/media/pn-np/nu/quttinirpaaq/WET4/pdf/quttinirpaaq-vip-2022-en.pdf }}</ref> Izvietojusies [[Elsmīra sala]]s ziemeļos [[Tankari fjords|Tankar fjorda]] ziemeļu galā pie Makdonaldas upes ietekas. Pie stacijas izveidots lidlauks ar {{nobr|1128 m}} garu grunts skrejceļu.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFB612|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1982, 1987, 1991)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Rons Rivera|bg_color=#5A1414|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Washington Commanders|logo=Washington Commanders logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Vašingtonas "''Commanders''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Lendovera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1932|menedžeris=Mārtins Meihjū|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FedExField''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=82 000|krāsas=Bordo, dzeltens, balts<br />{{color box|#5A1414}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Denjels Snaiders|prezidents=Džeisons Raits|divīzijas tituli=15}}'''Vašingtonas "Commanders"''' ({{Val|en|Washington Commanders}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Lendovera|Lendoverā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1932. gadā kā '''Bostonas "Braves"'''. "Commanders" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FedExField'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2Cl2
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7 °C
|viršanas temperatūra=39,8 °C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: {{Commonscat|Military of Israel|Militārisms Izraēlā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bads
| attēls                   =  Hunger2008Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hunger''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvs Makkvīns]]
| producents               =
* [[Lora Hastingsa-Smita]]
* [[Robins Gačs]]
| scenārija autors         =
* [[Enda Volšs]]
* Stīvs Makkvīns
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Laiems Kaninghems]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Channel 4]]''
* ''[[Northern Ireland Screen]]''
* ''[[Broadcasting Commission of Ireland]]''
* ''[[Wales Creative IP Fund]]''
| izplatītājs              = ''[[Icon Film Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|5|15|Kannu filmu festivāls|2008|10|31|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hunger-2008|title=Hunger|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190623104613/https://bbfc.co.uk/releases/hunger-2008|archivedate={{dat|2019|06|23||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{IRL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hunger08.htm|title=Hunger|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bads"''' ({{val|en|Hunger}}) ir 2008. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvs Makkvīns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]] un [[Laiems Kaninghems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|15||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiTribune''
| logo_attēls          = WikiTRIBUNE logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Ziņu vikivietne
| valsts               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| īpašnieks            = [[Džimijs Veilss]]
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2017|4|25||bez}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairākvalodu, sākumā angļu valodā<ref name=Nieman>{{citation |url=http://www.niemanlab.org/2017/04/wikipedia-founder-jimmy-wales-launches-wikitribune-news-by-the-people-and-for-the-people/ |publisher=NiemanLab |title=Wikipedia founder Jimmy Wales launches Wikitribune, a large-scale attempt to combat fake news |author=Laura Hazard Owen |date=24 April 2017}}</ref><ref name=Wired>{{citation |url=http://www.wired.co.uk/article/jimmy-wales-wikitribune |journal=Wired |title=Jimmy Wales goes after fake news with Wikitribune – a crowdfunded site for reporters |author=Greg Williams interviewing Jimmy Wales |date=24 April 2017}}</ref>
| komerciāla           = Jā<ref>[[:en:special:diff/777508311|Džimija Veilsa atbilde Vikipēdijā]]</ref>
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://www.wikitribune.com/}}
}}
'''''Wikitribune''''' ir ziņu [[tīmekļa vietne]], kurā profesionāli žurnālisti sagatavo ziņu publikācijas un brīvprātīgie tos papildina, pārlasot un labojot, pārbaudot faktus un pievienojot avotus. Par tīmekļa vietnes izveidi 2017. gada aprīlī paziņoja Vikipēdijas līdzdibinātājs [[Džimijs Veilss]].<ref name=Hern>{{ziņu atsauce|last1=Hern|first1=Alex|title=Wikipedia founder to fight fake news with new Wikitribune site|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/apr/25/wikipedia-founder-jimmy-wales-to-fight-fake-news-with-new-wikitribune-site|work=[[The Guardian]]|date=24 April 2017|accessdate=24 April 2017}}</ref> ''Wikitribune'' nav saistīta ar [[Vikipēdija|Vikipēdiju]] vai organizāciju, kas to uztur, ''[[Wikimedia Foundation]]''.<ref name=CNet>{{ziņu atsauce|last1=Collins|first1=Terry|title=Wikipedia co-founder launches project to fight fake news|url=https://www.cnet.com/news/wikipedia-jimmy-wales-wikitribune-fighting-fake-news/|accessdate=25 April 2017|work=[[CNET]]|date=24 April 2017|language=en}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kabardas-Balkārijas Republika
|official_name=''Кабардино-Балкарская Республика''
''Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ''
''Къабарты-Малкъар Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Тызыльская теснина.jpg
|image_caption = Tizilas aiza
|image_flag = Flag of Kabardino-Balkaria.svg
|image_shield = Coat of Arms of Kabardino-Balkaria.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kabardino-Balkar in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Naļčika]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=13
|p1 = '''3 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Naļčika]]
|p3 = [[Baksana]]
|p4 = [[Prohladnija]]
|p5 = '''10 rajoni'''
|p6 = [[Baksanas rajons]]
|p7 = [[Zoļskas rajons]]
|p8 = [[Leskenas rajons]]
|p9 = [[Maiskas rajons]]
|p10 = [[Prohladnijas rajons]]
|p11 = [[Terekas rajons]]
|p12 = [[Urvaņas rajons]]
|p13 = [[Čegemas rajons]]
|p14 = [[Čerekas rajons]]
|p15 = [[Elbrusa rajons]]
|area_total_km2 = 12470
|total_type=Kopā
|population_total = 903046
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[kabardieši]] (57,2%)
[[krievi]] (22,5 %)
[[balkāri]] (12,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|https://kbr.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KB
|footnotes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leons fon Bohholcs
|     vārds_orig = ''Leon von Buchholtz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1910]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas impērija]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Vilhelms fon Buhholcs, māte - Ulrike, dzimusi fon Bēra
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Sorbi
| flag =
| flag_caption = Sorbu karogs
| image =
| caption = Tradicionālais Lejas Lauzicas sieviešu apģērbs
| population = 60 000<ref>Catherine Hickley. [https://www.bloomberg.com/apps/news?pid=newsarchive&sid=aCW1fh0XInBE&refer=muse Germany's Sorb Minority Fights to Save Villages From Vattenfall]. [[Bloomberg News|Bloomberg]]. December 18, 2007.</ref>—80 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.faqs.org/minorities/Eastern-Europe/Sorbs-of-East-Germany.html|title=Sorbs of East Germany|work=faqs.org|accessdate=18 March 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924045052/http://www.faqs.org/minorities/Eastern-Europe/Sorbs-of-East-Germany.html|archivedate={{dat|2015|09|24||bez}}}}</ref><ref name="gebel">{{Cite book|url=https://eprints.mdx.ac.uk/6353/1/Gebel-Language_and_ethnic_national_identity.pdf|title=Language and ethnic national identity in Europe: the importance of Gaelic and Sorbian to the maintenance of associated cultures and ethno cultural identities.|last=Gebel|first=K.|publisher=Middlesex University|year=2002|isbn=|location=London|pages=|access-date={{dat|2019|05|01||bez}}|archive-date={{dat|2019|05|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190501090225/https://eprints.mdx.ac.uk/6353/1/Gebel-Language_and_ethnic_national_identity.pdf}}</ref> (apmēram)
| popplace =
| region1 = {{flag2|Germany}}
| pop1 = 60 000—80 000
| region2 = {{flag2|Czech Republic}}
| pop2 = 2000<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.luzice.cz/home/luzicti-srbove.dot|title=Společnost přátel Lužice|work=luzice.cz|accessdate=18 March 2015}}</ref>
| region3 = {{flag2|Poland}}
| pop3 = mazāk par 1000
| langs = '''[[Sorbu valodas]]''', [[Vācu valoda|vācu]]
}}
'''Sorbi''' ir [[rietumslāvi|rietumslāvu]] [[etniska grupa|etniskā grupa]], kuras lielākā daļa pārstāvju dzīvo [[Lauzica]]s reģionā (atrodas [[Vācija|Vācijā]] un [[Polija|Polijā]]). Runā [[sorbu valodas|sorbu valodās]], kurām ir oficiāls [[minoritātes valoda]]s statuss Vācijā. Valodiski un ģenētiski sorbi vistuvāk ir [[čehi]]em un [[poļi]]em. Lielākā daļa sorbu sevi uzskata par [[Romas katoļi]]em, taču daļa ir arī [[luterāņi|luterāņu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus ranarius|autors=Songeon et E.P.Perrier ex Billot|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus ranarius|suga_lv=Varžu donis|attēls=Juncus ranarius.jpeg|sinonīmi=Juncus ambiguus <i>Guss. p.p.</i>}}
'''Varžu donis''' ({{val-la|Juncus ranarius}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]]  suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-ranarius-songeon-et-epperrier-ex-billot/|title=varžu donis - Juncus ranarius Songeon et E.P.Perrier ex Billot - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences:
'''Taunss''' var būt:
* [[Čārlzs Taunss]] — amerikāņu fiziķis un pedagogs;
* [[Karls Entonijs Taunss]] — dominikāņu/amerikāņu basketbolists.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Čajkovskis''' var būt:

sentences: '''Himēra''' [[Ģenētika|ģenētikā]] nozīmē [[Organisms|organismu]] vai audus, kas sastāv no [[Šūna|šūnām]], kam ir dažāda ģenētiskā informācija (vismaz divu dažādu veidu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). Visbiežāk himēras rodas, saplūstot kopā divām dažādām apaugļotām šūnām jeb [[Zigota|zigotām]].<ref>Behringer, R. Human-Animal Chimeras in Biomedical Research, Cell Stem Cell, 2007, Vol.1 N 3 , p.259-262.</ref><ref name="Maximilians, L 2007, p.1-6">Maximilians, L. Chimeras The Ethics of Creating Human-Animal Interspecifics : doctor thesis. Germany: Universität Munich, 2007, p.1-6.</ref>

sentences: '''Tomātu mērce''' jeb '''kečups''' ({{val|zh|膎汁}}, ''kê-chiap'' — ‘zivju mērce’; {{val|id|kecap}} — ‘sojas mērce’) ir no [[tomāti]]em pagatavota [[mērce]], [[ēdienu piedeva]], kurai pievienotas dažādas [[garšviela]]s. Vēsturiski par kečupu dēvēja arī no citām izejvielām gatavotu mērci, piemēram, no [[sēnes|sēnēm]], no [[soja]]s, kā arī [[zivju pastēte|zivju pastēti]], bet mūsdienās to galvenokārt lieto tomātu mērces apzīmēšanai.{{fact}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija karbonāta formulvienības modelis

Amonija karbonāta struktūrformula

Pulverveida amonija karbonāts
|       citi nosaukumi = brieža raga sāls, briežraga sāls,
ogļskābais amonijs, ožamais sāls
|           CAS numurs = 506-87-6
|      ķīmiskā formula = (NH4)2CO3
|              molmasa = 96,09
|              blīvums = 1600
|  kušanas temperatūra = 58 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 100 g/l (15 °C);
 karstā ūdenī sadalās
|                 citi =
}}
'''Amonija karbonāts''' ((NH4)2CO3) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, higroskopiska viela ar [[amonjaks|amonjaka]] smaku. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[ogļskābe]]s [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, nešķīst [[etanols|spirtā]], [[sērogleklis|sērogleklī]], šķidrā amonjakā.<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 27. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dieva pilsēta
| operators =
| attēls = CidadedeDeus.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, episkā filma
| režisors = * [[Fernandu Meireliss]]
* [[Katja Lunda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ališandri Rodrigiss]]
* [[Leandru Firminu]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Žonatans Hagensens]]
* [[Felipi Hagensens]]
* [[Duglass Silva]]
* [[Daniels Zetels]]
* [[Seu Žorži]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City of God''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|8|30|Brazīlija}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = * {{BRA}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{USA}}
| valoda = [[Portugāļu valoda|portugāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0317248/|title=City of God (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dieva pilsēta"''' ({{Val|pt|Cidade de Deus}}) ir 2002. gada [[Brazīlija]]s episka kriminālfilma, kuras režisori ir [[Fernandu Meireliss]] un [[Katja Lunda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ališandri Rodrigiss]], [[Leandru Firminu]], [[Alisi Braga]], [[Žonatans Hagesens]], [[Felipi Hagesens]], [[Duglass Silva]], [[Daniels Zetels]] un [[Seu Žorži]]. Filma ir adaptācija 1997. gada Paulu Linsa tāda paša nosaukuma romānam, un daļēji balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Spānijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Spain (civil variant).svg
| Image_size = 200px
| Use = 100100
| Symbol = {{FIAV|normal}}
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1978|12|6}}
| Design = Horizontāli trīs joslas (sarkana, dzeltena un sarkana)
| Image2 = Flag of Spain.svg
| Image_size2 = 200px
| Use2 = 111111
| Symbol2 = {{FIAV|normal}}
| Proportion2 = 2:3
| Adoption2 = {{dat|1975|5|28}}
| Design2 =
}}
'''Spānijas karogs''' ({{val|es|La Bandera de España}}) ir viens no [[Spānija]]s [[nacionālais simbols|nacionālajiem simboliem]]. Tas tika pieņemts {{dat|1978|12|6}}. Karogam ir trīs horizontālas joslas (divas [[sarkans|sarkanas]] un viena [[dzeltens|dzeltena]]). Šo karoga versiju izvēlējās Spānijas karalis [[Karloss III]] no 12 dažādām karoga versijām.

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Tbilisi metropolitēns
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|GEO}}
|pilsēta           = [[Tbilisi]]
|atklāts           = {{dat|1966|1|11}}
|pabeigts          =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   = 27,3 km
|līniju skaits     = 2
|staciju skaits    = 23
|transporta vienīb =
|pasažieri dienā   = ≈ 400 000
|pasažieri gadā    = 114 miljoni (2017)
|mājas lapa        = [http://ttc.com.ge/ ttc.com.ge]
|apakšveidne       =
}}
'''Tbilisi metropolitēns''' ({{val-ka|თბილისის მეტროპოლიტენი}})  ir [[metro]] sistēma, kas apkalpo [[Gruzija]]s galvaspilsētu [[Tbilisi]]. Atvērts {{dat|1966|1|11}}, kļūstot par ceturto metro sistēmu [[PSRS]] (pēc [[Maskavas metropolitēns|Maskavas]], [[Sanktpēterburgas metro|Ļeņingradas]], [[Kijevas metro|Kijevas]]). Tas sastāv no 23 stacijām, kas ir izvietotas uz divām līnijām, kopējais līniju garums ir 27,3 km. Sistēma darbojas no sešiem rītā līdz pusnaktij un viens brauciens maksā 50 [[Gruzijas lars|tetrus]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences:
'''Dzelzceļa līnija Meitene—Bauska''' bija 33 km gara [[Oberosts|vācu okupācijas]] karaspēka [[1916]]. gadā izbūvēta 600 mm šaursliežu dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Meitene (stacija)|Meitenes staciju]] un [[Bauska|Bausku]].
1930. gados dzelzceļa līniju nolēma pārbūvēt uz 750 mm platumu. 1932. gadā Bauskas pievārtē Pilsmuižā pie šaursliežu dzelzceļa Bauska—Meitene galastacijas (tagadējā [[Stacijas iela (Bauska)|Stacijas ielā]] 7, ēka bija sliktā stāvoklī un apmēram 2016. gadā tika nojaukta) uzbūvēja graudu glabātuvi jeb [[Bauskas elevators|Bauskas elevatoru]].

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Embioptera
| kārta_lv = Embiji
| dzimta = Anisembiidae
| kategorijas = nē
| binomial= Anisembiidae <small>Davis, 1940</small>
}}
'''''Anisembiidae''''' ir embiju dzimta. Tajā ietilpst 24 ģintis ar 100 sugām.<ref name="Miller.etal2012"/>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Alazeja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Map of basin of Alazeya.png
| kartes_paraksts   = Alazejas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=67| sāk_plat_m=57| sāk_plat_s=46| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=148| sāk_gar_m=16| sāk_gar_s=07| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=70| iet_plat_m=51| iet_plat_s=29| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=153| iet_gar_m=41| iet_gar_s=22| iet_gar_EW=E
| garums            = 1590
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = >120
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 320
| gada_notece       = 10,1
| baseins           = 64 700
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Alazejas plakankalne]]
| ieteka             = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Rosoha]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Treniņa diena
| attēls                   = Training Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Training Day''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Antuāns Fukuā]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefrijs Silvers]]
| scenārija autors         = [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Klifs Kērtiss]]
* ''[[Dr. Dre]]''
* ''[[Snoop Dogg]]''
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2001|10|5|ASV}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Training Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainingday.htm|title=Training Day (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Treniņa diena"''' ({{val|en|Training Day}}) ir 2001. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Antuāns Fukuā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Ītans Hoks]], [[Eva Mendesa]], [[Skots Glenns]], [[Klifs Kērtiss]], ''[[Dr. Dre]]'' un ''[[Snoop Dogg]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|2||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Norvēģu jūra
|attēls=Europäisches Nordmeer mit Grenzen.png
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 69 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |relief = jā
| okeāns  = Atlantijas okeāns
| okeāns2 = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=1 383 000
|garums=
|platums=
|tilpums = 2 000 000
|Max_dziļums=3970
|Vid_dziļums = 2000
|valstis={{GBR}}
{{FRO}}
{{ISL}}
{{NOR}}
|pilsētas=[[Tronheima]]
}}
'''Norvēģu jūra''' ({{val|no|Norskehavet}}, {{val|is|Noregshaf}}, {{val|fo|Norskahavið}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]], atrodas okeāna ziemeļu daļā starp [[Skandināvijas pussala|Skandināvijas pussalu]] un [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]]. Dažkārt tiek pieskaitīta [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences: '''Baltā kāpa''' ir [[Baltijas jūra|Baltijas jūras]] [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] stāvkrasts [[Saulkrasti|Saulkrastos]], kas izveidojies [[Litorīnas jūra]]s pastāvēšanas beigu stadijā, pirms aptuveni 4—5 tūkstošiem gadu. Tas atrodas [[Inčupe]]s labajā krastā pie upes ietekas jūrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Augusts Lebrehts Bretšneiders
|          vārds_orig = ''August Lebrecht Bretschneider''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1771
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = Gersdorfa, [[Saksija]], (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un mūziķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Drivinalds''' ({{val-la|Drivinalde}}) jeb '''Drunvalds''' (citos [[Indriķa hronika]]s norakstos: ''Drunwaldus, Drunalde'') bija [[Tālava]]s valdnieka [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēls, kas no 1214./1215. gada kā [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis valdīja tēva zemēs, kas 1224. gadā tika sadalītas starp [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]].

sentences: '''Pusnakts''' ir [[laiks|laika]] moments, kad beidzas viena [[diennakts]] un sākas nākamā. Tad notiek [[datums|datumu]] maiņa.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ich ruf zu Dir, Herr Jesu Christ''''' ir viena no populārākajām krājumā ''Orgelbüchlein'' ("Ērģeļu grāmatiņa") iekļautajām [[Vācieši|vācu]] [[Komponists|komponista]] [[Johans Sebastiāns Bahs|Johana Sebastiāna Baha]] sacerētajām [[Ērģeles|ērģelēm]] domātajām [[Korāļu prelūdija|korāļu prelūdijām]].
Šī ornamentālā, tīrā stilā sarakstītā korāļu prelūdija tiek raksturota kā "lūgšana izmisuma laikā". Tā ir unikāla fa [[Minors|minorā]] sacerēta trio veida prelūdija diviem [[Manuālis (mūzikas instrumenti)|manuāļiem]] un [[Pedālis (mūzikas instrumenti)|pedālim]]. Iespējams, ka Bahs pie šāda netradicionāla stila izvēles nonācis, spēlēdams [[Halle]]s pilsētas [[Baznīca (celtne)|baznīcas]] jaunās ērģeles, kurām bija tam laikam salīdzinoši moderns skaņojums. Sacerēta laikā no 1708. līdz 1717. gadam, Baha tā saucamajā Veimāras periodā.
<ref>[http://ir.uiowa.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=4693&context=etd A STUDY OF TWO ORGAN CHORALE PRELUDES OF JOHANN SEBASTIAN BACH ]</ref>
<ref>[http://www.delfi.lv/kultura/news/music/rigas-doma-skanes-baha-malera-un-mijo-muzika-ipasa-aranzejuma.d?id=47726395  Rīgas Domā skanēs Baha, Mālera un Mijo mūzika īpašā aranžējumā]</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vaiņodes Svētā Krusta Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Vaiņodes katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Vaiņodes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 25  | lats  = 00 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 51  | longs = 10 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Dienvidkurzemes novads]], [[Vaiņodes pagasts]], [[Vaiņode]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1941]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Gatis Mārtiņš Bezdelīga
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3470 www.katedrale.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1941]]
| length                = 20 m
| width                 = 20 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
[[File:Diencephalon small.gif|thumb|Starpsmadzenes]]
'''Starpsmadzenes''' ({{val-la|diencephalon}}) ir galvas [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas starp [[Gala smadzenes|gala]] un [[Vidussmadzenes|vidussmadzenēm]]. Uz smadzeņu pamatnes starpsmadzeņu robeža no priekšas iet pa priekšējo [[Redzes nervi|redzes nervu]] krustojumu, pa [[caurumotā viela|caurumotās vielas]] priekšmalu un [[redze]]s traktu, bet no aizmugures — pa smadzeņu kājiņu malu.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Russula emetica 117475.jpg
| att_nosaukums= Dzimtas [[tipiskā suga]] — [[sīvā bērzlape]] (''Russula emetica'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| kategorijas =nē
}}
'''Bērzlapju dzimta''' (''Russulaceae'') ir [[sēnes|sēņu]] [[dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[bērzlapju rinda]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gadā tajā ietilpa 10 ģintis un 2222 sugas. Lielākā no ģintīm ir bērzlapes ar 1331 sugu, tai seko pienaines ar 638 sugām.<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/62794 Catalogue of Life: Russulaceae], skatīts 2021-01-20</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Francijas Vēstnesis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The French Dispatch (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8847712/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|11||bez}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 103 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2021|10|22|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| studija =
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| operators = [[Roberts Jomens]]
| oriģinālnos = ''The French Dispatch''
| mūzika = [[Aleksandrs Deplā]]
| aktieri =
* [[Benisio del Toro]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Timotijs Šalame]]
* [[Lina Kudri]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Matjē Amalričs]]
* [[Stīvs Parks]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Ouens Vilsons]]
| scenārijs =
* Vess Andersons
* [[Romāns Kopola]]
* [[Hugo Giness]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| producents =
* Vess Andersons
* [[Džeremijs Dosons]]
* [[Stīvens Raless]]
| režisors = [[Vess Andersons]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The French Dispatch.jpeg
| imdb =
}}
'''"Francijas Vēstnesis, pielikums avīzei "''Liberty, Kansas Evening Sun''""''' ({{Val|en|The French Dispatch of the Liberty, Kansas Evening Sun}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Adriens Brodijs]], [[Tilda Svintone]], [[Lea Sedū]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Timotijs Šalame]], [[Lina Kudri]], [[Džefrijs Raits]], [[Matjē Amalričs]], [[Stīvs Parks]], [[Bills Marijs]] un [[Ouens Vilsons]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kuiķule
| settlement_type          = skrajciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Salacgrīvas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,143
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2006|05|24||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=31920 |title=Informācija par objektu: Kuiķule |accessdate={{dat|2018|02|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 43 | lats  = 00 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 29 | longs = 40 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4054
| var_id                   = 100147881
| lgia_id                  = 31920
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Introversija''' ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad [[Karls Gustavs Jungs]] savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju [[katekse]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Telling Lies in America''
| attēls                   =  Telling Lies in America (1997) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Gajs Ferlands]]
| producents               =
* [[Bens Mairons]]
* [[Frena Rubela Kuzui]]
| scenārija autors         = [[Džo Esterhass]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Beikons]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Maksimilians Šells]]
* [[Kalista Flokhārta]]
* [[Pols Dūlijs]]
* [[Lūks Vilsons]]
| mūzika                   = [[Endijs Palijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Banner Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/telling-lies-america-1997|title=Telling Lies in America|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archive-date={{dat|2019|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190701164555/https://bbfc.co.uk/releases/telling-lies-america-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tellingliesinamerica.htm|title=Telling Lies in America|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|318 809}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Telling Lies in America''''' ir 1997. gada drāma, kuras režisors ir [[Gajs Ferlands]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Breds Renfro]], [[Maksimilians Šells]], [[Kalista Flokhārta]], [[Pols Dūlijs]] un [[Lūks Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|15||bez}} ASV.

sentences: '''Pumpurošanās''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[bezdzimumvairošanās]] veids, kad jauns [[organisms]] vai jauna [[šūna]] veidojas no vecākorganisma vai šūnas izaugumiem. Pumpurošanās raksturīga arī daudzām [[sēnes|sēnēm]]. Dzīvnieku vidū pumpurojoties vairojas galvenokārt vienšūnas organismi, [[sūkļi]], [[zarndobumaiņi]], [[tunikāti]], daži [[tārpi]]. Dažām sugām pumpurošanās nenotiek līdz galam un jaunie īpatņi paliek savienoti ar vecākorganismu, veidojot kolonijas.

sentences:
]]
'''Ģeotermālā enerģija''' ir [[Zeme]]s dzīļu [[siltums]]. [[Ieži]] zem Zemes virsas bieži ir karsti. Ģeotermālās [[elektrostacija]]s izmanto šo iežu siltumu, lai pārvērstu [[ūdens|ūdeni]] [[tvaiks|tvaikā]]. Tvaiku savukārt var izmantot [[elektrība]]s ražošanai vai apsildīšanai.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/resursi-energijas-avoti-6108/re-0d24576e-7c58-4f75-9748-06b74ae307ef</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Aizkalne
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Jasmuiža - Raiņa muzejs Aizkalnē 2001-04-08.jpg
| image_caption            = Raiņa muzejs «Jasmuiža»
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Aizkalnes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,22
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=584&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 207
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 11| lats  = 59| latNS  = N
| longd = 26| longm = 46| longs = 40| longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 145
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5305 Aizkalne
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{atsauces+}}
'''Biomīmikrija''' ir [[Zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[daba]]s realizētos procesus un struktūras un imitē tās, lai rastu [[Ilgtspējība|ilgtspējīgus]] risinājumus cilvēku problēmām. Biomīmikrijai ir daudz kopīga ar citām [[Biozinātne|biozinātnēm]], kuras smeļas iedvesmu dabā, piemēram, bioniku, biomimētiku, bioinženieriju.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Ilūkste (nozīmju atdalīšana)|Ilūkste}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ilūkste
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Ilūkste, Raiņa piemineklis.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Rainis|Raiņa]] piemineklis Ilūkstē
 | image_flag               =
 | flag_link                = Ilūkstes karogs
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Ilūkste.svg
 | shield_link              = Ilūkstes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 55 | latm  = 58 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 17 | longs = 51 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1917]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Illoxen}}, ''Illuxt''
 | area_total_km2           = 9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ilūkste}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 100
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5447
 | website                  = {{URL|www.ilukste.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0085CA|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Mets Rūle|bg_color=#000000|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Carolina Panthers|logo=Carolina Panthers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Karolīnas "''Panthers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Šarlota}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Skots Fiterers|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Bank of America Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=74 867|krāsas=Melna, gaiši zila, pelēka<br />{{color box|#000000}} {{color box|#0085CA}} {{color box|#BFC0BF}}|īpašnieks=Deivids Tepers|prezidents=|divīzijas tituli=6}}'''Karolīnas "Panthers"''' ({{Val|en|Carolina Panthers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Šarlota|Šarlotā]], [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Panthers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Bank of America Stadium'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Ernests Gliks
| vārds_orig = ''Johann Ernst Glück''
| attēls = Ernests Gliks.jpg
| dz_gads = 1654
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Vetīne|Vetīnē]], [[Saksija|Saksijā]]
([[Saksija-Anhalte]], {{DEU}})
| m_gads = 1705
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Alūksne]], [[Maskava]]
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts = Ernests Glika paraksts 1686.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viens no Simtgades ozoliem, iestādīts pie jaunās LNB ēkas.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Sensors''' (no {{val|la|sensus}} — 'sajūta') jeb '''devējs''' ir mērpārveidotājs vai ierīce, kas tieši uztver mērījamo [[fizikāls lielums|lielumu]] (piemēram, [[spiediens|spiedienu]], [[temperatūra|temperatūru]], [[deformācija|deformāciju]], [[spriegums|spriegumu]], [[gaisma]]s daudzumu, vielas stāvokli) un veido tā vērtībām atbilstošu signālu virkni.

sentences:
[[Kategorija:Lidsabiedrības pēc valsts]]
[[Kategorija:Nauru]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Diksona Zeme
|attēls              = Dickson Land Peerdalen IMG 7196.JPG
|attēla paraksts     = Pērdālene
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Diksona Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Dickson Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=50|lats= |latNS=N
|longd=15|longm=55|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 80
|platums             = 40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Leinefjellets]]
|augstums            = 1165
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Piramidene]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 3—50
|iedzīvotāju gads = 2018
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Diksona Zeme''' ({{val|no|Dickson Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/e5f95d84-e579-58cd-bf06-c6ec2d70f4e0 NPDC. Dickson Land]</ref> Dienviddaļu aizņem pussala, ko apskalo [[Īsfjords]] un tā atzari [[Billes fjords]], [[Nūrfjords]] un [[Diksona fjords]]. Ziemeļos Diksona Zemes krastus apskalo [[Veidefjords|Veidefjorda]] atzari Vestfjords un Eustfjords. Ziemeļrietumos Diksona Zeme robežojas ar [[Džeimsa I Zeme|Džeimsa I Zemi]] un [[Andrē Zeme (Svalbāra)|Andrē Zemi]], austrumos — ar [[Nīfrīzlande|Nīfrīzlandi]] un [[Binsova Zeme|Binsova Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru uzņēmējam un filantropam Oskaram Diksonam ''(Oscar Dickson)'', kurš finansēja vairākas [[Zviedrija]]s arktiskās ekspedīcijas laika posmā no 1868. līdz 1897. gadam.

sentences: '''Augstie slāņmākoņi''' ''Altostratus'' (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs [[mākoņi|mākoņu]] slānis, caur kuru tiek maz [[Saule]]s staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina [[spalvu slāņmākoņi|spalvu slāņmākoņus]]. Visbiežāk ''Altostratus'' mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem [[ūdens]] pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no [[ledus]] kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. [[ziema|Ziemā]] no šiem mākoņiem krīt [[sniegs]].

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ziemeļamerikas indiāņu ciltis]]
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]

sentences:
. Tas savā uzturā izmanto [[līdaka]]s, kas savukārt barojas no [[asaru ģints|asariem]]. Asari pārtiek no [[vīķe|vīķēm]], bet tās ēd saldūdens [[garneles]]]]
'''Barības ķēde''', arī '''barošanās ķēde''', ir lineārs attēlojums, kurā redzama dažādu dzīvo organismu [[ēšana|barošanās]] attiecība. Tā ir daļa no [[barošanās tīkls|barošanās tīkla]], kas veidojas, barības ķēdēm krustojoties. Barības ķēde sākas ar producentiem ([[augi]] un [[sēnes]]), tiem seko primārie patērētāji ([[zālēdāji]]) un noslēdzas ar sekundārajiem patērētājiem ([[gaļēdāji]]em un [[visēdāji]]em). Sekundārajos patērētājos var būt vairāki posmi, tas ir, vieni sekundārie patērētāji savā barībā lieto citus sekundāros patērētājus.
<!--
== Atsauces ==
{{atsauces}} -->

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Romāns Reslers
| image         = Vilhelms Reslers.png
| imagesize     = 160px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1879|12|27}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = 1949
| deathplace    = [[Ramštate]], {{DEU}}
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]|pilsētu [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Alabama]]s štatā|Birmingema (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Birmingema
| official_name = Birmingham
| nickname = Brum,City of a ThousandTrades,0121,Second City,The Pen Shop of the World,Venice of the North,Workshop of the World
| motto =
| settlement_type = lielpilsēta
| image_skyline = Birmingham Montage 2012.jpg
| image_caption =
| image_flag = Birmingham City Flag.svg
| image_seal =
| image_shield = Coat of arms of Birmingham.svg
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| image_map =
| pushpin_map = Anglija
| pushpin_label_position =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Valsts daļa
| subdivision_type2 = Reģions
| subdivision_name = {{karogs|UK}}
| subdivision_name1 = {{karogs|Anglija}}
| subdivision_name2 = [[Rietummidlenda]]
| established_title = Dibināta
| established_date = VII gs.
| established_title2 = Lielpilsēta (“city”) kopš
| established_date2 = 1889
| government_type =
| leader_title = Lords-mērs
| leader_name = Mohameds Azims
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 267.8
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 = 598.9
| area_metro_km2 = 1164
| population_as_of = 2021
| population_footnotes =
| population_total = 1142494
| population_urban = 2834000
| population_metro = 3 683 000
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| utc_offset = +0
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset_DST = +1
| latd = 52
| latm = 28
| lats = 59
| latNS = N
| longd = 1
| longm = 53
| longs = 37
| longEW = W
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 140
| website = {{URL|www.birmingham.gov.uk/}}
| footnotes =
| area_code = +44 121
| iso_code = GB-BIR
}}
'''Birmingema''' jeb '''Bērmingema'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Antonija Ahero |authorlink=Antonija Ahero |title=Angļu īpašvārdu atveide latviešu valodā |url=https://www.personvarduatveide.lv/uploads/sources/32/pdf/anglu_ipasvardu_atveide_latviesu_valoda.pdf#page=164 |year=2006 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=9984-698-68-8 |page=167}}</ref> ({{val|en|Birmingham}}, {{izrunā|/ˈbɜːrmɪŋəm/}}) ir pilsēta [[Anglija|Anglijā]], [[Rietummidlenda|Vestmidlendā]]. Otra lielākā Anglijas pilsēta, nozīmīgs ekonomikas centrs. Vēsturiski viena no galvenajām pilsētām, kurā sākās [[rūpnieciskā revolūcija]]. Šeit savu darbību veica [[Džeimss Vats]] — [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēja]] izgudrotājs. Birmingemā dzīvojuši daudzi ievērojami tā laika izgudrotāji un uzņēmēji.

sentences:
{{Citas nozīmes|1229. gada karagājienu uz kuršu zemi|Karagājiens uz Kursu|Karagājiens uz Kursu}}
s karte 13. gadsimta vidū. Zobenbrāļu ordeņa karaspēks iebruka Kurzemes ziemeļaustrumu daļā]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{CompactTOC}}

sentences: '''Sērsna''' ir blīva un cieta [[sniegs|sniega]] virskārta, kas rodas pēc neliela atkušņa vai silta laika perioda ziemā, sasalstot mitram sniegam. Sērsna, kas izveidojusies virs sniega segas, nelabvēlīgi ietekmē mežos dzīvojošās zīdītāju sugas. Nagaiņiem — [[Stirna|stirnām]], [[Briežu dzimta|briežiem]], [[meža cūka|meža cūkām]] — šādi laika apstākļi ir ļoti nelabvēlīgi, jo virs sniega segas izveidojusies ledus kārta neiztur viņu svaru. Dzīvniekiem salaužot plāno ledus kārtu, tiek savainotas kājas, tādējādi apgrūtinot pārvietošanos.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193458-sersna_nelabveligi_var_ietekmet_meza_dzivojosas_ziditaju_sugas Sērsna nelabvēlīgi var ietekmēt mežā dzīvojošās zīdītāju sugas.], tvnet.lv, {{dat|2002|12|30|SK}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus maximus holotips.jpg
| att_nosaukums = ''T. maximus'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv = Tartuosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Tartuosteus
}}
'''Tartuosteji''' (''Tartuosteus''; nosaukums no [[Tartu]], [[Igaunija]]s pilsētas) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1961. gadā aprakstīja padomju pētnieks [[Dmitrijs Obručevs]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Tartuosteus giganteus]]'', kas iepriekš tika aprakstīta kā ''Psammolepis gigantea'' <small>Gross, 1933</small>.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Edvards Grejs
|     vārds_orig = ''John Edward Gray''
|         attēls = Gray John Edward 1800-1875.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Anglis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Zooloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džons Edvards Grejs''' ({{val|en|John Edward Gray}}; dzimis {{dat|1800|2|12}}, miris {{dat|1875|3|7}}) bija [[briti|britu]] [[zoologs]]. Viņa jaunākais brālis [[Džordžs Grejs]] angļu zoologs un rakstnieks un tēvs [[Semjuels Frederiks Grejs]] — botāniķis un farmakologs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads el Idrīsi
|     vārds_orig = {{ara|محمد الإدريسي}}
|         attēls = Estatua de Al-Idrisi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Piemineklis Muhammadam el Idrīsi [[Seuta|Seutā]]
|     dz_dat_alt = aptuveni [[1100. gads|1100]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco 1073 1147.svg}} [[Seuta]], [[Almoravidu valsts]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt = [[1165. gads|1165]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Almohad Dynasty (1147-1269).svg}} [[Seuta]], [[Almohadu kalifāts]] (Tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]], [[eģiptoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Millstätter Berg Birke Lammersdorf.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pendula
| suga_lv = Nokarenais bērzs
| kategorijas =nē
}}
'''Nokarenais bērzs''' (''Betula pendula'' Roth, sīn. ''Betula verrucosa'' Ehrh.) jeb '''kārpainais bērzs,''' jeb '''āra bērzs''' ir [[bērzu dzimta]]s suga. Latvijā bieži sastopams [[koks]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Banna
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = River Bann
| citvaloda2      = ga
| oriģinālnosaukums2 = An Bhanna
| attēls            = River_Bann_at_Coleraine.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Banna pie Kolreinas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Mornas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļu šaurums]]
| sāk_plat_d=54 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=10 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GBR}}
| garums            = 129
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 92 m3/s
| gada_notece       =
| baseins           = 5775
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ziemeļīrija#Lielbritānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Menelaja teorēma''', nosaukta par godu [[Menelajs no Aleksandrijas|Menelajam no Aleksandrijas]], ir teorēma par [[Trijstūris|trijstūri]] [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]]. Ja dots trijstūris ''ABC'', un  krustiska taisne, kura krusto ''BC'', ''AC'', un ''AB''  attiecīgi punktos ''D'', ''E'', un ''F'', un punkti ''D'', ''E'', and ''F'' nesakrīt ar ''A'', ''B'', un ''C'', tad

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ohrže
| valsts            = Čehija
| citnosaukums      = Ohrže
| citvaloda         = cs
| citvaloriģin      = Ohře
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Ēgere
| citvaloda1        = de
| citvaloriģin1     = Eger
| attēls            = Eger-Karlsbad-1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ohrže pie [[Karlovi Vari]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}<br />{{CZE}}
| garums            = 291
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 1,2
| baseins           = 5 614
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=4 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=33 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=8 | iet_gar_s=9 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Čehija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}
'''Ohrže''' ({{val-cs|Ohře}}) vai '''Ēgere''' ({{val-de|Eger}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bavārija|Bavārijā]]) un [[Čehija|Čehijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. Pēc 35 kilometriem šķērso Vācijas——Čehijas robežu. Tek pa ieplakām [[Rūdu kalni|Rūdu kalnu]] piekājē. Lejtecē līdzenumu upe.

sentences: '''Pevenči''' ir [[mapuči|mapuču]] etniskā grupa. ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''pehuén'' '[[Čīles araukārija]]' un ''che'' 'cilvēki' ) ''Pehuénche'' - " 'pehuén' koka cilvēki" jeb "araukāriju cilvēki". Dzīvo [[Andi|Andu]] kalnos.[[Čīle|Čīlē]] no [[Maule]] upes ziemeļos līdz [[Lonkimaja vulkāns|Lonkimaja vulkānam]] dienvidos. [[Argentīna|Argentīnā]] [[Neukena]]s provincē uz rietumiem no [[Alumīnē ezers|Alumīnē ezera]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
]]
'''Gliceraldehīda-3-fostāts''' ir [[Kalvina cikls|Kalvina cikla]] produkts, kas iesaistās daudzos [[augu šūna]]s [[vielmaiņa]]s procesos kā pirmais [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas dod iespēju sintezēties jebkura cita veida organiskām vielām. Salīdzinājumā ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[šūna|šūnām]], [[aļģes|aļģu]] un [[augi|augu]] šūnām raksturīgas daudz lielākas [[bioķīmija|bioķīmiskās]] iespējas.

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Ljēža–Bastoņa–Ljēža
| current_event = 2023. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža
| image         = Liège–Bastogne–Liège logo.svg
| image_caption =
| date          = Aprīļa beigas
| region        = [[Ardēni]], [[Beļģija]]
| latviski      =
| localnames    = Liège–Bastogne–Liège {{fr icon}}
| nickname = ''La Doyenne'' ("vecākās")
| discipline = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Pasaules tūre]]
| type = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas klasiku "piemineklis"]]
| organiser = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director =
| first = 1892
| number = 108 (uz 2022. gadu)
| final =
| firstwinner = {{flaga|Beļģija}} [[Leons Uā]]
| mostwins = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]<br>(5 uzvaras)
| mostrecent = {{flaga|BEL}} [[Remko Evenepūls]]
}}

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=118|ipa=626|unicode=U+0272|ipa-image=Xsampa-J.png|xsampa=J|kirshenbaum=n^|sound=palatal nasal.ogg}}
''.]]
Balsīgs '''palatāls nazāls līdzskanis''' sastopams apmēram 35% Pasaules [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir ['''{{IPA|ɲ}}'''], attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>J</tt>. IPA simbols ir veidots mazajam burtam ''n'' pievienojot pa kreisi pagrieztu apakšējo "asti". Simbolu {{IPA|[ɲ]}} nedrīkst jaukt ar [[retroflekss nazāls līdzskanis|retrofleksa nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|[ɳ]}}, vai [[velārs nazāls līdzskanis|velāra nazāla līdzskaņa]] simbolu {{IPA|ŋ}}.

sentences:
'''Ginekoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kurā pēta [[sieviete]]s organisma īpatnības un slimības.
{{Commonscat|Gynecology}}

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernsts Fromholds-Treijs
|     vārds_orig = ''Ernst Fromhold-Treu''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Kastu sistēma Indijā''' saglabājusi iezīmes no [[Indijas vēsture|Indijas vēsturiskā]] sabiedrības dalījuma sociālās un profesionālās grupās jeb [[Kasta|kastās]].

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vija Vētra
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}<ref name="Meiere" />
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = [[Dejotāja]], horeogrāfe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vija Vētra''' (dzimusi {{dat|1923|2|6}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|771}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[dejotāja]] un horeogrāfe, [[indieši|indiešu]] un sakrālās dejas kustības aizsācēja Latvijā.<ref name="Meiere">{{Laikraksta atsauce|last=Meiere|first=Agnese|date={{dat|2013|6|5||bez}}|title=«Brīvība man lieliem burtiem rakstāma»|journal=Ieva|volume=23|issue=814|pages=10.—14. lpp|issn=1407-2033}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neviens nav ideāls
| attēls                   =  The Wife (2017 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wife''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Bjērns L. Rundžs]]
| producents               =
* [[Rozālija Svedlina]]
* [[Meta Luīze Foldadžere]]
* [[Pīrss Tempests]]
* [[Pjodors Gustavsons]]
* [[Klaudija Blūmhuba]]
| scenārija autors         = [[Džeina Andersone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Maikss Aironss]]
* [[Ennija Stārka]]
* [[Harijs Loids]]
* [[Elizabete Makgoverna]]
| mūzika                   = [[Žoselīna Pūka]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Meta Film London]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Tempo Productions]]''
* ''[[Embankment Films]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Spark Film and Television]]''
* ''[[Film i Väst]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[SF Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|12|Toronto kinofestivāls|2018|8|17|ASV|2018|9|28|Apvienotā Karaliste|2018|12|7|Zviedrija|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wife-2017|title=The Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024150100/https://www.bbfc.co.uk/releases/wife-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thewife.htm|title=The Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neviens nav ideāls"''' ({{val|en|The Wife}}) ir 2017. gada drāma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors ir [[Bjērns L. Rundžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Džonatans Praiss]], [[Kristians Sleiters]], [[Maikss Aironss]], [[Ennija Stārka]], [[Harijs Loids]] un [[Elizabete Makgoverna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Normaņi''' ([[normandiešu valoda|normandiešu]]: ''Normaunds''; {{val|fr|Normands}}; {{val|la|Nortmanni/Normanni}} — 'ziemeļnieki') bija [[vikingi|vikingu]] grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu [[Francija]]s ziemeļos esošajā [[Normandija]]s reģionā un [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]]. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem [[franki]]em. 911. gadā normaņi dibināja [[Normandijas hercogi]]sti. [[1066. gads|1066. gadā]] tās hercogs [[Viljams I Iekarotājs]] pakļāva [[Anglija|Angliju]] un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normaņi iekaroja mūsdienu [[Itālija]]s dienvidus un [[Sicīlija|Sicīliju]] un tur dibināja [[Sicīlijas karaliste|Sicīlijas karalisti]]. [[Pirmais Krusta karš|Pirmā Krusta kara]] laikā normaņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences:
]]
'''Turbulence''' ({{val|la|turbulentus}} — 'saviļņots') ir parādība, kuras būtība ir tāda, ka [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmas intensitātes palielināšanās gadījumā plūsmā izveidojas daudzi virpuļi. Šādu plūsmu izskaitļošanai tika radīti dažādi turbulences modeļi.

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Rumbula (nozīmju atdalīšana)|Rumbula}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Rumbula
|attels             =
|paraksts           = SB siltumtehnikas tirdzniecības centrs.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 6,978 km²
|iedzivotaju_skaits = 945 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15.]] [[18. autobusu maršruts (Rīga)|18.]] [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31.]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hohvanners
| Photo                = Hochwanner_von_S_HQ.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Vācija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.395833 |latNS=N
| longd=11.054167 |longEW=E
| Augstums         = 2744
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Tirole}}/<br/>{{vieta|Vācija|Bavārija}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Veteršteini]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1870
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kristaps Krišs Upelnieks
| vārds_orig =
| attēls = Kristaps Upelnieks.gif
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]] formas tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1891
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgavas apriņķis|Saukas pagasts}}
(tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1944
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 20
| m_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Liepājas apgabals|Liepāja}}
(tagad {{vieta|Latvija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[Kapteinis (dienesta pakāpe)|kapteinis]]
|  dienesta_laiks = 1914—1917
1919—1923
|          valsts = {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
{{LAT}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
[[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = [[Latvijas Universitāte]]
|     apbalvojumi = [[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] [[Svētā Jura krusts]] (1917)
[[Lāčplēša Kara ordenis]] (1921)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''''TGV''''' ({{val|fr|Train à Grande Vitesse}} — 'liela ātruma vilciens') ir [[Francija]]s [[ātrvilciens|ātrvilcienu]] sistēma, kuru apkalpo valsts dzelzceļa operatora ''[[SNCF]]'' meitas uzņēmums ''SNCF Voyages''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Gvarāna
|         binomial = Paullinia cupana
|           attēls = Guaranà original do Brasil.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Paullinia
|         ģints_lv = Paulīniju ģints
|          ģints_r =
|             suga = P. cupana
|          suga_lv = Gvarāna
|           suga_r = Gvarāna
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pornogrāfija''' ({{val-el|πόρνη}}, ''pórni'' - "[[prostitūta]]", ''γράφω'', ''graphein'' - "rakstīt") ir cilvēka ķermeņa un [[dzimumattiecības|dzimumattiecību]] attēlojums [[grāmata|grāmatās]], [[attēls|attēlos]], [[statuja|statujās]], [[kinofilma|kinofilmās]] un citos [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]], kura mērķis ir izraisīt [[uzbudinājums|uzbudinājumu]].<ref>[http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=pornogr%C4%81fija Pornogrāfija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110610185055/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=pornogr%C4%81fija |date={{dat|2011|06|10||bez}} }} tezaurs.lv</ref> Atšķirība starp pornogrāfiju un [[erotika|erotiku]] lielā mērā ir subjektīva, ko galvenokārt nosaka [[sabiedrība]]s standarti.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tirreno—Adriatico}}
{{Cycling race/infobox|Q47008011}}
'''2018. gada ''Tirreno—Adriatico''''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu  sacensības, kas notika no 7. līdz 13. martam. Tā bija 53. reize, kad notika ''[[Tirreno—Adriatico]]'' sacensības un tās bija septītās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabitīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-30
|ķīm_formula=Ca3Mg3(UO2)2(CO3)6(OH)4·18(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bāli zaļš, zaļgandzeltens
|svītra=
|habituss=Adatveida kristāli, kārtiņas, šķiedraini kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2,5
|spīdums=Zīdains
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.502 nβ = 1.508 nγ = 1.525
|pleohroisms=
|blīvums=2,58
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aknīste
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Aknīstes katoļu baznīca 2000-07-23.jpg
| image_caption = [[Aknīstes Svētā Ignācija Romas katoļu baznīca]]
| image_shield = Akniste_COA.svg
| shield_link = Aknīstes ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 9
| lats = 44
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 44
| longs = 28
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1298. gadā
| established_title2 = [[Ciems (biezi apdzīvota vieta)|Ciems]]
| established_date2 = kopš 1925. gada
| established_title3 = [[Pilsētciemats]]
| established_date3 = kopš 1950. gada
| established_title4 = [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
| established_date4 = kopš 1991. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val-de|Oknist}}
{{val-lt|Aknysta}}
{{val-pl|Oknista}}
| area_total_km2 = 3.43
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aknīste}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5208 Aknīste
| website = [https://www.akniste.lv/ www.akniste.lv]
| image_flag = Aknistes-karogs-rgb.svg
| flag_link = Aknīstes karogs
}}
'''Aknīste''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Atrodas [[Dienvidsusēja]]s krastos, 135 km no [[Rīga]]s, 69 km no [[Daugavpils]], 53 km no Jēkabpils.

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences: '''Politiskais islāms''' raksturo ideju par valsts un sabiedrības veidošanu atbilstoši [[Islāms|islāma]] principiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/religion/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/political-islam|title=Political Islam {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2021-12-13}}</ref> Politiskais islāms tiek definēts kā jebkāds [[islāmisms]] tiktāl, ciktāl tas var kalpot kā politiskās identitātes un politiskās rīcības pamats.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences: '''21. aprīlis''' ir gada 111. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (112. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences: '''6. armija''' bija [[Trešais reihs|nacistiskās Vācijas]] sauszemes spēku operatīvā vienība. Tā piedalījās [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Tā ieguva sliktu slavu par kara noziegumiem, piemērām, par vairāk nekā 30 000 ebreju slepkavībām [[Babinjara|Babinjarā]] 1941. gada septembrī.

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Prix Versailles''''' ir starptautisks arhitektūras konkurss, kurā tiek apbalvoti jauni arhitektūras projekti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archinect.com/news/bustler/8562/unesco-honors-the-world-s-best-contemporary-architecture-at-the-prix-versailles-2021|title=UNESCO honors the world's best contemporary architecture at the Prix Versailles 2021|date=2021. gada 20. decembris|accessdate=2022. gada 30. maijs|website=Archinect|language=en}}</ref>

sentences:
{{commonscat|Michael Jackson|Maikls Džeksons}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Pavāru atsegums
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 56.687804
| gar_d            = 22.132972
|        atrašanās = {{vieta|Latvija}} [[Kuldīgas novads|Skrundas pagasts]], [[Saldus novads|Zirņu pagasts]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|C]]3, [[Famenas stāvs|Famena]], [[Ketleru svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}
'''Pavāru atsegums''' jeb '''Pavāru atsegumi''' ir [[Nogulumieži|nogulumu]] [[atsegums]] [[Cieceres ieleja|Cieceres ielejā]], [[Pieventas līdzenums|Pieventas līdzenumā]], [[Kursas zemiene|Kursas zemienē]]. Dabas veidojumu komplekss ir nozīmīgs, pirmkārt, kā unikālu [[Paleontoloģija|paleontoloģisko]] atradumu vieta un atsegumi, kas satur nozīmīgas [[Sedimentoloģija|sedimentoloģiskas]] liecības, kā arī vieta, kur atrodas vērtīgi [[Biotops|biotopi]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/pavaru-atsegumi|title=Pavāru atsegumi|access-date=06.02.2022|date=14.11.2020}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{Infobox medical condition
| name          = Hisa kūlīša labā zara blokāde
| synonym       = LZB, RBBB
| image         = Right bundle branch block (RBBB) of the human heart.svg
| caption       = Labā kūļa zaru blokādes ilustrācija, kas atrodas intraventrikulārā starpsienā
| pronounce     =
| specialty     = [[Kardioloģija]]
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #F2C800
 |                 bg_color = black
 |                    klubs = Pittsburgh Steelers
 |                     logo = Pittsburgh Steelers logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Pitsburgas "Steelers"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |                     līga = [[Nacionālā futbola līga]]
 |               konference = Amerikas futbola konference
 |                 divīzija = Ziemeļu divīzija
 |                 dibināts = 1933
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''Heinz Field''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 65 050
 |                   krāsas = Melna, zelta, balta<br />{{color box|black}} {{color box|#F2C800}} {{color box|white}}
 |                īpašnieks = Rūniju ģimene
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = Maiks Tomlins
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 6
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 8
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Pitsburgas "Steelers"''' ({{val|en|Pittsburgh Steelers}}) profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Pitsburga|Pitsburgā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1933. gadā kā '''Pitsburgas "Pirates"'''. "Steelers" spēlē [[Nacionālā Futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās [[Super Bowl|Superkausa]] izcīņās, kas ir līgas labākais sasniegums (kopumā spēlējis astoņos Superkausos). "Steelers" savas mājas spēles aizvada ''Heinz Field'' stadionā.

sentences: '''Autodidakts''' ({{val|grc|αὐτός}} (''autos'') — 'pats' un ''διδακτός'' (''didaktos'') — 'mācīties') ir cilvēks, kurš savas [[zināšanas]] ieguvis pašmācības ceļā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Liede
  | attēls            = Liede.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Liede ziemā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = pie [[Elstes|Elstēm]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Aiviekste]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 60
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 47
  | caurtece          =
  | gada_notece       = 0,106
  | baseins           = 358
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Nidrīte]], [[Ušurupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=6 | sāk_plat_s=34 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=34 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
}}
'''Liede''' (augštecē '''Liedīte''') ir [[Aiviekste]]s labā pieteka [[Gulbenes novads|Gulbenes]] un [[Madonas novads|Madonas]] novados. Tek cauri [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Jaungulbenes pagasts|Jaungulbenes]], [[Dzelzavas pagasts|Dzelzavas]], [[Līgo pagasts|Līgo]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu]] pagastam.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristofors Kolumbs
|          vārds_orig = ''Christopher Columbus ''
|              attēls = Colomb.jpeg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1451
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Dženova]], [[Dženovas Republika]] (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1506
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = ārpus [[Valadolida]]s, [[Spānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Columbus Signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristofors Kolumbs''' ([[1451]]—[[1506]]; {{val|it|Cristoforo Colombo}}, {{val|es|Cristóbal Colón}}, {{val|pt|Cristóvão Colombo}}, {{val|de|Christoph Kolumbus}}) bija itāļu jūrasbraucējs, kurš šķērsoja [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] un [[1492]]. gadā zem [[Spānija|spāņu]] karoga sasniedza [[Karību jūra]]s salas. Viņš domāja, ka Zeme ir apaļa un, braucot uz rietumiem, viņš varētu sasniegt [[Āzija]]s [[Tālie Austrumi|Tālos Austrumus]].

sentences: '''S kvarks''' jeb dīvainais (''strange'') kvarks - vieglākais [[kvarks]] otrajā ģimenē. S kvarkam piemīt tā saucamā [[dīvainība]] un daļiņas, kas to satur, sauc par dīvainajām daļiņām. Pirmā dīvainā daļiņa - [[kaons]] - tika atklāta jau 1947. gadā, bet s kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss fon Pajers
|     vārds_orig = ''Julius von Payer''
|         attēls = Luckhardt - Julius von Payer (ÖNB 8080757).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Teplice|Šēnava]], [[Austrijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Bleda|Veldesa]], [[Austroungārija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrietis
|   nodarbošanās = virsnieks, kartogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Johanness Ludoviks fon Pajers''' ({{val|de|Julius Johannes Ludovicus von Payer }}; dzimis {{dat|1841|9|2}}, miris {{dat|1915|9|29}}) bija [[Austroungārija]]s armijas virsnieks, [[alpīnists]], [[polārpētnieks]], [[kartogrāfs]] un [[gleznotājs]], Terezijas militārās akadēmijas profesors. Kopā ar [[Karls Veiprehts|Karlu Veiprehtu]] vadīja Austroungārijas polāro ekspedīciju (1872-1874), kas atklāja [[Franča Jozefa Zeme|Franča Jozefa Zemi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |title=Payer, Julius Johann Ludwig Ritter von (österreichischer Adel 1876) |access-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160702113102/https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |archivedate={{dat|2016|07|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jēkabs Dravnieks
|     vārds_orig = ''J. Drawin-Drawneeks''
|         attēls = Jēkabs Dravnieks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Bilskas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = Pseidonīmi: Pērkoņdēls, J. Pērkondēls, J. Pd., J. Laimnieks.<ref>[http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm Dravnieks Jēkabs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20030518183858/http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm |date={{dat|2003|05|18||bez}} }}, "Latviešu valodniecības darbinieki, lingvistiskais aspekts", informācija iegūta 12.03.2008</ref>
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pantelišku vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Pantelišku lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.952810 | latNS  = N
| longd = 26.938337 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Biķernieku pagasts]], [[Panteliški]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 19. gadsimta beigas
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences: '''Dolomītmerģelis''', '''dolomīta merģelis''' jeb '''domerīts'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9%20%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D1%8C&lang=RU Akadēmiskā terminu datubāze - доломитовый мергель]{{Novecojusi saite}}</ref> ir mālaini karbonātisks [[nogulumiezis]], kurā [[Iezis|iezi]] veidojošais karbonātiskais [[minerāls]] ir [[dolomīts]], kas sastāda 50—75% no ieža kopējā daudzuma, bet pārējo daļu veido [[māls]]. Dolomītmerģeļi var būt saistīti ar pārejām starp dolomītiem, māliem, [[argillīti]]em un [[anhidrīta dolomītmerģeļi]]em.<ref>Геологический словарь, Том первый: Мергель доломитовый. Москва, Недра. 1978; 422. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] dolomītmerģeļi ir plaši izplatīti [[Augšdevons|Augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikole Stota
|     vārds_orig = Nicole P. Stott
|         attēls = Nicole Stott v2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Olbani]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štats]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 103 d 5 h 49 min
| kos_iesaukums = 2000.
| kos_misija = 1. [[STS-128]]↑ [[SKS 20. ekspedīcija|SKS-20]] [[SKS 21. ekspedīcija|SKS-21]] [[STS-129]]↓<br />2. [[STS-133]]
| kos_kuģi = [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]], [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]↓
}}
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = aeroinženierija
|   darba_vietas =
|      izglītība = ''Embry-Riddle Aeronautical University'', ''University of Central Florida''
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Nikole Stota''' (''Nicole Marie Passonno Stott'', dzimusi {{dat|1962|11|19}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], [[inženieris|inženiere]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūska
| abbreviation = Ser
| name_latin = Serpens
| RA = Čūskas galva: 16 h
Čūskas aste: 18
| dec = Čūskas galva: +10°
Čūskas aste: −5
| areatotal = 637
| arearank = 23. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Unukalhajs
| starmagnitude = 2,63
| neareststarname = ''γ Ser''
| stardistance = 36,3
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = Čūskas galva:
[[Ziemeļu Vainags]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūsknesis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]

Čūskas aste:
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Čūsknesis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vandela jūra
|attēls=Wandel Sea map.png
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |relief = jā
 |latd = 82 |latm = 15 |lats =  |latNS = N
 |longd = 17 |longm = 00 |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = right
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=
|garums= 800
|platums=
|Max_dziļums=
|Vid_dziļums =
|valstis={{GRL}}<br />{{NOR}}
|pilsētas=
}}
'''Vandela jūra''' ({{val|da|Wandelhavet}}),<ref>[http://www.denstoredanske.dk/Geografi_og_historie/Oceanien/Arktis/Wandelhavet Den Store Danske. Gyldendals åbne encyklopædi. Wandelhavet]</ref> arī '''Makinlija jūra''' ({{val|en|McKinley Sea}}), ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]] ziemeļos no [[Grenlande]]s. Nosaukta par godu dāņu polārpētniekam un hidrogrāfam Karlam Frederikam Vandelam (1843—1930), kurš 1906.—1908. gada ekspedīcijā pētīja Grenlandes piekrasti. Jūras robežas nav oficiāli noteiktas, bet tiek uzskatīts, ka tā stiepjas no [[Morisa Džesepa rags|Morisa Džesepa raga]] rietumos līdz [[Ziemeļaustrumu rags|Ziemeļaustrumu ragam]] Grenlandes ziemeļos vai līdz [[Svalbāra]]s ziemeļrietumu galam. [[Frama šaurums]] dienvidos to savieno ar [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]]. Vandela jūras akvatoriju gada lielāko daļu klāj ledus. Jūras krastā [[Princeses Dagmaras sala|Princeses Dagmaras salā]] ierīkota [[Dānija]]s polārstacija [[Statjonnorda]]. Grenlandes piekrastē vairāki lieli [[fjords|fjordi]] to skaitā [[Independensas fjords]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 =.no
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          =[[UNINETT Norid]]
|sponsors              =[[UNINETT Norid]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Norvēģija|Norvēģiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =Populārs Norvēģijā;
|ierobežojumi          = Organizācijai ir jābūt reģistrētai Norvēģijā, izņemot '''.priv.no''', kas ir pieejams individuāliem lietotājiem; ne vairāk par 20 otrā līmeņa reģistrācijām uz organizāciju
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =[http://www.norid.no/navnepolitikk.en.html Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =[http://www.norid.no/regelverk/vedlegg-h.en.html Strīdu risināšanas procedūra]
|mājas-lapa            =[http://www.norid.no/index.en.html Norid]|}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences: '''Mati''' ir tieva, elastīga struktūra, kas atrodas uz [[zīdītāji|zīdītāju]] ādas. Matu kopumu, kas atrodas uz ķermeņa, dēvē par '''apmatojumu''', savukārt dzīvniekiem dažreiz dēvē arī par '''[[spalva|spalvu]]''' vai '''kažoku'''. Tieši apmatojums ir viena no īpašībām, ar kuru zīdītāji atšķiras no citām dzīvnieku klasēm. [[Kukaiņi]]em uz ķermeņa danielam arī ir mazs matiņš, bet tiem ir pavisam cita veida struktūra. Savukārt [[augi|augu]] matiņus sauc par [[trihoma|trihomām]]. Ikdienā ar terminu "mati" saprot tikai apmatojumu, kas atrodas [[cilvēks|cilvēkam]] uz [[galva]]s.

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajona pagasti|Marsnenu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: un [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]]]]

sentences:
Episko teātri izveidoja [[vācieši|vācietis]] [[Bertolts Brehts]].
Galvenās episkā teātra iezīmes<ref>Bertolts Brehts / Līga Ulberte // 20.gadsimta teātra režija pasaulē un Latvijā. Rīga: Jumava, 2002, 544.-572. lpp.</ref>:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kreilis
 | oriģinālnos = ''Southpaw''
 |      attēls = Southpaw poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = sporta filma, drāma
 |    režisors = [[Entuāns Fukva]]
 |  producents =
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Stīvs Tišs]]
* [[Pīters Ričs]]
* [[Alans Ričs]]
* [[Džerijs Je]]
* Entuāns Fukva
 |   scenārijs = [[Kurts Saters]]
 |     aktieri =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Neomija Herisa]]
* [[50 Cent]]
* [[Ūna Lorensa]]
 |      mūzika = [[Džeimss Horners]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''[[Riche Productions]]''
* ''[[Escape Artists]]''
* ''[[Fuqua Films]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|6|15|Šanhajas filmu festivāls|2015|7|24|ASV|2015|8|21|Latvija|}}
 |      ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/southpaw-2015|title=Southpaw|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200322111022/https://bbfc.co.uk/releases/southpaw-2015}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{CHI}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=southpaw2015.htm|title=Southpaw (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kreilis"''' ({{val|en|Southpaw}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Ķīna]]s sporta drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Entuāns Fukva]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Forests Vaitekers]], [[Reičela Makadamsa]], [[Neomija Herisa]], [[50 Cent]] un [[Ūna Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|6|15||bez}} Šanhajas filmu festivālā.

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Superkontinents''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] termins, kas apzīmē [[sauszeme]]s masu, kas sevī ietver vairāk nekā vienu [[Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] gabalu ([[kratons|kratonu]]). Uz mūsdienu [[Zeme]]s terminam "superkontinents" visvairāk atbilst [[Eirāzija]], jo šis [[kontinents]] sastāv no vairākiem kratoniem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Attēls = Skyforger – Hörnerfest 2016 03.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Kvetkovskis 2016. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Dzimis = 1973. gada 24. jūnijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[folkmetāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists
|Gadi = 1989—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = [[Bez greznības]] (1989—1991)
''[[Grindmaster Dead]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (kopš 1995. gada)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas bandas
| attēls                   = Gangs of New York Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangs of New York''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
* [[Alberto Grimaldi]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* [[Stīvens Zeiliens]]
* [[Kenets Lonergans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Brendans Glīsons]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alberto Grimaldi Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|12|20||bez}}
| ilgums                   = 160 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangs-new-york-2002-0|title=Gangs of New York|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangsofnewyork.htm|title=Gangs of New York (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|193,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas bandas"''' ({{val|en|Gangs of New York}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Kemerone Diasa]], [[Džims Brodbents]], [[Džons Reilijs]], [[Henrijs Tomass]] un [[Brendans Glīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|20||bez}}. Filmas sižets notiek 1863. gadā, kad Amsterdams Valons atgriežas Ņujorkā, lai atriebtos sava tēva slepkavam.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Rītausma"
|          attels =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = Breaking Dawn
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs =
|          izdota = 2008
|       tulkotajs = Ieva Elsberga
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp =
|            pec  =
|           pirms = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
}}
'''"Rītausma"''' (''Breaking Dawn'') ir ceturtā un pēdējā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kas ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata ir sadalīta trīs daļās: pirmā un trešā rakstīta no Bellas skatupunkta, savukārt otrā — no Džeikoba Bleka. Grāmata iznāca 2008. gadā, taču latviskais tulkojums tika izdots {{dat|2009|9|12||bez}}.<ref>[http://kultura.delfi.lv/news/book/stefanija-meiere-ritausma.d?id=26763927 Stefanija Meiere 'Rītausma']{{Novecojusi saite}}</ref> Pēc grāmatas motīviem ir tikusi uzņemta filma, kas divās daļās tika izdota 2011.—2012. gadā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences: {{Commonscat|Birds of Asia|Āzijas putni}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Četirjohstolbovoja
| oriģinālnosaukums    = ''Четырёхстолбовой''
| attēls               = Chetyrokhstolbovoy 5 2014-08-22.jpg
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=38| lats=24| latNS=N
| longd=162| longm=28| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Četirjohstolbovoja]]s sala
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1933
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1995
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Čukotkas HVMP
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 41<ref>[http://method.meteorf.ru/publ/sb/sb41/sb41.pdf Результаты испытания новых и усовершенствованных технологий, моделей и методов гидрометеорологических прогнозов]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā stacija «Četirjohstolbovoja»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция «Остров Четырёхстолбовой»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3439 Полярная Почта. Четырехстолбовой, остров, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Austrumsibīrijas jūra]]s dienvidos [[Medvežju salas|Medvežju salu]] trešajā lielākajā salā [[Četirjohstolbovoja|Četirjohstolbovojā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]], bet operacionāli bija pakļauta [[Čukotka]]s hidrometeoroloģiskajam dienestam.

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences:
{{Citas nozīmes|kinorežisoru|Kalniņš|Kalniņš}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rolands Kalniņš
 | attēls                  = Rolands Kalniņš.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1922|05|7}}<ref name="dlj" />
 | dz. vieta               = {{Vieta|Latvija|Ludzas apriņķis|Istras pagasts|Vecslabada}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2022|05|18|1922|05|7}}
 | miršanas vieta         = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinorežisors]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Rolands Kalniņš''' (dzimis {{dat|1922|5|7}},<ref name="dlj">{{tīmekļa atsauce |title=Daudz laimes, jubilār! Kino režisors Rolands Kalniņš |url=https://ltv.lsm.lv/lv/raksts/07.05.2021-daudz-laimes-jubilar-kino-rezisors-rolands-kalnins.id219028/ |website=ltv.lsm.lv |accessdate={{dat|2021|5|9||bez}}}}</ref> pēc citiem avotiem {{dat|1922|5|9}}, miris {{dat|2022|05|18}} [[Rīga|Rīgā]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/137978|title=Rolands Kalniņš|website=enciklopedija.lv|access-date=2022-10-08|language=}}</ref> bija latviešu kinorežisors. Divas viņa filmas — "[[Elpojiet dziļi]]" (1967) un "[[Ceplis (filma)|Ceplis]]" (1972) — iekļautas [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].

sentences: {{Citas nozīmes|pārakmeņotiem sveķiem|dzintars (nozīmju atdalīšana)|dzintars}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo|vajadzētu mēģināt iztulkot to "genderlect"}}
"Genderlect" stilu teorija (Genderlect styles theory)ir teorija, kuras pamatā ir uzskats, ka vīrieši un sievietes komunicē kā dažādu dialektu pārstāvji. Teorijas autore ir [[Debora Tanena]]. Teorijas pamatā ir uzskats, ka sievietes un vīrieši komunicē atšķirīgi - viens otra teikto var pārprast, tāpēc var rasties konflikti. [[Teorija|Teorijā]] tiek atklāts profesores viedoklis par to, kāpēc bieži netiek uztverta otra dzimuma teiktā ideja; kāpēc var rasties konflikti.

sentences: '''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =European_Greenfinch_male_female.jpg
 | att_nosaukums =Augšā — tēviņš, apakšā — mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Chloris
| ģints_lv=Zaļžubītes
| suga = Chloris chloris
| suga_lv = Zaļžubīte
| binomial = Chloris chloris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Carduelis chloris''
| izplatība =

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Turku pagasts
| karte             = Turku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Turku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Turku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Līvānu novads
| centrs2           = [[Zundāni (Turku pagasts)|Zundāni]]
| platība           = 119,44
| iedzīvotāji       = 1008<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1008 / 119.44 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Šūnu teorija''' ir viens no vispārpieņemtajiem [[bioloģija|bioloģijas]] pieņēmumiem, apgalvojošs, ka [[Flora|floras]], [[Fauna|faunas]] un citu dzīvo [[Organisms|organismu]] uzbūves un attīstības princips ir vienāds, kurā [[šūna]] tiek uzskatīta kā dzīvo organismu vienots struktūras elements.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agvilarīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-50
|ķīm_formula=Ag4SeS
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumši sudrabaini pelēks, melns
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Āķains
|cietība=2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=7,48
}}
__NOTOC__

sentences: '''Ziloņkauls''' ir smags, ciets materiāls, kas veidots no dzīvnieku [[zobi]]em vai [[ilkņi]]em. Tas satur [[kauli]]em līdzīgus audus — [[dentīns|dentīnu]]. Ziloņkaulu izmanto kopš senatnes gan grebumos, veidojot greznumpriekšmetus, gan citur sadzīvē, piemēram, [[mākslīgie zobi|mākslīgajos zobos]], [[vēdekļi|vēdekļos]] vai pat [[domino]] kauliņos. Visnozīmīgākais ziloņkaula avots ir [[ziloņi]], tomēr ne vienmēr ziloņkauls tiek iegūts no ziloņiem. To var iegūt arī no tādiem dzīvniekiem kā [[nīlzirgi]]em, [[valzirgi]]em, [[cūkas|cūkām]], [[mamuti]]em, [[kašaloti]]em un [[narvaļi]]em.

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts fon Štempels
|     vārds_orig = ''Kurt von Stempel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Susējas muiža]] (''Gut Wittenheim-Sussey''), [[Krievijas Impērija]]
([[Rites pagasts]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[PSRS okupācijas zona]]
([[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{cita nozīme|nazālas kvalitātes piešķiršanu skaņām, kas pēc savas būtības nav nazālas|skaņām, kas pēc savas būtības ir nazālas (piemēram, {{IPA|[n]}} un {{IPA|[m]}})|nazāls līdzskanis}}

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences:
{{Infobox settlement
|name = Leidene
|official_name = Leiden
|image_skyline = LeidenOudeRijn.jpg
|image_size = 250px
|image_caption = Kanāls Leidenē
|image_flag =Flag_of_Leiden.svg
|flag_size = 120x100px
|image_shield = Leiden wapen.svg
|shield_size = 120x100px
|pushpin_map = Netherlands
|coordinates_region = NL
|subdivision_type = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name = {{flag|Nīderlande}}
|subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
|subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
|area_footnotes = (2006)
|area_total_km2 = 23.16
|area_land_km2 = 21.99
|area_water_km2 = 1.16
|population_as_of = 2008. gada 30. novembris
|population_note = Source: [[Statistics Netherlands|CBS]], [http://statline.cbs.nl/ Statline].
|settlement_type = Municipalitāte
|population_total = 117342
|population_density_km2 = auto
|timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|utc_offset = +1
|timezone_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|utc_offset_DST = +2
|latd  = 52 | latm  = 10 | lats  =  | latNS  = N
|longd = 4 | longm = 30 | longs =  | longEW = E
|postal_code_type = [[Pasta indekss]]
|postal_code = 2300-2334
|area_code = 071
|website = [http://www.leiden.nl www.leiden.nl]
}}
'''Leidene''' ({{val-nl|Leiden}}; {{IPA|['lɛi.də(n)]}}) ir pilsēta un [[municipalitāte]] [[Nīderlande]]s [[Dienvidholande]]s provincē. Municipalitātes iedzīvotāju skaits ir 120 000, bet pilsēta kopā ar priekšpilsētām veido aglomerāciju ar 332 000 iedzīvotājiem, kas padara to par sesto lielāko aglomerāciju Nīderlandē. Leidene atrodas [[Reina]]s upes krastos 20 kilometrus uz ziemeļiem no [[Hāga]]s un 40 kilometrus uz dienvidiem no [[Amsterdama]]s.

sentences: '''Andoras vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Andora]]s teritorijā.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Krētas jūra
|attēls=KretasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 36 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=370
|platums=140
|Max_dziļums=3294
|Vid_dziļums=1000
|valstis={{GRE}}
|pilsētas=[[Hēraklija]]
}}
'''Krētas jūra''' ({{val|el|Κρητικό Πέλαγος}}) ir nosaukums [[Egejas jūra]]s dienvidu daļas akvatorijai starp [[Krēta]]s salu dienvidos un [[Kiklādas|Kiklādu]] salām ziemeļos.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/155939/ The Encyclopedia of Earth. Sea of Crete]</ref> Ziemeļrietumos atrodas [[Mirtejas jūra]], austrumos — [[Karpata]]s  un [[Dienvidsporādu salas]], dienvidrietumos robežojas ar [[Jonijas jūra|Jonijas jūru]]. Krētas jūras austrumu daļu dažkārt dēvē par Karpatas jūru.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni =
| piezīmes =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name = Turaidas muzejrezervāts
| image = Turaida Castle.JPG
| imagesize = 250px
| caption = [[Turaidas pils]]
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 57
| latm = 10
| lats = 57.36
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 50
| longs = 58.30
| longEW = E
| established = {{dat|1988}}
| dissolved =
| location = {{vieta|Latvija|Sigulda|Turaidas iela 10|3s=Turaidas iela (Sigulda)}}
| type =
| collection = 78,6 tūkstoši (2007)
| visitors = 273 312 (2018)<ref name="apmeklējums"/>
| president =
| curator =
| owner =
| publictransit =
| car_park =
| website = {{URL|http://www.turaida-muzejs.lv/}}
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 2606
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Turaidas muzejrezervāts''' atrodas Turaidas ielā 10, [[Sigulda|Siguldā]], [[Latvija|Latvijā]]. Dibināts 1988. gadā uz 1948. gadā dibinātā Siguldas Novadpētniecības muzeja bāzes.<ref name="lat">{{LAT e|5|565}}</ref> Kopš 1994. gada<ref name="lat" /> — īpaši aizsargājams kultūras piemineklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/253754-ipasi-aizsargajama-kulturas-pieminekla-turaidas-muzejrezervata-nolikums|title=Īpaši aizsargājamā kultūras pieminekļa – Turaidas muzejrezervāta – nolikums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2015|2|6||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Bērzaines ģimnāzija
|attēla_nos   = Bērzaines ģimnāzija (1915).jpg
|att_izm      = 270px
|att_apraksts = Bērzaines ģimnāzijas ēka pirms Pirmā pasaules kara
|dibin        =[[1826]]
|vieta        ={{vieta|Krievijas Impērija|Cēsis|Bērzaine|td=Latvija|3s=Bērzaine (Cēsis)}}
|tips         = ģimnāzija
|direktors    =
|skolotāji    =
|skoleni      =
|logo         =
|mlapa        =
|embedded              =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bērzaines ģimnāzija
|      numurs = 9
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|     reģions = Vidzeme
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}}}

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai Skotijai jābūt neatkarīgai valstij?" <br />(''Should Scotland be an independent country?'')
|par = 1 617 989
|par% = 44.7
|pret = 2 001 926
|pret% = 55.3
|atbalsts = 1
|derīgas = 3 619 915
|derīgo% = 99.91
|nederīgas = 3429
|nederīgo% = 0.09
|kopā = 3 623 344
|aktivitāte% = 84.59
|vajadzīgā_aktivitāte = 50
|elektorāts = 4 283 392
|avots = {{url|http://www.bbc.com/news/uk-scotland-29270441}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Nivhi
|attēls=
|skaits=4466 <small>(2010)</small>
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[nivhu valoda]], [[krievu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
|grupas=
|radi=
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Commonwealth of the Northern Mariana Islands
Sankattan Siha Na Islas Mariånas
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļu Marianas Salu Sadraudzība
|            valsts_nosaukums = Northern Mariana Islands
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Northern_Mariana_Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Ziemeļu Marianas Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of the Northern Mariana Islands (alternate).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ziemeļu Marianas Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Gi Talo Gi Halom Tasi'' ([[čamorru valoda|čamorru]])
''Satil Matawal Pacifiko'' ([[Karolīniešu valoda|karolīniešu]])
|               kartes_attēls = LocationNorthernMarianas.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Saipana]]
| latd=15 | latm=11 | latNS=N | longd=145 | longm=45 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]], [[čamorru valoda|čamorru]], [[karolīniešu valoda|karolīniešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Prezidentāla demokrātija
|        valsts_galvas_tituls = [[ASV prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džo Baidens]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ziemeļu Marianas Salu gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = Beniņjo Fitials
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Sadraudzība (ASV salu teritorijas)|Sadraudzība]]
|         neatkarības_piezīme = savienībā ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Sadraudzības statuss
|          neatkarības_datums = [[1978]].g.
|       neatkarības_notikums2 = [[ANO aizbildniecība|Aizbildniecības]] beigas
|         neatkarības_datums2 = [[1986]].g.
|                 platība_km2 = 477
|               platība_rangs = 195
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2007
|          iedzīvotāju_skaits = 84 546
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 198
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 168
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +10
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .mp
|              tālsarunu_kods = +1 670
|                iso_kods_num = 580
|              iso_kods_alfa2 = MP
|              iso_kods_alfa3 = MNP
}}
'''Ziemeļu Marianas Salas''' (oficiālais nosaukums '''Ziemeļu Marianu Salu Sadraudzība''' — {{val|en|Commonwealth of the Northern Mariana Islands}} ''(CNMI),'' {{val|ch|Sankattan Siha Na Islas Mariånas}}, [[Karolīniešu valoda|karolīniešu]]: ''Commonwealth Téél Falúw kka Efáng llól Marianas'') ir ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sadraudzības statusā esoša valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumu daļā, [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]]. Ziemeļu Marianas Salas sastāv no 15 lielākām salām [[Marianas salas|Marianas salu]] arhipelāgā, taču praktiski visi iedzīvotāji dzīvo trijās no tām — [[Saipana|Saipanā]], [[Rota (Marianas)|Rotā]] un [[Tiniana|Tinianā]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Galaktikas infokaste
| nosaukums =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts =
| epoha =
| zvaigznājs =
| rektascensija =
| deklinācija =
| tips =
| izmēri =
| spožums =
| sarkanā nobīde =
| masa =
| zv.skaits =
| attālums =
| rādiuss =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
[[Kategorija:Astronomijas veidnes]]</includeonly>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džastins Bībers
|      Vārds_orig = ''Justin Bieber''
|          Attēls = Justin Bieber in 2015.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Džastins Drū Bībers
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1994|3|1}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Londona|3s=Londona (Kanāda)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]]<ref name="BILLBOARDBIO">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520|title=Justin Bieber Biography & Awards|work=Billboard|accessdate=June 15, 2010|archive-date={{dat|2012|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121229091443/http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520}}</ref><ref name="NY">{{Ziņu atsauce|url=http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html|title=Justin Bieber, 'My World 2.0'|first=Jim|last=Farber|accessdate=June 14, 2010|work=[[New York Daily News]]|date=March 23, 2010|archive-date=2010-03-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20100326131732/http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html}}</ref><ref name=Allmusicbio/>
|    Nodarbošanās = dziedātājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2007—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]]'', RBMG
|   Darbojies_arī = ''[[Usher]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.justinbiebermusic.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Džastins Drū Bībers''' ({{val|en|Justin Drew Bieber}};<ref name="ew06">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0|title=My World 2.0 (2010)|last=Greenblatt|first=Leah|date=March 10, 2010|work=Entertainment Weekly (Time)|accessdate=June 11, 2010|archive-date={{dat|2011|06|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110607061610/http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0}}</ref> dzimis {{dat|1994|3|1}}<ref name="mtv_snl">{{Ziņu atsauce|url=http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/|title=Justin Bieber Joins The Ranks Of Youngest 'SNL' Performers|last=Anderson|first=Kyle|date=February 22, 2010|publisher=MTV Newsroom|accessdate=February 24, 2010|archive-date={{dat|2012|07|18||bez}}|archive-url=https://archive.today/20120718/http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/}}</ref><ref name="bday">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.muchmusic.com/music/artists/bio.asp?artist=2217|title=Justin Bieber MuchMusic profile|publisher=[[MuchMusic]]|accessdate=2009-07-31}}</ref> [[Stratforda|Stratfordā]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.<ref name="BILLBOARDBIO"/><ref name=Allmusicbio>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/p1152032|title=allmusic ((( Justin Bieber > Overview )))|last1=Collar|first1=Matt|last2=Leahey|first2=Andrew |publisher=Allmusic ([[Macrovision|Macrovision Corporation]])|accessdate=October 21, 2009}}</ref> Viņa karjera sākās portālā [[YouTube]], kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz [[Atlanta|Atlantu]], [[Džordžija|Džordžiju]], lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs ''[[Usher]]'',<ref name="coverstory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story#/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story|title=Justin Bieber – The Billboard Cover Story|last=Herrera|first=Monica|date=March 19, 2010|work=Billboard|publisher=e5 Global Media|accessdate=May 7, 2010}}</ref> kas sarunāja viņam noklausīšanos pie ''The Island Def Jam Music Group''. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[Island Records]]''.<ref name="mitchell">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story|title=Usher Introduces Teen Singer Justin Bieber|last=Mitchell|first=Gail|date=2009-04-28|work=[[Billboard (magazine)|Billboard]]|accessdate=2009-07-23|archive-date=2009-07-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20090708032027/http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 49
|             5. čaula = 3
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = In
|             atommasa = 114,818
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra indija klucīši un izkausēts indijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,78
|              blīvums = 7310
|  kušanas temperatūra = 429,7485 K (156,5985 °C)
| viršanas temperatūra = 2345 K (2072 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Giménez''''' var būt:
* [[Hose Himeness]];
* [[Terēze Kanela Himenesa]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nogalini savus mīļotos
| operators =
| attēls = Kill Your Darlings poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Džons Krokidass]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denjels Redklifs]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Maikls Hols]]
* [[Džeks Hjūstons]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
* [[Elizabete Olsena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kill Your Darlings''
| studija = * ''Killer Films''
* ''Benaroya Pictures''
* ''Future Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Classics''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2136770049/weekend/|title=Kill Your Darlings |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nogalini savus mīļotos"''' ({{Val|en|Kill Your Darlings}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džons Krokidass]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Redklifs]], [[Deins Dehāns]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Maikls Hols]], [[Džeks Hjūstons]], [[Dženifere Džeisone Lī]] un [[Elizabete Olsena]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Sa-whitegreen-chickpea.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Baltie un zaļie aunazirņi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Cicer
|         ģints_lv = Aunazirņi
|          ģints_r = Aunazirņi (ģints)
|             suga = C. arietinum
|          suga_lv = Aunazirņi
|         binomial = Cicer arietinum
|         sinonīmi =
* ''Cicer grossum''
* ''Cicer sativum''
* ''Cicer physodes''
* ''Cicer sintenisii''
* ''Cicer odessanum''
* ''Vicia arietina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Vejs''' vr būt:

sentences: '''Halāls''' ({{val|ar|حلال}}, ''ḥalāl'') ir jebkurš objekts vai process, kas atbilst [[islāms|islāma]] likumiem. Pretējais termins, kas apzīmē aizliegumu, ir [[harāms]]. Halāls ir likumīgs, atļauts, labs, uzslavas vērts un/vai cienījams objekts vai process.

sentences:
'''11. janvāris''' ir 11. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 354 dienas (355 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Smaida]], [[Franciska]]

sentences:
'''Starptautiskā meteoroloģijas diena''' ({{val-en|World Meteorological Day}}, {{val-es|Día Meteorológico Mundial}}, {{val-fr|Journée météorologique mondiale}}) tiek svinēta katru gadu [[23. marts|23. martā]] no 1961. gada. Tā ir diena, kad 1950. gadā tika izveidota [[Pasaules Meteoroloģijas Organizācija]]. Organizācija rīko atbilstošus propagandējošus pasākumus. Katru gadu tiek sastādīta attiecīgā gada svētku tematika:
* 2009. gads — [[Laikapstākļi]], [[klimats]] un [[gaiss]], kuru elpojam
* 2008. gads — Mūsu planētas novērojumi labākai nākotnei
* 2007. gads — Polārā meteoroloģija: globālo iedarbību sapratne
* 2006. gads — Dabas stihiju bīstamības novēŗšana un seku likvidēšana
* 2005. gads — Laikapstākļi, klimats, ūdens un intensīva attīstība
* 2004. gads — Laikapstākļi, klimats un ūdens informācijas laikmetā
* 2003. gads — Mūsu nākotnes klimats

sentences:
uz siltasiņu būtnes — [[cilvēks|cilvēka]] — rokas]]
'''Homeostāze''' ({{val|gr|ὅμοιος}}, ''homoios'' — ‘līdzīgs’ un {{gree|στάσις}}, ''stasis'' — ‘miera stāvoklī’) ir sistēmu, to vidū arī dzīvo [[Organisms|organismu]], spēja jebkurā līmenī saglabāt patstāvību un pastāvību. Tā ir organisma patstāvīgas eksistences pamatā, kas nodrošina funkcionālo sistēmu vienotību un pilnvērtīgu fizioloģisko procesu saglabāšanu. Siltasiņu dzīvnieku nemainīgas temperatūras nodrošināšana, kā arī skābas un sārmainas vides sabalansēšanās, ir piemēri homeostāzei. Cilvēka ķermenī tas ir process, kas nodrošina stabilitāti, neskatoties uz ķermeni ietekmējošām ārējās vides izmaiņām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Carassius gibelio 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv =Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| dzimta_r=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Cyprininae
| apakšdzimta_lv=Īstās karpas
| ģints=Carassius
| ģints_lv=Karūsas
| suga = Carassius gibelio
| suga_lv = Sudrabkarūsa
| binomial =Carassius gibelio <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1782)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Carassius auratus gibelio''
}}
'''Sudrabkarūsa''' jeb '''sudrabainā karūsa''' (''Carassius gibelio'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') [[saldūdens]] [[zivs]], kas plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=fish/> Nesenā pagātnē, līdz 2005. gadam, sudrabkarūsa tika sistematizēta kā [[zelta karūsa]]s pasuga — ''Carassius auratus gibelio'', bet mūsdienās tā izdalīta kā atsevišķa suga.<ref>[https://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=688850#null ITIS: Carassius gibelio  (Bloch, 1782)]</ref>

sentences: '''Dendroloģija''' (no {{val|grc|Δένδρον}} (''déndron'') — 'koks' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'mācība') — [[botānika]]s nozare, kas pētī [[Koks|kokaugu]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]], fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Ģenētika|ģenētiku]], [[Areāls|izplatību]], saimniecisko nozīmi, [[Introdukcija (bioloģija)|introdukciju]] un aklimatizāciju. Dendroloģijai ir liela nozīme mežsaimniecībā, augļkopībā, daiļdārzniecībā, ainavu arhitektūrā.<ref>{{LPE|2|}}</ref> Zinātniekus, kas strādā šajā nozarē, sauc par '''dendrologiem'''.

sentences: '''Matracis''' ir [[gulta|gultā]] vai [[dīvāns|dīvānā]] ieliekams īpaši biezs, mīksts paklājs [[gulēšana]]i, kura uzdevums ir padarīt ērtāku guļvietu. Matrači var būt pildīti dažādi. Bieži sastopami matrači ar [[atspere|atsperu]] korpusu, kas pārklāts ar mīkstu polsterējumu un apvilkts ar [[audums|drānu]]. Pastāv arī [[ūdens matracis|ūdens matrači]] vai ar gaisu piepūšami matrači.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra       = Bafina jūra
|attēls     = BafinaJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 73 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 67 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
 |relief = jā
| okeāns  = Ziemeļu Ledus okeāns
| okeāns2 = Atlantijas okeāns
|platība=689 000
|garums=1450
|platums=110—650
|Max_dziļums=2136
|Vid_dziļums = 861
|tilpums = 593 000
|valstis={{GRL}}<br />{{CAN}}
|pilsētas=
}}
'''Bafina jūra''' jeb '''Bafina līcis''' ({{val|en|Baffin Bay}}, {{val|fr|Baie de Baffin}}, {{val|da|Baffinbugten}}, {{val|iu|''Saknirutiak Imanga''}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] starp [[Grenlande|Grenlandi]] un [[Kanāda]]s [[Arktiskais arhipelāgs|Arktisko arhipelāgu]]. Vairākās valodās tiek saukta par līci, kaut gan neatbilst līča definīcijai — tā ir savienota ar [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānu]] ar vairākiem šaurumiem. Nereti to uzskata arī par [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] daļu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Tomass Hendriks Ilvess
| vārds_orģ = ''Toomas Hendrik Ilves''
| attēls = Thilves.JPG
| amats = [[Igaunijas prezidents]]
| term_sākums = {{Dat|2006|10|09|N}}
| term_beigas = {{Dat|2016|10|10|N}}
| priekštecis = [[Arnolds Rītels]]
| pēctecis = [[Kersti Kaljulaida]]
| premjers = [[Andruss Ansips]]
[[Tāvi Reivass]]
| dzim_dati = {{Dzimšanas datums un vecums|1953|12|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| partija = bezpartejisks, pirms tam [[Sociāldemokrātiskā partija (Igaunija)|Sociāldemokrātiskā partija]]
| dzīvesb = * Merija Buloka
* [[Evelīna Ilvesa]], dzimusi Inta-Lambota (2004—2015)
* [[Ieva Ilvesa]], dzimusi Kupče (2016—pašlaik)
| profesija = žurnālists, diplomāts
| alma_mater = [[Kolumbijas Universitāte]],
[[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2514''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2514''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 751
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|2|7|SK}} 00:21 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2501]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2516]]''
}}
'''''Kosmos-2514''''' (''Космос-2514'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada februārī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 751. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 17.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Literatūras vēsture|  atteels=}}
'''Klasicisma literatūra''' ([[franču valoda|franču]] ''classicisme'' no [[latīņu valoda|latīņu]] ''classicus'' 'parauga, pirmšķirīgs') bija laikmets [[Eiropa]]s [[literatūra|literatūrā]], kas aizsākās 17.gs. [[Francija|Francijā]]. Francijas literatūrā klasicisms valdīja līdz pat 19.gs. sākumam, kamēr pārējā Eiropā 18.gs. daudz lielāku nozīmi ieguva [[Apgaismības literatūra]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kādā jaukā dienā
| attēls                   = One Fine Day (1996 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''One Fine Day''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Hofmans]]
| producents               = [[Linda Obsta]]
| scenārija autors         = [[Terels Selcers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Feifere]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
* [[Meja Vitmena]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lynda Obst Productions]]''
* ''[[Via Rosa Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|12|20}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/one-fine-day-1996|title=One Fine Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefineday.htm|title=One Fine Day (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kādā jaukā dienā"''' ({{val|en|One Fine Day}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Maikls Hofmans]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Čārlzs Dērnings]] un [[Meja Vitmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|20||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Radde%27s_Warbler_-_Thailand_S4E1407_(18645038584)_(2).jpg
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus schwarzi
 |       suga_lv = Švarca ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus schwarzi
([[Gustav Radde|Radde]], 1863)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences: '''Dancis''' ir apzīmējums tādiem horeogrāfiskās folkloras žanriem kā [[Latviešu tautas dejas|tautas deja]] un rotaļdeja. Ar to saprot arī divdaļīgās pāru dejas ([[mugurdancis|mugurdanci]], [[pērkoņdacis|pērkoņdanci]], [[pankūkdancis|pankūkdanci]]), gan rotaļdejas (Tūdaliņ, tāgadiņ, Sijā auzas tautu meita). Par dančiem sauc visas tās horeografiskās norises, kuru struktūra neparedz vairāk par divām dejas daļām.

sentences:
s trijstūra — [[Melanēzija]]s (zils) un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]s (oranžs) reģionos]]
'''Polinēzijas eksklāvi''' ir vairākas kulturāli un lingvistiski [[Polinēzija]]i piederīgas sabiedrības, kas ģeogrāfiski atrodas ārpus galvenā Polinēzijas ietekmes reģiona, kas pazīstams kā Polinēzijas trijstūris — šie [[eksklāvs|eksklāvi]] ir izkaisītas divos citos [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionos — [[Melanēzija|Melanēzijā]] un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]]. Balstoties uz arheoloģisko un lingvistisko analīzi, tiek uzskatīts, ka šīs salas ir kolonizējuši polinēziešu jūrasbraucēji galvenokārt no [[Tonga]]s, [[Samoa salas|Samoa]] un [[Tuvalu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= |title=THE SETTLEMENT OF OCEANIA: AN EXAMINATION OF THE ACCIDENTAL VOYAGE THEORY By G. S. PARSONSON |access-date={{dat|2023|04|16||bez}} |archive-date={{dat|2023|02|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20230202071859/https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = ASV Kapitolijs
| image               = Capitol 2.jpg
| imagedate           = 2011
| caption             = ASV Kapitolijs 2002. gadā
| style               = Amerikāņu [[neoklasicisms]]
| location_town       = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| map                 = Vašingtonas centrs
| latd                = 38
| latm                = 53
| lats                = 23
| latNS               = N
| longd               = 77
| longm               = 00
| longs               = 32
| longEW              = W
| architect           = [[Viljams Torntons]]
| client              =
| construction_start_date= {{dat|1793|9|18|N|bez}}
| completion_date     =
| floor_count         = 5
| floor_area          = 6,7 ha<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.aoc.gov/capitol-buildings/about-us-capitol-building | title=The United States Capitol: An Overview of the Building and Its Function | publisher=AOC.gov | accessdate=November 5, 2010}}</ref>
| url                 = http://www.capitol.gov/ <br> http://www.aoc.gov/us-capitol-building
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kapitolijs''' ({{val|en|United States Capitol}}) ir klasiskās arhitektūras stilā celta ēka, kas ir [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] sanāksmes vieta. Tas atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Lai arī tas nekad nav bijis Vašingtonas ģeogrāfiskajā centrā, tas tika izvēlēts kā centrs, kad Vašingtonas plānošanas laikā vajadzēja sadalīt pilsētu četros kvadrantos. Tās arhitekts ir [[Viljams Torntons]], tā būvniecība tika sākta {{dat|1793|9|18||bez}}. Ēkai ir pieci stāvi.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Scooter
| Attēls = Scooter Munich 2016 (10 von 10).jpg
| Att_izm = 280px
| Apraksts = Scooter koncertā [[Minhene|Minhenē]] [[2008. gads|2008]]. gadā.
| Fons = grupa
| Vieta = {{flaga|Vācija}} [[Hamburga]], [[Vācija]]
| Žanrs = [[Tehno]], [[Eirodeju mūzika|Eurodance]]
| Gadi = [[1993]] - pašlaik
| Izdevējkompānija = Club Tools ([[1993]]-[[1999]])
Sheffield Tunes
Kontor Records
AATW
| Mlapa = [http://www.scootertechno.com/ scootertechno.com]
| Dalībnieki = Hanss Pēters Gērdess
Mihaēls Simons
 Sebastians Šilde
 Jenss Tēle  (menedžeris)
| Bij_dalībnieki = Sērens Bīlers ([[1993]]—[[1998]])
Aksels Brosceits ([[1998]]—[[2002]])
Jirgens Frošs ([[2002]]—[[2006. gads|2006]])
 Hendriks Štedlers (1993 - 2014)
 Filips Špeizers (2013 - 2018)
 Etniks Zarari
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Renāte Lāce
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1943|2|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ostlande|Rīga|td=Latvija}}
 |         mir_dat = {{mdv|1967|3|3|1943|2|18}}
 |        mir_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība = Latviete
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=174}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1964}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Renāte Lāce''' (dzimusi {{dat|1943|2|18}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|1967|3|3}} [[Rīga|Rīgā]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēte]], startējusi sprinta un [[tāllēkšana]]s disciplīnās.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dije/Taja
| citvaloda      = cs
| oriģinālnosaukums = Dyje
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Thaya
| attēls            = Břeclav,_Dyje.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dije [[Bržeclava|Bržeclavā]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Vācu Tajas un Morāvijas Dijes satece pie [[Rāba pie Tajas|Rābas pie Tajas]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Morāva]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=52 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=59 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{CZE}}
| garums            = 235,4
| iztekas_augstums  = 410
| ietekas_augstums  = 148
| kritums           =
| caurtece          = 43,9
| gada_notece       =
| baseins           = 13 419
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Čehija#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lalas Mustafa pašā mošeja
| infobox_width         =
| image                 = St._Nikolaos_Mustafa-_Pascha-Moschee_C.jpg
| image_size            =
| caption               = Lalas Mustafa pašā mošeja
| map_type              = Kipra#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Lalas Mustafa pašā mošeja
| position = left
| latd  = 35.1249  | latNS  = N
| longd = 33.94268  | longEW = E
| location              = ''de jure'' {{Flag|Kipra}}, [[Famagustas eparhija]], [[Famagusta]]<br/>''de facto'' {{Flag|Ziemeļkipra}}, [[Gazimagusas ils]], [[Gazigamusa]]
| religious_affiliation = [[islāms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1298]]
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| minaret_quantity      = 1
| minaret_height        =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Mongolijas plakankalne
|attēls                 = Lone_Tree_-_Mongolia_Landscape.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type    = Āzija
| map_relief  = jā
|latd=44.881|latNS=N
|longd=107.001|longEW=E
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{MNG}}, {{CHN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2500
|platums                = 700
|kalns                  =
|augstums               = 915—1525
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Fizikāls ķermenis''' jeb vienkārši '''ķermenis''' ir termins [[fizika|fizikā]]. Tie ir visi objekti, kuri sastopami dabā, piemēram, [[galds]], [[krēsls]], [[cilvēks]], ūdens piliens utt. Ikdienā šos ķermeņus mēdz saukt par ''priekšmetiem'' vai ''lietām''. Ikviens ķermenis sastāv no [[atoms|atomiem]] un [[molekula|molekulām]].

sentences: '''Ribosoma''' ir [[šūnas organoīds]], kas atrodas šūnas [[citoplazma|citoplazmā]] un [[endoplazmatiskais tīkls|endoplazmatiskajā tīklā]] un no [[šūna|šūnā]] esošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] sintezē attiecīgajai šūnai raksturīgo [[olbaltumviela|olbaltumvielu]]. Sintezētās olbaltumvielas nonāk endoplazmatiskā tīkla dobumos, pa kuriem tās tiek transportētas uz [[Goldži komplekss|Goldži kompleksu]]. Vienā šūnā var būt vairāki tūkstoši ribosomu. Ribosomas izmēri var būt no 10 līdz 35 [[nano|n]][[metrs|m]]. Pēc ķīmiskā sastāva ribosoma ir olbaltumvielu (aptuveni 40%) un [[ribonukleīnskābe|ribonukleīnskābju]] (RNS, 60%) savienojums. Ribosomu parasti veido no trim līdz četrām [[Ribonukleīnskābe|RNS]] molekulām un no 40 līdz 80 atšķirīgām olbaltumvielām. Ribosomas sastopamas gan [[Prokarioti|prokariotu]], gan [[Eikarioti|eikariotu]] šūnās. <ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref>

sentences: '''Radiants''' — [[debess sfēra]]s punkts, no kura šķietami nāk visi vienas [[meteoru plūsma]]s [[meteors|meteori]]. Faktiskās meteoru trajektorijas ir paralēlas, taču tie šķiet izlidojam no viena punkta perspektīvas efekta dēļ.

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #000000
| nos        = ''FCI Tallinna''
| logo       =
| pilns      = ''FC Infonet Tallinna''
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib        = 2002
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = ''Infonet Lasnamäe Stadium''
| ietilp     = 500
| prez       = {{flaga|EST}} Andrejs Leškins
| tren       = {{flaga|EST}} Vjatšeslavs Smirnovs
| līga       = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez        = 2017.
| poz        = 4. vieta
|
| pattern_la1=_white_stripes2|pattern_b1=_adidaslibero|pattern_ra1=_white_stripes2|
  leftarm1=000000|body1=000000|rightarm1=000000|shorts1=000000|socks1=000000|
 | kit_alt2      =
 | pattern_la2   =
 | pattern_b2    =_black_nzfc_shoulders
 | pattern_ra2   =
 | pattern_sh2   =_black border
 | pattern_so2   =
 | leftarm2      = FFFFFF
 | body2         = FFFFFF
 | rightarm2     = FFFFFF
 | shorts2       = FFFFFF
 | socks2        = FFFFFF
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 7
|lv = Septiņi
}}
'''7''' ('''septiņi''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[6 (skaitlis)|6]] un [[8 (skaitlis)|8]].

sentences: '''Mājsaimniecība''' ir viens vai vairāki cilvēki, kas dzīvo vienā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus.<ref>Centrālā Statistikas Pārvalde [https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/socialie-procesi/mba/tabulas/metadati-majsaimniecibu-budzets-un-paterina-izdevumi Mājsaimniecību budžets un patēriņa izdevumi]</ref> Mājsaimniecības kā analīzes pamatvienību izmanto daudzos [[socioloģija|socioloģiskos]], [[mikroekonomika|mikroekonomiskos]] un valsts pārvaldes modeļos<ref>Ranasinghe ,WC and Hemakumara, GPTS(2018), [http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 Spatial modelling of the householders' perception and assessment of the potentiality to improve the urban green coverage in residential areas: A case study from Issadeen Town Matara] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180803074300/http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 |date={{dat|2018|08|03||bez}} }}, Sri Lanka, Ruhuna Journal of Science,Vol 9(1);</ref> un tās spēlē svarīgu lomu ekonomikā un mantošanas likumdošanā.<ref>Arthur O'Sullivan, Steven M. Sheffrin. [https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 Economics: Principles in action] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220014709/https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}. Upper Saddle River, New Jersey 07458 : Prentice-Hall, 2003. 29. lpp. {{ISBN|978-0-13-063085-8}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences: Dažādu autoru izdomātās pasaules, kas parādās literatūrā, filmās, spēlēs vai citur.

sentences: '''Organisms''' ({{val|el|οργανισμός}}, ''organismós'') [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] ir [[dzīvība|dzīva]] būtne, dzīvs ķermenis. Organismu izcelšanās vēl joprojām ir strīdīgs un diskutējams jautājums. Visi organismi tiek dalīti divās lielās organismu kategorijās — [[eikarioti|eikariotos]] un [[prokarioti|prokariotos]]. Tiek uzskatīts, ka prokariotiem var izšķirt divas atšķirīgas sfēras: [[baktērijas]] un [[arheji|arhebaktērijas]], kuras savā starpā nav tuvākas kā ar [[eikarioti]]em. Intervāls starp [[prokarioti]]em un eikariotiem ir plaši aplūkojis galvenās trūkstošās atšķirības [[evolūcija]]s vēsturē. Divi eikariotiskie organoīdi — mitohondriji un hloroplasti parasti tiek uzskatīti par atvasinātiem no endosimbiotiskām baktērijām.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļānu vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Viļānu vecticībnieku baznīca 2009-08-14.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļānu vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Viļānu vecticībnieku baznīca
| position = left
| latd  = 56.558279
| longd = 26.936620
| location              = {{Vieta|Latvija|Rēzeknes novads|Viļāni}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta trīsdesmitie gadi, 2004. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Bikše''' var but:

sentences:
[[Kategorija:Popgrupas]]
[[Kategorija:Mūzikas grupas pēc žanra]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kupravas pagasts
| karte             = Kupravas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Kuprava
| platība           = 3,7
| iedzīvotāji       = 402<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 402 / 3.7 round 1}}
| izveidots         = 1974
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kupravas pagasts''' ir viena no [[Balvu novads|Balvu novada]] administratīvajām teritorijām, [[Bolupe]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Susāju pagasts|Susāju]] un [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]] pagastiem. Pēc platības mazākais [[pagasts]] [[Latvija|Latvijā]]. Pagasta dienviddaļā atrodas daļa no [[Gailova (Kupravas pagasts)|Gailova]]s sādžas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Brīnišķīgais laikmets
 | oriģinālnos = ''La Belle Époque''
 |      attēls = Brīnišķīgais laikmets plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Nikolā Bedoss]]
 |  producents =
 |   scenārijs = Nikolā Bedoss
 |     aktieri =
* [[Daniels Oteijs]]
* [[Gijoms Kanē]]
* [[Dorija Tiljē]]
* [[Fanija Ardāna]]
* [[Pjērs Arditi]]
 |      mūzika = Anna Sofija Vernaeinena
 |   operators = [[Nikolā Boldūks]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Les Films du kiosque]]''
 | izplatītājs = ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2020|1|3|Latvija}}
 |      ilgums = 115 minūtes
 |      valsts =  {{FRA}}
 |      valoda = [[franču valoda|franču]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais laikmets"''' ({{val|fr|La Belle Époque}}) ir 2019. gada Francijas romantiskā [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Nikolā Bedoss]]. Galvenās lomas atveido [[Daniels Oteijs]], [[Gijoms Kanē]], [[Dorija Tiljē]], [[Fanija Ardāna]] un [[Pjērs Arditi]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Bleiks
|         vārds_orig = ''William Blake''
|             attēls = William Blake by Thomas Phillips.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1757
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1827
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Blake signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], gleznotājs
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Viljams Bleiks''' ({{val|en|William Blake}}; dzimis {{dat|1757|11|28}}, miris {{dat|1827|8|12}}) bija angļu dzejnieks, gleznotājs, gravieris. Savas dzīves laikā viņš nebija populārs, taču tagad V. Bleiks tiek atzīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem. Tāpat viņš tiek uzskatīts par angļu revolucionāro romantiķu priekšteci.<ref name="literatūra">{{Grāmatas atsauce|title= Ārzemju literatūras vēsture, XVII—XVIII Gs.|last= |first= |authorlink= |year= 1971|publisher= Zvaigzne|isbn= |page= 364|pages=}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Grenlandes Publiskā un Nacionālā bibliotēka
| native_name         = ''Nunatta Atuagaateqarfia''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 =
| status              =
| image               = Nunatta-Atuagaateqarfia-national-library-of-greenland.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Nūka]], {{GRL}}
| latd  = 64.175556 | latNS  = N
| longd = 51.739167 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1985. gads
| completion_date     = 1993. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.katak.gl/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Karš}}
'''Artilērija''' (no {{val|fr|artillerie}}) ir [[šaujamierocis|šaujamieroči]], kas šauj lielus lādiņus. Termins arī apzīmē karaspēka daļu, kura apkalpo šos [[Ierocis|ieročus]]. Artilēriju uzskata par [[Kājnieki|sauszemes karaspēka]] galveno triecienspēku.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
{{citas nozīmes|grāmatu|Šarlotes tīkls (nozīmju atdalīšana)|Šarlotes tīkls}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Šarlotes tīkls
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[E. B. Vaits]]
|  orig nosaukums = Charlotte's Web
|       tulkotajs =
|     ilustrators = [[Garth Williams|Gārts Viljamss]]
|     vaka autors =
|          valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[bērnu literatūra]]
|        izdevejs = HarperCollins
|          izdota = 1952. gads
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp = 192
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences: '''Zinātniskā žurnāla ietekmes koeficients''' ({{val|en|Journal Impact Factor (JIF)}}) ir [[bibliometrija]]s instruments, kas parāda kāda periodiska [[zinātniskais izdevums|zinātniskā izdevuma]] vidējo citējamību. Tas ir viens no žurnāla nozares prestiža rādītājiem.<ref>[http://arxiv.org/abs/0912.4141 The SJR indicator: A new indicator of journals' scientific prestige]</ref><ref>[http://www.elsevier.com/wps/find/editorshome.editors/biblio Elsevier: ''BIBLIOMETRIJA''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120818141048/http://www.elsevier.com/wps/find/editorshome.editors/biblio |date={{dat|2012|08|18||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Barselona]]s grāfi''' kopš [[801]]. gada, kad tika izveidota [[Barselonas grāfiste]] līdz [[1555]]. gadam. [[1162]]. gadā Barselonas grāfiste nonāca [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa]] pakļautībā un turpmākos gadus par Barselonas grāfiem tika iecelti [[Aragonas karaļu uzskaitījums|Aragonas karaļi]].

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Angolas lielieplaka
 |position=left
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 2|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Angolas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Angolas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidaustrumos. Izvietojusies starp [[Āfrika]]s kontinenta krastu austrumos, [[Gvinejas grēda|Gvinejas grēdu]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] rietumos un [[Vaļu grēda|Vaļu grēdu]] dienvidos. Veidojusies [[mezozojs|mezozojā]], ieliecoties [[okeāns|okeāna]] gultnei. Vidējais dziļums ap 4000—6000 metru, maksimālais — 6050 metru. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls. Lielieplakas rietumu malā [[Svētās Helēnas sala]].<ref>{{PZT|47}}</ref>

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kocēnu pagasts}}

sentences: Ar jēdzienu "'''relativitātes teorija'''" var saprast vai nu vienu no Einšteina relativitātes teorijas daļām, vai tās abas. 1905. gadā [[Alberts Einšteins]] formulēja savu [[speciālā relativitātes teorija|speciālo relativitātes teoriju]], savukārt 1915. gadā — [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgo relativitātes teoriju]], kurā nu bija iekļauts arī [[gravitācija]]s apraksts.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā|string=Google}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Google'' tulkotājs
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| veids                = [[Mašīntulkošana]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|2007}}
| valodas              = Daudzvalodu
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Nē
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [https://translate.google.lv/ translate.google.lv]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neaizskaramie
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|106,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447096833/weekend/|title=The Untouchables (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|12}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 119 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1987|6|2}}
| izplatītājs = * ''[[Paramount Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Stīvens Burums]]
| oriģinālnos = ''The Untouchables''
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| aktieri = * [[Kevins Kostners]]
* [[Čārlzs Mārtins Smits]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Šons Konerijs]]
| scenārijs = [[Deivids Mamets]]
| producents = [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  UntouchablesThe.jpg
| imdb =
}}'''"Neaizskaramie"''' ({{Val|en|The Untouchables}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Kostners]], [[Čārlzs Mārtins Smits]]. [[Endijs Garsija]], [[Roberts De Niro]] un [[Šons Konerijs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences: '''Smilšu kaste''' ir bērnu [[Rotaļāšanās|rotaļām]] paredzēta brīvdabas konstrukcija. Parasti tiek izgatavota no [[koksne|koka]] dēļiem ar vai bez dibena un vāka un tiek pildīta ar [[smiltis|smiltīm]]. Tiek izgatavotas arī plastmasas smilšu kastes. Daudzdzīvokļu namu [[mikrorajons|mikrorajonos]] bērnu [[rotaļu laukums|rotaļu laukumos]] tiek izveidotas stacionāras smilšu kastes.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Singapūrā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Singapūras mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Navbox
| name  = Maļorkas karaļi
| state     = <includeonly>collapsed</includeonly>
| title = [[Maļorka]]s karaļi ([[Maļorkas karaļu uzskaitījums|uzskaitījums]])
| bodyclass = hlist

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vēstules Džuljetai
| attēls                   =  Letters to juliet poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Letters to Juliet''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Viniks]]
| producents               =
* [[Kerolaina Kaplana]]
* [[Ellena Bārkina]]
* [[Marks Kantons]]
| scenārija autors         =
* [[Hosē Rivera]]
* [[Tims Salivans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Kristofers Egans]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Franko Nero]]
| mūzika                   =
* [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Applehead Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|4|25|Tribekas filmu festivāls|2010|5|14|ASV|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010|title=Letters to Juliet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 13, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814180754/https://www.bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=letterstojuliet.htm|title=Letters to Juliet (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 13, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|79,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vēstules Džuljetai"''' ({{val|en|Letters to Juliet}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors ir [[Geriks Viniks]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Saifreda]], [[Kristofers Egans]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Vanesa Redgreiva]] un [[Franko Nero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|25||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tiesības uz laimi
| attēls                   = poster-pursuithappyness.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pursuit of Happyness''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gabriels Mačino]]
| producents               =
* [[Vills Smits]]
* [[Devons Frenklins]]
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Konrāds]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Džeidens Smits]]
* [[Tendija Ņūtone]]
| mūzika                   = [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|15||bez}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006|title=The Pursuit of Happyness|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174212/http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pursuitofhappyness.htm|title= (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|307,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tiesības uz laimi"''' ({{val|en|The Pursuit of Happyness}}) ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Krisa Gārdnera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Gabriels Mačino]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Džeidens Smits]] un [[Tendija Ņūtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|15||bez}}.

sentences:
{{ExamplesSidebar|29%|
* Katru dienu Saule silda arvien vairāk, dienas kļūst arvien garākas.
* Viņš sarakstīja daudz darbu, taču rakstnieks popularitāti guva vienīgi pēc nāves.
* Mežs dzīvo un elpo, un lai nedomā viens tam pāri darīt!

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Coursera''''' ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ko 2012. gadā dibināja [[Stenforda Universitāte]]s datorzinātņu profesori [[Endrū Ng]] un [[Dafne Kollere]].<ref>[https://www.nytimes.com/2012/11/04/education/edlife/massive-open-online-courses-are-multiplying-at-a-rapid-pace.html The year of MOOC]</ref> ''Coursera'' sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos.<ref>[https://www.investopedia.com/articles/investing/042815/how-coursera-works-makes-money.asp How Coursera Makes Money]</ref> 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 ''Coursera'' kursu.<ref>[https://www.businessinsider.com/guides/learning/what-is-coursera?r=US&IR=T Coursera is one of the top online learning platforms, with thousands of courses from schools like Yale and companies like Google — here's how it works]</ref>

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences: '''Annāles''' ({{val|la|annālēs (libri)}} — 'gada (grāmatas)') ir [[grāmata]]s ar notikumu aprakstiem gadskārtējā laika secībā. [[Senā Roma|Romiešiem]] vēsturisku piezīmju tāfele, ko izkāra amata telpās un kas vēlāk ([[4. gadsimts|4. gadsimtā]]) noderēja par vēstures avotiem. [[Viduslaiki|Viduslaikos]], vispirms [[Anglija|Anglijā]], tad pārējā Eiropā klosteros un galmos — grāmatas, kur hronoloģiskā kārtībā ierakstīja svarīgākos notikumus. Tagad par annālēm sauc zinātnisku vai mākslas iestāžu rakstu krājumus.

sentences: [[Vikipēdija latviešu valodā|Vikipēdijas latviešu valodā]] kopiena 2017. gada 24. augustā rīko tiešsaistes (neklātienes) [[Vikipēdija:Vikidarbnīcas|vikidarbnīcu]]. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt [[Vikipēdija igauņu valodā|Vikipēdijas projekta igauņu valodā]] 15. "dzimšanas dienu", radot jaunus ar [[Igaunija|Igauniju]] saistītus Vikipēdijas rakstus vai arī uzlabojot jau esošus rakstus par Igauniju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Hipnotika
| operators =
| attēls = Hypnotic-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Roberts Rodrigess]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bens Afleks]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Dž. D. Pardo]]
* [[Heila Finlija]]
* [[Dajo Okeniji]]
* [[Džefs Feihi]]
* [[Džekijs Ērls Heilijs]]
* [[Viljams Fihtners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hypnotic''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|12|[[South by Southwest|SXSW]]|2023|05|12|Latvija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8080204/|title=Hypnotic (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Hipnotika"''' ({{Val|en|Hypnotic}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] trillera filma, kuras režisors ir [[Roberts Rodrigess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bens Afleks]], [[Alisi Braga]], [[Dž. D. Pardo]], [[Heila Finlija]], [[Dajo Okeniji]], [[Džefs Feihi]], [[Džeikijs Ērls Heilijs]] un [[Viljams Fihtners]].

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Segedas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Szeged_synagogue_SF.jpg
| image_size            =
| caption               = Segedas sinagoga
| map_type              = Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Segedas sinagoga
| position = left
| latd  = 46.253889  | latNS  = N
| longd = 20.142778  | longEW = E
| location              = {{Flag|Ungārija}}, [[Čongrādas meģe]], [[Segeda]]
| religious_affiliation = [[neologa jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[jūgendstils]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| architect = [[Lipots Baumhorns]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1907]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences: '''Enterīts''' ir [[iekaisums]] tievajā, resnajā [[Zarnas|zarnā]] vai [[Kuņģis|kuņģī]]. Tas galvenokārt ir iekaisums, bet var būt izolēta [[slimība]]. Enterīts var būt akūts un hronisks.

sentences: '''Oolīti''' (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski [[minerāli]] veidojumi izmēros no dažiem [[Mikrometrs|mikrometriem]] līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. [[Ala|Alās]] reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par [[alu pērles|alu pērlēm]]. Oolīti var sastāvēt no [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]], [[dzelzs]] un [[Mangāns|mangāna]] [[Oksīdi|oksīdiem]] vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus ([[pupu rūda]]).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Bārbija
| series        =
| color         = pink
| image         = [[File:Barbie Logo.svg|250px]]
| caption       = Bārbijas logotips
| first         = {{dat|1959|3|9|N|bez}}
| last          =
| creator       = [[Rūta Handlere]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = Kens Karsons
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Bārbija''' ({{val-en|Barbie}}) ir [[lelle]], kuru kopš 1959. gada ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Mattel]]''. Tās autore ir [[Rūta Handlere]].

sentences: '''Pelaģiāle''' (grieķu. πέλαγος — atklātā jūra) jeb '''pelaģiskā zona''' ir ūdens slānis virs [[bentāle]]s [[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]], kā arī [[Ezers|ezeros]], kas ietver sevī [[pelaģiālās cenozes]] [[ekoloģiskā zona|ekoloģisko zonu]]. Šī zona aizņem 1,37 mljrd. km3 lielu [[Tilpums|tilpumu]] un stiepjas dziļumā līdz 11 km. Pelaģiskā zona ir pretstatīta [[bentiskā zona|bentiskajai zonai]], kas sevī iekļauj ezeru, jūru un okeānu grunti un virsgrunts līmeni, kā arī [[Litorāle|litorālo]] [[piekraste]]s zonu.

sentences: '''Barbadosas dolārs''' ir [[Barbadosa|Barbadosas]] vasts [[valūta]].

sentences:
]]
'''Sociālistiskais reālisms''' ir [[reālisms|reālisma]] mākslas veids, kas attīstījās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un kļuva par dominējošo mākslas veidu [[komunisms|komunisma]] valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs [[Ideoloģija|ideoloģiski]] orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — [[sociālais reālisms|sociālo reālismu]] —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

sentences: '''Staļina augstceltnes''' ({{val|ru|Сталиские высотки}}) ir neformāls nosaukums septiņām [[staļinisma arhitektūra]]s lielākajām ēkām [[Maskava|Maskavā]], kuru celtniecība tika uzsākta 1947. gadā. Tās ir [[Maskavas Valsts Universitāte]]s ēka, nams Kotelničeskajas krastmalā, viesnīca "Ukraina", Ārlietu ministrijas ēka, nams Kudrinskas laukumā, nams Sarkano vārtu laukumā, viesnīca "Ļeņingrada".

sentences:
[[File:11. Температурата и вриењето на течност.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kurā demonstrēta viršanas temperatūras atkarība no spiediena]]
'''[[Viršana]]s''' jeb '''vārīšanās temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrā]] [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] pāriet gāzveida stāvoklī (pievadot enerģiju) (vai [[kondensēšanās|kondensējas]] (aizvadot enerģiju)). Parasti ar jēdzienu "viršanas temperatūra" saprot viršanas temperatūru atmosfēras spiedienā. Viršanas temperatūra ir temperatūra, kurā [[gāze|tvaika]] [[spiediens]] virs [[šķidrums|šķidruma]] kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu.

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|Stirnas (nozīmju atdalīšana)|Stirnas}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Capreolus capreolus (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums = [[Eiropas stirna]] (''Capreolus capreolus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Artiodactyla
|      kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta = Ruminantia
| apakškārta_lv = Atgremotāju apakškārta
|        dzimta = Cervidae
|     dzimta_lv = Briežu dzimta
|   apakšdzimta = Capreolinae
|apakšdzimta_lv = Stirnu apakšdzimta
|         ģints = Capreolus
|      ģints_lv = Stirnas
|   kategorijas = nē
|      binomial = Capreolus <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small><ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonName.aspx?id=68089&tree=0.1 Genus Capriolus]</ref>
}}

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

sentences:
[[File:Rubens Abundance.jpg|thumb|250px|Pārpilnības rags [[Rubenss|Rubensa]] gleznā ar [[Senā Roma|romiešu]] dievieti [[Abundancija|Abundanciju]] (ap 1630. gadu)]]
'''Pārpilnības rags''' ({{val|la|cornu copiae}}) vai '''Amaltejas rags''' ({{val|el|κέρας Ἀμαλθείας}}) ir pārpilnības un pārticības simbols. Parasti tiek attēlots kā [[ragi|raga]] formas trauks, pilns ar augļiem, ziediem un riekstiem. Cēlies no [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[mitoloģija]]s, ko vēlāk pārņēmuši [[Senā Roma|romieši]] un plaši lietots arī mūsdienās, sevišķi tēlotājā mākslā, arhitektūrā, [[heraldika|heraldikā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://www.zudusilatvija.lv/objects/object/14159/
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bijušā Shell benzīna uzpildes stacija
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Memorands''' ir viens no [[diplomātija|diplomātiskās]] sarakstīšanās veidiem, kas parasti ir mazāk svarīgs nekā [[nota]]. Memorandu sastāda sarunās apspriežamā jautājuma faktiskās vai juridiskās puses izklāsta veidā un bieži vien pievieno notai vai verbālnotai, paskaidrojot un pamatojot tās saturu.

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Keitels''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Šumpēters
|     vārds_orig = ''Joseph Schumpeter''
|         attēls = Joseph Schumpeter ekonomialaria.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Tršeštja]], [[Austroungārija]]<br />([[Jihlavas apriņķis]], [[Visočinas apgabals]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Solsberija]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jozefs Aloizs Šumpēters''' ({{val|de|Joseph Alois Schumpeter}}, dzimis {{dat|1883|2|8}}, miris {{dat|1950|1|8}})<ref>[http://www.econlib.org/library/Enc/bios/Schumpeter.html Joseph Alois Schumpeter: Biogrāfija]</ref> bija austriešu [[ekonomists]] un [[politoloģija|politologs]], dzimis [[Morāvija|Morāvijā]] (toreiz daļa no [[Austroungārija]]s, tagad [[Čehijas Republika]]). Savas dzīves laikā [[ekonomika|ekonomikā]] popularizēja tādu terminu kā "radošā iznīcināšana" ({{val|en|creative destruction}})<ref>{{Ziņu atsauce |first= |last= |authorlink= |coauthors= |title=$200 Laptops Break a Business Model  |url=http://www.nytimes.com/2009/01/26/technology/26spend.html?partner=rss&emc=rss |quote=Indeed, Silicon Valley may be one of the few places where businesses are still aware of the ideas of Joseph Schumpeter, an Austrian economist who wrote about business cycles during the first half of the last century. He said the lifeblood of capitalism was “creative destruction.” Companies rising and falling would unleash innovation and in the end make the economy stronger.  |work=[[The New York Times]] |date=January 25, 2009 |accessdate=2009-01-27 | first1=Brad | last1=Stone | first2=Ashlee | last2=Vance}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Thoracotremata''
|           attēls =Purple_rock_crab444.jpg
|    att_nosaukums = ''[[Leptograpsus variegatus]]''
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| sekcija = Eubrachyura
| sekcija_lv = Eibrahiuru sekcija
| binomial= <small>([[Danièle Guinot|Guinot]], 1977)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''''Thoracotremata''''' ir viena no divām [[krabji|krabju]] [[eibrahiuru sekcija]]s (''Eubrachyura'') apakšsekcijām, kas apvieno 17 dzimtas un kas tiek iedalītas 4 virsdzimtās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2015|11|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303225740/http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |archivedate={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = TiungSAT-1
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = eksperimentāls pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[SSTL-70]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks =
| Operators              = ''[[Astronautic Technology (M) Sdn. Bhd.|ATSB]]'', {{MYS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Surrey Satellite Technology|SSTL]]'' {{GBR}}
| Starta_gads            = 2000
| Starts                 = {{dat|2000|9|26|SK}} 10:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Dnepr (nesējraķete)|Dnepr]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = ''109/95''
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[MegSat 1]]'', ''[[Unisat 1]]'', ''[[Saudisat 1a]]'', ''[[Saudisat 1b]]''
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID               = 2000-057D
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 50,8 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Enerģija               = [[saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="n2yo.com" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = SSO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           = 6984 km
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64.6°
| Periods                = 96,8 min
| Apoapsīda              = 619,6 km
| Periapsīda             = 606,6 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''TiungSAT-1''''' (radioamatieru nosaukumi '''''OSCAR 46''''', '''''MO 46''''') bija [[Malaizija]]s valsts uzņēmuma ''[[Astronautic Technology (M) Sdn. Bhd.]]'' (''ATSB'') eksperimentāls [[mikropavadonis]]. Palaists 2000. gada septembrī. Darbību ir beidzis

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aizkuņģa dziedzeris |
  Latin        = Pancreas |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = illu_pancreas_duodenum.jpg  |
  Caption      = 1: Aizkuņģa dziedzera galva
2: Kāšveida izaugums
3: Ierobs
4: Dziedzera ķermenis
5: Priekšējā virsma
6: Apakšējā virsma
7: Augšējā mala
8: Priekšējā mala
9: Apakšējā mala
10: Taukplēves paugurs
11: Aste
12: [[Divpadsmitpirkstu zarna]]|
  Image2       = |
  Caption2     =  |
  Precursor    = [[pancreatic bud]]s |
  System       = |
  Artery       = [[inferior pancreaticoduodenal artery]], [[superior pancreaticoduodenal artery]], [[splenic artery]] |
  Vein         = [[pancreaticoduodenal veins]], [[pancreatic veins]] |
  Nerve        = [[pancreatic plexus]], [[celiac ganglia]], [[vagus]]<ref>{{GeorgiaPhysiology|6/6ch2/s6ch2_30}}</ref> |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  =  |
}}

sentences: '''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

sentences: '''Programmētājs''' ir [[speciālists]], kas [[Programmēšana|izstrādā programmas]] automātiskām iekārtām un ierīcēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/programm%C4%93t%C4%81js|title=programmētājs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-27}}</ref> Programmētājs pārzina [[programmēšanas valoda]]s un [[datu struktūras]], izstrādā programmatūru atbilstoši prasību specifikācijai, organizē un vada programmētāju darba grupu, pilnveido savas zināšanas un prasmes. Programmētājs var specializēties programmu izstrādē, uzturēšanā, uzlabošanā vai testēšanā vai arī kļūt par kādas [[programmēšanas valoda]]s ekspertu. Programmētājs var strādāt gan kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, gan kā darbinieks dažādos uzņēmumos. Programmētāji izmanto [[Dators|datoru]], speciālas [[datorprogramma]]s un dažādus datu nesējus, lieto dažādas [[operētājsistēma]]s un [[programmēšanas valoda]]s, izmanto [[Tehnika|biroja tehniku]]. Strādā biroja telpās, taču var veikt darbu arī neizejot no mājām — izmantojot internetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/programmetajs|title=Programmētājs {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2022-01-27}}</ref>

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Perlašēza kapsēta
| native_name = ''Cimetière du Père-Lachaise''
| image       = Père-Lachaise - entrée principale 01.jpg
| imagesize   =
| caption     = Ieeja
| map_type    = Parīze
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1804
| country     =
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| coordinates =
| latd  = 48 | latm  = 51 | lats  =   36 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 23 | longs = 45.6 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 44 ha
| interments  = Vairāk nekā 1 miljons
| website     =
| findagrave  = [http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=639018 639018]
| political   =
}}
'''Perlašēza kapsēta''' ({{val|fr|Cimetière du Père-Lachaise}}) jeb '''Parīzes Austrumu kapi''' ir lielākā un visvairāk apmeklētā no četrām [[Parīze]]s nekropolēm.<ref name="lachaise">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.parisinfo.com/musee-monument-paris/71470/Cimeti%C3%A8re-du-P%C3%A8re-Lachaise|title=Cimetière du Père Lachaise.|publisher=Site officiel de l'Office du Tourisme et des Congrès.|accessdate={{dat|2014|8|6||bez}}}}</ref> Pārējās trīs ir [[Monparnasas kapsēta|Monparnasas]] (''Cimetière du Montparnasse''), [[Monmartras kapsēta|Monmartras]] (''Cimetière de Montmartre'') un [[Pasī kapsēta|Pasī]] (''Cimetière de Passy'') kapsēta. Tā tika nosaukta karaļa [[Luijs XIV|Luija XIV]] biktstēva, tēva Fransuā d'Eks de Lašēza (''François d'Aix de La Chaise''; 1624-1709) vārdā. Kapsētu oficiāli atklāja [[1804]]. gada 21. maijā. Tā atrodas Parīzes 20. apgabalā un aptver vairāk nekā 44 [[hektārs|hektāru]] ainavu dārza. 70 000 kapavietu starpā ir tādu slavenu cilvēku kā [[Onorē de Balzaks|Onorē de Balzaka]], [[Frideriks Šopēns|Friderika Šopēna]], [[Oskars Vailds|Oskara Vailda]], [[Džims Morisons|Džima Morisona]], [[Edīte Piafa|Edītes Piafas]] pieminekļi.<ref name="lachaise"/> Kapsētas teritorijā atrodas arī kolumbārijs, kur starp citām tiek glabātas [[Marija Kalla|Marijas Kallas]], [[Aisedora Dunkane|Aisedoras Dunkanes]] un [[Nestors Mahno|Nestora Mahno]] urnas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landrucimetieres.fr/spip/spip.php?article271|title=Le PÈRE-LACHAISE : liste des personnalités inhumées|publisher=Cimetières de France et d'ailleurs.|accessdate={{dat|2014|8|7||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landrucimetieres.fr/spip/spip.php?article2416|title=Le columbarium du Père Lachaise : M à Q.|publisher=Cimetières de France et d'ailleurs.|accessdate={{dat|2014|8|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = Zaporižjas Armijas hetmanis
|body            =
|nativename      = <small>''Гетьман Війська Запорозького''</small>
|insignia        = Flag_of_the_Cossack_Hetmanat.svg
|insigniasize    = 165px
|insigniacaption = Valsts karogs
|department      =
|image           =
|alt             =
|incumbent       =
|incumbentsince  =
|style           = [[Hetmanis]] un [[valsts galva]]
|residence       =
|nominator       =
|nominatorpost   =
|appointer       = Kazaku rada
|appointerpost   =
|termlength      =
|inaugural       =
|formation       = 1648. gada 26. janvārī
|first           = [[Bohdans Hmeļnickis]]
|last            = [[Kirilo Rozumovskis]]
|abolished       = 1764. gada 17. novembrī
|succession      =
|deputy          =
|salary          =
|website         =
}}
'''Zaporižjas Armijas hetmanis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Гетьман Війська Запорозького'', [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Cosaccorum Zaporoviesium Supremus Belli Dux'') bija [[Hetmanāts|Kazaku Hetmanāta]] [[valsts galva]] mūsdienu [[Ukraina]]s teritorijā. [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] senāts amatu likvidēja 1764. gadā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Antana
| native_name    = {{gree|Ἀνθάνα}}
| image          = Ancient Anthini Hill fortification remains, Agios Andreas, Arcadia, Greece1.jpg
| image_size     =
| caption        = Antanas nocietinājumu paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 22| lats = 09| latNS = N
| longd = 22| longm = 47| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Kinurija}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Antana''' (Ἀνθάνα) jeb '''Antene''' (Ἀνθήνη) bija sena pilsēta [[Kinurija|Kinurijā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], netālu no mūsdienu [[Astrosa]]s. Tā atrodas [[Tirejas līdzenums|Tirejas līdzenuma]] dienvidu malā, netālu no [[Brasiatisa]]s ietekas [[Argolidas līcis|Argolīdas līcī]]. Uz paugura, kas ir pazīstams kā "Sv. Andreja sala", atrodas ciklopiskā krāvuma nocietinājumu paliekas, kas redzamas paugura ziemeļu daļā. Ir saglabājušies arī ārējā nocietinājuma fragmenti ar torņiem, kas datējami ar 5-4 gadsimtu pr.Kr. Vēlāk apmetne tika pārcelta tuvāk jūrai, kur mūsdienās atrodas [[Romas impērija|Romas]] vēlā perioda drupas, kā arī papildus nocietinājumi, kas tika celti [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] laikā. Netālu no pilsētas atrodas sens arkveidīgs akmens [[tilts]] pāri Brasiatisas upei.

sentences: {{Commonscat|People by occupation|Cilvēki pēc nodarbošanās}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dundaga
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Dundagas pils.jpg
| image_caption = Dundagas panorāma (priekšplānā pils)
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Dundagas pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1245. g.
| established_title2 = Piešķirts pilsētciemata statuss
| established_date2 = 1950. g.
| established_title3 = Atņemts pilsētciemata statuss
| established_date3 = 1990. g.
| area_total_km2 = 6,37
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2015
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3036&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 1583
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| population_demonym = dundadznieks, dundžiņš<ref>[https://tezaurs.lv/dund%C5%BEi%C5%86i:1 Tēzaurs — dundžiņi]</ref>
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 20
| longs = 58
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 63
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| other_name = {{val-liv|Dūoņig}}
}}

sentences:
[[File:Nicolas P. Rougier's rendering of the human brain.png|thumb|Prāts [[smadzenes|smadzenēs]] ]]
'''Prāts''' ir ar [[psihe|psihi]] saistītu norišu un [[individualitāte]]s īpašību kopa, kas veido iespēju ar mērķtiecīgu darbību panākt [[subjektivitāte|subjektīvu]], ar [[jēdziens|jēdzieniem]] pastarpinātu [[īstenība]]s attēlojumu, izzināt [[objekts|objektu]] un [[parādība|parādību]] visaptverošās un raksturīgās īpašības un darboties jaunā situācijā, izmantojot iepriekš uzkrāto [[informācija|informāciju]]. Ar vārdu "prāts" dažreiz saprot arī [[intelekts|intelektu]].

sentences: '''DSL''' ({{val|en|digital subscriber line}} — ‘ciparu abonentlīnija’) ir tehnoloģiju saime, kas nodrošina piekļuvi [[Internets|internetam]], pārraidot datus pa vietējo [[Telefons|telefonu]] tīklu vadiem. [[Telekomunikācijas|Telekomunikāciju]] tirgū termins DSL ir pazīstams kā asimetriskā ciparu abonenta līnija (ADSL), kas ir visbiežāk izmantotā DSL tehnoloģija. DSL pakalpojums tiek sniegts vienlaicīgi ar vadu telefona pakalpojumu pa to pašu tālruņa līniju. Tas ir iespējams, jo DSL izmanto augstākas [[frekvence]]s joslas datiem. Klientu telpās DSL filtrs ir katrā kontaktligzdā, kura nav DSL, un tas bloķē jebkādus augstfrekvences traucējumus, lai nodrošinātu vienlaicīgu balss un DSL pakalpojumu izmantošanu.

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mangaļsala. Skats no Mangaļsalas mola. Fotografējis ScAvenger 2009. gada 9. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2009-09-09
| author         = [[User:ScAvenger|ScAvenger]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''8. februāris''' ir gada 39. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 326 (327 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1026,5
|kušanas temperatūra=15,5 °C
|viršanas temperatūra=171,9 °C (izomerizējas)
}}
'''Izokrotonskābe''' (''cis''-2-butēnskābe, šķidrā krotonskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Izokrotonskābe normālos apstākļos ir eļļains šķidrums ar brūnā cukura smaržu. Izokrotonskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[krotonskābe]].

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences: '''Hemodialīze''' ir [[vielmaiņa]]s galaproduktu un [[Toksiskums|toksisko]] vielu izvadīšana no [[Asinis|asinīm]], izmantojot puscaurlaidīgas [[membrāna]]s ar dializējošo [[Šķīdums|šķīdumu]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Elkšņu pagasts
| karte             = Elkšņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Elkšņi
| platība           = 139,04
| iedzīvotāji       = 508<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 508 / 139.04 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Karalisks piedāvājums
| attēls                   = KaraliskaisPiedavajums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Hologram for the King''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Toms Tikvers]]
| producents               =
* [[Stefans Arndts]]
* [[Gerijs Gētzmens]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Arkādijs Golubovičs]]
* [[Tims O'Hērs]]
* [[Ūve Šots]]
| scenārija autors         = Toms Tikvers
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Aleksandrs Bleks]]
* [[Sarita Čoudurija]]
* [[Bens Višovs]]
* [[Toms Skerits]]
* [[Sidse Babete Knudsena]]
| mūzika                   =
* [[Džonijs Klimeks]]
* Toms Tikvers
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Primeridian Entertainment]]''
* ''[[X-Filme Creative Pool]]''
* ''[[Fábrica de Cine]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Saban Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|4|20|Tribekas filmu festivāls|2016|4|22|ASV}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hologram-king-2016|title=A Hologram for the King|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2019|12|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191225080501/https://bbfc.co.uk/releases/hologram-king-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{MEX}}
* {{DEU}}
* {{FRA}}
* {{CYM}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hologram-for-the-King-A#tab=summary|title=A Hologram for the King (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= January 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karalisks piedāvājums"''' ({{val|en|A Hologram for the King}}) ir 2016. gada drāmas filma, kas balstīts uz Deiva Egersa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no mūzikas autoriem ir [[Toms Tikvers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Aleksandrs Bleks]], [[Sarita Čoudurija]], [[Bens Višovs]], [[Toms Skerits]] un [[Sidse Babete Knudsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|20||bez}} Trebekas filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Stavenn Gallus varius 0.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļā savvaļas vista]] (''Gallus varius'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
| apakšdzimta=Phasianinae
| apakšdzimta_lv=Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |      binomial = Gallus <small>([[Brisson]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''Dornier Wal''
|attēls               = Attēls:IDIAR-1.jpg
|paraksts             = ''Dornier Wal'' [[Gotlande|Gotlandē]], maršrutā [[Danciga]]—[[Stokholma]] 1925. gadā
|tips                 = Pasažieru/kravas/kara
|valsts               = {{DEU}}
|ražotājs             = ''[[Dornier-Werke]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1922|11|6}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1923}}
|noņemts no servisa   = {{dat|1950}}
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = >250
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Kanādas parlaments''' ({{val|en|Parliament of Canada}}, {{val|fr|Parlement du Canada}}) ir [[Kanāda]]s likumdošanas iestāde, kuras sēdes notiek Parlamenta pakalnā [[Otava|Otavā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jeep''
| logo             = Jeep.svg
| caption          =
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Batlera}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.visitbutlercounty.com/blog/the-birthplace-the-jeep/|title=The Birthplace of The Jeep|website=books.google.com|access-date=2023-08-19}}</ref>
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tolīdo]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Stellantis|''Stellantis'' Ziemeļamerika]]
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.jeep.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Jeep''''' ir ASV automobiļu marka, kas pieder daudznacionālai korporācijai ''[[Stellantis]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://pdf.secdatabase.com/1801/0001193125-13-097736.pdf |title=Chrysler 8-K/A SEC filing |date=3 December 2012 |publisher=secdatabase.com |access-date=18 January 2015}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.insideview.com/directory/chrysler-group-llc |publisher=InsideView company data |title=Chrysler Group LLC |access-date=18 January 2015 |dead-url=yes|archive-url= https://web.archive.org/web/20130927090738/http://www.insideview.com/directory/chrysler-group-llc |archive-date=27 September 2013 }}</ref> No 1987. gada ''Jeep'' ir daļa no ''[[Chrysler]]'', kad ''Chrysler'' iegādājās ''Jeep'' zīmolu kopā ar atlikušajiem aktīviem no tā iepriekšējā īpašnieka ''[[American Motors Corporation]]'' (AMC).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.motortrend.com/features/who-owns-jeep/amp/|title=Who Owns Jeep?|website=motortrend.com|access-date=2023-08-19}}</ref>

sentences: '''Dao'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|zh|道}}) ir senās Ķīnas viedā [[Laodzi]] sarakstīta manuskripta [[Daodedzin]] un uz tā pamata izveidojušos [[daoisms|daoisma]] pamatjēdziens. Tas ir [[metafizika|metafizisks]] koncepts, kas ir izplatīts arī [[konfūcisms|konfūcismā]], [[čaņbudisms|čaņbudismā]], [[dzenbudisms|dzenbudismā]], vairākās citās [[Austrumāzijas reliģijas|austrumāzijas reliģijās]] un [[ķīniešu filozofija|ķīniešu filozofijā]]. Lai arī vārda literārie tulkojumi ir dažādi (''ceļš'', ''virziens'', ''princips'', ''doktrīna''), tomēr vārds tiek lietots, lai apzīmētu abstraktu konceptu, kas nav tik viegli izsakāms vārdos, bet ko var raksturot kā Pirmatnējo Būtību, [[Visums|visuma]] un [[Dabiskā kārtība (filozofija)|dabiskās kārtības]] eksistenci.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Svetlana Gerasimenko
| vārds_orig = ''Світлана Герасименко''
| attēls = Svetlana Gerasimenko Portrait.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1945
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =23
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Barišivka|td=Ukraina}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USSR}}→{{karogs|Tadžikistāna}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Tadžikistānas Astrofizikas institūts]]
| alma_mater =[[Tarasa Ševčenko Kijivas nacionālā universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| dzimums = S
| piezīmes =
}}
'''Svetlana Ivanovna Gerasimenko''' ({{val|ru|Светла́на Ива́новна Герасиме́нко}}; {{val|uk|Світлана Іванівна Герасименко}}; dzimusi {{dat|1945|2|23}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Tadžikistāna]]s [[Astronoms|astronome]]. Pazīstama kā [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklājēja.

sentences: '''Katlaps''' ir uzvārds latviešu valodā. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Vikisaites+}}
{{saistīts teksts}}
'''IDEF0''' ({{val-en|Integration Definition for Function Modeling}}) metodoloģija.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Lēviss of Menārs
|          vārds_orig = ''Oskar Engelhard von Löwis of Menar''
|              attēls = Oskar von Löwis.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Pantene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1899
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Taurenes pagasts|Bānūžu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = zooloģija, ornitoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = grāmata "Ievērojamākie Baltijas putni" (1893.)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Hersonas apgabals
 | native_name             = ''Херсонская область''
 | settlement_type         =  [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas anektēta Ukrainas daļa]]
 | image_skyline           = Russian Occupation of Kherson Oblast.svg
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Sārtā krāsā iezīmēta Krievijas okupētā Hersonas apgabala daļa, bet zilā krāsā Ukrainas atbrīvotā apgabala daļa
 | image_flag              = Flag_of_Kherson_Oblast_(Russia).svg
 | image_shield            = Coat_of_Arms_of_the_Kherson_Military-Civil_Administration_(30_Sept_Rendition).svg
 | capital                 = [[Heņičeska]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda|krievu]]
 | spoken_language         =
 | image_map               =
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = Okupējošā valsts
 | subdivision_name        = [[Krievijas Federācija]]
 | established_title       = Okupācija
 | established_date        = 2022. gada 24. februāris - pašlaik
 | government_footnotes    =
 | government_type         = Okupācijas pārvalde ar kolaborantu civilajām struktūrām
 | governing_body          =
| leader_title             = Gubernators
| leader_name              = Vladimirs Saldo
| leader_party             =
| leader_title1            = Valdības vadītājs
| leader_name1             = Andrejs Aleksejenko
| leader_party1            =
| leader_title2            =
| leader_name2             =
| leader_title3            =
| leader_name3             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          =
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        =
 | population_as_of        =
 | population_rank         =
 | population_density_km2  =
 | timezone                =
 | utc_offset              =
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
| parts_type =
| parts =
| population_blank02_title =
| population_blank02 =
| website = https://khogov.ru/
}}
'''Hersonas apgabala Krievijas okupācija''' ({{val|uk|Російська окупація Херсонської області}}) ir [[Ukraina]]s [[Hersonas apgabals|Hersonas apgabala]] [[okupācija]] [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma laikā]], kas sākās [[2022. gads|2022.]] gada [[24. februāris|24. februārī]].<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2022/03/02/world/europe/kherson-ukraine-russia.html|title=First Ukraine City Falls as Russia Strikes More Civilian Targets|work=The New York Times|access-date=2022-07-20|date=2022-03-02|last=Schwirtz|first=Michael|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences: {{citas nozīmes|gaismas parādību|Ēna (nozīmju atdalīšana)|Ēna}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 1934. gada [[guašs|guaša]] glezna „Latgale senatnē”]]
'''Latgales vēsture''' ir [[Latvijas vēsture]]s daļa, kas vēstī par [[vēsture|vēsturiskajiem]] notikumiem [[Latgale]]s teritorijā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecumu pagasts
| karte             = Vecumu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecumu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecumu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2            = [[Borisova (Vecumu pagasts)|Borisova]]
| platība           = 124,8
| iedzīvotāji       = 546<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 668 / 124.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Kuršu joma
| attēls       = VentesRagas01.JPG
| paraksts     = Ventes rags
| karte        =
  | vietaskarte          = Lietuva#Kaļiņingradas apgabals#Baltijas jūra
  | relief= jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      = Kuršu joma Baltijas jūras kartē
| vieta        = {{LTU}}
{{RUS}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Baltijas jūra]]
| plat_d=55 | plat_m=05 | plat_s=34 | plat_NS=N
| gar_d=20 | gar_m=54 | gar_s=59 | gar_EW=E
| platība      = 1584
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 3,4
| Max_dziļums  = 6
| tilpums      = 6,2
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Ķaules Nugara]]
| pilsētas     = [[Jodkrante]], [[Klaipēda]], [[Nida (Lietuva)|Nida]], [[Pervalka]], [[Preila]]
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dzīvo organismu pamatvienību|šūna (nozīmju atdalīšana)|šūna}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Harija dekonstrukcija
| operators =
| attēls = Deconstructing harry.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = Džīna Dumeniana
| scenārijs = Vudijs Allens
| aktieri = * [[Kerolaina Ārona]]
* Vudijs Allens
* [[Kērstija Elija]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Ričards Bendžamins]]
* [[Ēriks Begoužens]]
* [[Billijs Kristels]]
* [[Džūdija Deivisa]]
* [[Heizela Gudmena]]
* [[Meriela Hemingveja]]
* [[Eimija Ērvinga]]
* [[Džūlija Kavnera]]
* [[Ēriks Loids]]
* [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Demija Mora]]
* [[Elizabete Šū]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Robins Viljamss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Deconstructing Harry''
| studija = ''Sweetland Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|8|27|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0118954/|title=Deconstructing Harry (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Harija dekonstrukcija"''' ({{Val|en|Deconstructing Harry}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors, scenārists un galvenās lomas atveidotājs ir [[Vudijs Allens]]. Pārējās lomas atveido [[Kerolaina Ārona]], [[Kērstija Elija]], [[Bobs Balabans]], [[Ričards Bendžamins]], [[Ēriks Begoužens]], [[Billijs Kristels]], [[Džūdija Deivisa]], [[Heizela Gudmena]], [[Meriela Hemingveja]], [[Eimija Ērvinga]], [[Džūlija Kavnera]], [[Ēriks Loids]], [[Džūlija Luisa-Dreifusa]], [[Tobijs Magvairs]], [[Demija Mora]], [[Elizabete Šū]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Robins Viljamss]].

sentences: '''Ķīmija''' ({{val|el2|chēmia, chēmeia}} — ‘metālu sakausēšanas māka’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=421}}</ref> ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[viela|vielu]] [[ķīmiskais sastāvs|sastāvu]], [[ķīmiskās īpašības|īpašības]], [[ķīmiskās pārvērtības|pārvērtības]] un [[ķīmiskās parādības|parādības]], kas saistītas ar šīm pārvērtībām, izstrādā racionālas vielu iegūšanas un pārstrādes metodes. Tā ir viena no nozīmīgākajām un plašākajām [[dabaszinātne|dabaszinātnēm]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Starr 070320-5799 Echinopsis pachanoi.jpg
|       att_izmērs = 225px
|    att_nosaukums = Sanpedro kaktuss [[Havajas|Havajās]]
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Cactaceae
|        dzimta_lv = Kaktusi
|            ģints = Echinopsis
|         ģints_lv =
|             suga = E. pachanoi
|          suga_lv = Sanpedro kaktuss
|         binomial = Echinopsis pachanoi
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences: '''Prorektors''' ir [[Augstskola|augstākās izglītības iestādes]] [[Rektors|rektora]] vietnieks, kas parasti atbild par kādu konkrētu darbības jomu. Amata prasības katrā valstī ir specifiskas.

sentences: '''Akcija''' ir [[vērtspapīrs]], kas sevī ietver noteiktas [[nauda]]s summas iemaksu kādā [[uzņēmums|uzņēmumā]], tādejādi ļaujot tā  īpašniekam ([[akcionārs|akcionāram]]) kļūt par [[uzņēmums|uzņēmuma]] [[līdzīpašnieks|līdzīpašnieku]] un pretendēt arī uz uzņēmuma [[peļņa|peļņu]] caur [[dividende|dividendēm]].<ref name="investopedia">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/s/stock.asp|title=Stock|first=Adam|last=Hayes|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|date=22 May 2021|accessdate=4 July 2021}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|binomial=Tilia platyphyllos
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Malvales
|         rinda_lv = Malvu rinda
|           dzimta = Malvaceae
|        dzimta_lv = Malvu dzimta
|      apakšdzimta = Tilioideae
|   apakšdzimta_lv = Liepu apakšdzimta
|            ģints = Tilia
|         ģints_lv = Liepas
|suga=Tilia platyphyllos
|suga_lv=Platlapu liepa
|attēls= Tilia platyphyllos Laciniata kz2.jpg
|attēls2= Tilia platyphyllos 'Laciniata' Lipa szerokolistna 2019-06-01 03.jpg}}
'''Platlapu liepa''' ({{val-la|Tilia platyphyllos}}) ir [[malvu dzimta]]s suga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Delichon urbica.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas čurkste]] (''Delichon urbicum'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|  apakškārta =Passeri
| apakškārta_lv=Dziedātājputni
 |        dzimta = Hirundinidae
 |     dzimta_lv = Bezdelīgu dzimta
 |         ģints = Delichon
 |      ģints_lv = Čurkstes
 |      binomial = Delichon <small>([[Thomas Horsfield|Horsfield]] & [[Frederic Moore|Moore]], 1854)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Cosmetics.JPG|thumb|Dažādi kosmētikas līdzekļi]]
'''Kosmētika''' (no {{val|el|κοσμητικός}} (''kosmetikós'') — ‘izrotāšana’) ir dažādu ķermeņa daļu kopšanai domāti līdzekļi, tāpat ar šo terminu tiek apzīmēta mācība par ķermeņa kopšanu<ref name="lpe">{{LPE|51|368}}</ref> un ķermeņa daļu kopšanas paņēmieni.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=Jumava|isbn=978-9984-38-332-3|page=402}}</ref> Ar terminu '''meikaps''' ({{val|en|makeup}}, ''make-up'') tiek apzīmēti konkrēti sejas kopšanai paredzētie līdzekļi un paņēmieni.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=Jumava|isbn=978-9984-38-332-3|page=469}}</ref> Tiek izšķirta dekoratīvā un ārstnieciskā kosmētika.<ref name="lpe" />

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''"Ideoloģija un utopija"''' (1929) ir vācu [[Socioloģija|sociologa]] [[Karls Manheims|Karla Manheima]] darbs.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Bjarezina
  | citvaloda         = be
  | oriģinālnosaukums = Бярэзіна
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Berezina River.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Biarezina-pos.jpg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Baltkrievija#Eiropa
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Dokšici]], [[Švenčonu augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Dņepra]]
  | baseina_valstis   = {{BLR}}
  | tek_caur          = [[Baltkrievija]] ([[Vitebskas apgabals]], [[Minskas apgabals]], [[Mogiļevas apgabals]] un [[Gomeļas apgabals]])
  | garums            = 613
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 142
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 24 500
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 54| sāk_plat_m= 53| sāk_plat_s= 01| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 27| sāk_gar_m= 42| sāk_gar_s= 11| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 52| iet_plat_m= 32| iet_plat_s= 59| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 30| iet_gar_m= 15| iet_gar_s= 00| iet_gar_EW=E
}}
'''Bjarezina''' ({{val|be|Бярэзіна}}, {{izrunā|bʲaˈrɛzʲinɐ}}) jeb '''Berezina''' ({{val|ru|Березина}}) ir upe [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Dņepra]]s pieteka. Upes garums ir 613 km, tās izteka atrodas kilometru no [[Dokšici|Dokšicu]] pilsētas un plūst caur [[Centrālais Bjarezinas līdzenums|Centrālo Bjarezinas līdzenumu]]. Upes baseinā izveidots [[Bjarezinas biosfēras rezervāts]]. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Dokšici, [[Barisava]], [[Bjerazino]], [[Babruiska]] un [[Svjetlahorska]].

sentences:
s, [[mannoze]]s, [[glikoze]]s un [[galaktoze]]s atlikumiem]]
'''Hemicelulozes''' ir dažāda sastāva neviendabīgi [[polisaharīdi]], kas, atšķirībā no [[celuloze]]s, sastāv no salīdzinoši īsām un sazarotām ķēdēm, kuru polimerizācijas pakāpe vidēji ir 150—200. Hemicelulozes ir ūdenī grūti šķīstošas vai nešķīstošas vielas; tām nav [[reducētāji|reducējošu]] īpašību. Hemicelulozes ietilpst augu šūnapvalkā<ref>H. Mauriņa. Augu fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1974, 18. lpp.</ref> un parasti sastāv no šādiem [[monosaharīdi]]em: pentozēm — D-[[ksiloze]]s un L-[[arabinoze]]s; heksozēm — D-[[Glikoze|glikoze]]s, D-[[galaktoze]]s un D-[[mannoze]]s; 6-dezoksiheksozēm — L-[[ramnoze]]s un L-[[fukoze]]s; heksuronskābēm — D-[[glikuronskābe]]s, D-[[galakturonskābe]]s un 4-O-metil-D-glikuronskābes. Bieži vien hemicelulozes satur acetilētus [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumus. Hemicelulozes augu šūnapvalkā ar [[Celuloze|celulozi]] saista [[ūdeņraža saite]]s, bet ar [[lignīns|lignīnu]] galvenokārt ētera saites.

sentences: '''Dalasi''' ir naudas vienība [[Gambija|Gambijā]].

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Eifeļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Podul Eiffel''
|attēls               = Eiffel Bridge Ungheni Qual.jpg
|attēla paraksts      =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Pruta]]
|atrašanās vieta      = starp [[Ungeni]] un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni, Jasi]]
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Gistavs Eifelis]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = {{dat|1877|4|21|N}}
|iepriekšējais tilts  = 1874. gadā celts tilts
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|47|11|59.6|N|27|47|13.5|E|region:MD_type:city||display=inline, title}}
}}
'''Eifeļa tilts''' ({{val|ro|Podul Eiffel}}) ir tilts pār [[Pruta]]s upi un [[Moldova]]s—[[Rumānija]]s robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp [[Ungeni]], pilsētu Moldovā, un [[Ungeni (Jasi)|Ungeni]], komūnu Rumānijā.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=PotamogetonAcutifolius6.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton acutifolius|suga=Potamogeton acutifolius|suga_lv=Smaillapu glīvene|autors=Link}}'''Smaillapu glīvene''' ({{val|la|Potamogeton acutifolius}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Rietumeiropa|rietumu]], [[Centrāleiropa|centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu]] daļā. [[Latvija|Latvijā]] suga sastopama reti, tikai valsts vidus un dienvidaustrumu daļā. Tā veido grupas stāvošos ūdeņos, parasti uz smilšaina pamata.

sentences: '''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1933. gadā noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

sentences:
'''Nagai''' var būt:
* [[Jūičiro Nagai]];
* [[Kensuke Nagai]];
* [[Jošikadzu Nagai]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =
| attēls = EliaRips.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvijas ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />Jeruzalemes ebreju universitāte
| zinātne = [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Iļja Ripss''' jeb '''Elija Ripss''' ({{val|en|Eliyahu Rips}}, {{val|he|אליהו ריפס}}, dzimis {{dat|1948|12|12}}) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] izcelsmes [[Izraēla]]s matemātiķis, bijušais padomju [[disidents]]. Pazīstams ar [[Tora]]s teksta matemātisko analīzi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cabbage and cross section on white.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|         binomial = Brassica oleracea
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Linfords Kristijs
 |      vārds_orig = ''Linford Christie''
 |          attēls = Linford Christie 2009.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Linfords Kristijs 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|4|2}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Sentendrūsa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GBR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Apvienotā Karaliste}}}}
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold|[[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|Barselona 1992]]|100 metri}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|[[Vieglatlētika 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|4x100 m stafete}}
}}
'''Linfords Kristijs''' ({{val|en|Linford Christie}}; dzimis {{dat|1960|4|2}} [[Sentendrūsa|Sentendrūsā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[vieglatlēts]], kurš startējis sprinta distancēs. Viņš ir vienīgais Lielbritānijas vieglatlēts starp viriešiem, kurš 100 m sprintā ir guvis uzvaru visās četrās nozīmīgākajās sacensībās, kurās drīkst piedalīties Lielbritānijas sportisti: Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts, Eiropas čempionāts un Nāciju sadraudzības spēles. Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 1 zelta un 2 sudraba medaļas. Viņš ir pirmais Eiropas sprinteris, kurš 100 m distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm un viņam vēl joprojām pieder valsts rekords šajā disciplīnā. Tāpat viņam agrāk piederēja pasaules rekords telpās 200 m distancē, kā arī viņš ir bijušais Eiropas rekorda īpašnieks 60 m, 100 m un 4 x 100 m distancēs. Ar 23 medaļām, kas iegūtas lielākajās sacensībās, viņš ir visu laiku medaļām bagātākais Lielbritānijas vieglatlēts. Viņa karjera beidzās pēc divu gadu soda saņemšanas par dopinga lietošanu.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Viskonsina
Wisconsin
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Medisona]]
| pilsēta = [[Milvoki]]
| iestāšanās = [[1848]]. gada [[29. maijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = WI Wis US-WI
| mājaslapa = [http://www.wisconsin.gov www.wisconsin.gov]
| iedzgads = 2005
| iedzīvotāji = 5 535 168
| iedzīvotājiV = 18
| iedzblīvums = 38,13
| iedzblīvumsV = 24
| ieņēmumi = 47 220
| ieņēmumiV = 15
| rase = baltie - 87,3%
melnie - 5,7%
| reliģija = [[protestanti]] - 51%
[[katoļi]] - 39%
nereliģiozi - 6%
| platība = 169 790
| platībaV = 23
| garums = 500
| platums = 420
| ūdens = 17
| augstums = Timma paugurs, 595
| Vaugstums = 320
| Zaugstums = [[Mičigans]], 177
}}'''Viskonsina''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], kas atrodas [[Lielie ezeri|Lielo ezeru]] reģionā. Viskonsinas [[galvaspilsēta]] ir [[Medisona]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{novec|to, ka spēle sen jau ir izdota.}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = Diablo III
|bilde            =
|developer        = ''[[Blizzard Entertainment]]''
|publisher        = ''[[Activision Blizzard]]'' (Ziemeļamerikā)
|designer         = [[Džejs Vilsons]] (galvenais izstrādātājs)
|series           = [[Diablo sērija]]
|engine           = ''Proprietary'', ''Havok physics''
|version          =
|released         = 2012. gada 15. maijs
|genre            = [[Notikumu datorspēle|Notikumu]] un [[lomu datorspēle]], ''[[Hack and slash]]''
|modes            = vienspēlētāja, daudzspēlētāju
|ratings          =
|platforms        = ''[[Mac OS X]]'', ''[[Windows]]''<ref name="blizzard.com">http://www.blizzard.com/us/press/080628.html {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080822031256/http://www.blizzard.com/us/press/080628.html |date={{dat|2008|08|22||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|media            = [[DVD]]
|requirements     = [[Datora klaviatūra|Klaviatūra]], [[pele]]
}}

sentences:
{{Navbox
|name = Andoras premjerministri
|title = {{flaga|Andora}} [[Andora]]s valdības vadītāji (premjerministri) ([[Andoras valdības vadītāju uzskaitījums|uzskaitījums]])
|listclass = hlist
|state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| attēls                   =  Guide to recognizing your saints.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               =
* [[Klāra Markovica]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Trūdija Stailere]]
* [[Treviss Svordss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Stings]]
| scenārija autors         = [[Dito Montiels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Rozārija Dosone]]
* [[Melonija Diaza]]
* [[Ēriks Robertss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Šia Lebafs]]
| mūzika                   = [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Madman Films]]''
| izplatītājs              = ''[[First Look International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|29|Ierobežots vietu skaits|2007|1|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/guide-recognizing-your-saints-2006|title=A Guide to Recognizing Your Saints|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]2 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=guidetorecognizingyoursaints.htm|title=A Guide to Recognizing Your Saints (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Guide to Recognizing Your Saints''''' ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Rozārija Dosone]], [[Melonija Diaza]], [[Ēriks Robertss]], [[Čenings Teitums]] un [[Šia Lebafs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|29||bez}}.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Kalmtautses tīreļa robežparks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Kalmthoutse_heide_(vanop_brandtoren).jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 51.396944 | latNS  = N
| longd = 4.403611 | longEW = E
| label_position      = bottom
| location            = {{vieta|Beļģija}}, {{vieta|Nīderlande}}
| nearest_city        =
| area                = 60 km2
| established         = 2001
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 = https://grensparkkalmthoutseheide.com/
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Kalmtautses tīrelis (Kalmthoutse Heide)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 2200 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/330 330]
}}
}}<mapframe text="Kalmtautses tīreļa robežparks" width=290 height=290 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2156810"
}
</mapframe>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Lange
|     vārds_orig = ''Jacob Lang''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1711
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Karaļauči]], [[Prūsijas Karaliste]]
 (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1777
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
 (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Antracīts''' ({{val|el|ἀνθρακίτης}} (''antrakítēs'')  — 'kā ogle') ir [[akmeņogles]], kuru sastāvā ir no 90 līdz 96% [[ogleklis|oglekļa]]. Antracītā ir augstākais oglekļa saturs, vismazāk piemaisījumu un visaugstākā enerģijas atdeve starp visiem akmeņogļu veidiem, izņemot [[grafīts|grafītu]].

sentences:
'''Pasaules karš''', arī '''globāls karš''', ir [[karš|karadarbība]], kurā iesaistītā liela daļa no [[pasaule]]s ietekmīgākajām [[valsts|valstīm]]. Šāds karš aptver vairākus [[kontinents|kontinentus]] un ilgst vairākus gadus. Šis jēdziens parasti lietots, lai apzīmētu divus starptautiskus konfliktus [[20. gadsimts|20. gadsimtā]]:
* [[Pirmais pasaules karš]] (1914—1918),
* [[Otrais pasaules karš]] (1939—1945).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Wikimedians of Latvia''''' (Latvijas ''vikimedisti'') ir neformāla dalībnieku grupa, kas pārstāv dalībniekus, kuri darbojas latviskajā Vikipēdijā un citos projektos, veidojot saturu latviski un par Latviju un ar to saistītajām tēmām. 2015. gada 5. martā ''[[Wikimedia Foundation]]'' šo grupu oficiāli atzina.

sentences:
. Fotogrāfija uzņemta 1997. gada 11. martā]]
'''Komēta''' ({{val-el|κομήτης}}, ''komḗtēs'' — ‘matains’) ir jebkurš maza izmēra kosmiskais ķermenis, kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Saule|Sauli]]. Tuvojoties pietiekami tuvu Saulei, var redzēt komētas galvu un asti, kas veidojas izplūstot no komētas kodola gāzēm un putekļiem [[Saules vējš|Saules vēja]] ietekmē. Komētas kodols sastāv no [[ledus]], [[putekļi|putekļu]], [[akmens]] un sasalušu [[gāze|gāzu]] maisījuma, kura izmērs caurmērā var būt no dažiem [[kilometrs|kilometriem]] līdz pat vairākiem desmit kilometriem.

sentences:
darmas morāles principus.<ref>Ašokas edikti {{en ikona}} [http://www.cs.colostate.edu/~malaiya/ashoka.html]</ref> (Simbols izmantots uz mūsdienu Indijas [[karogs|karoga]].)<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/160692/dharmachakra Darmačakra uz karoga]</ref>]]
'''Darma''' jeb '''dharma''' ({{val|sa|[[wikt:धर्म#Sanskrit|धर्म dharma]]}}; {{val|pi|धम्म dhamma}}) ir [[jēdziens]] ar vairākām vēsturiski mainīgām nozīmēm [[Indija]]s [[reliģija|reliģijās]] [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[sikhisms|sikhismā]] un [[džainisms|džainismā]].<ref name="EB-Dharma">''[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/160657/dharma Encyclopedia Britannica'', ''Dharma'']</ref> [[Indieši|Indiešu]] [[filozofija|filozofijā]] darma var būt pārpasaulīgs mūžīgs [[morāle]]s [[likums]], kā arī [[indivīds|indivīda]] "pareizas dzīves" principu kopums. Darma var būt [[kosmoloģija|kosmoloģiskā]] kārtība un arī [[cilvēks|cilvēka]] pienākums. Budismā darma, kā arī "darmas rata iegriešana"<ref>Darmas rata iegriešana {{en ikona}} [http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn56/sn56.011.than.html]</ref> apzīmē [[Buda]]s mācību.<ref>Darmas definīcija {{en ikona}}[http://buddhism.about.com/od/abuddhistglossary/g/dharmadef.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140401025146/http://buddhism.about.com/od/abuddhistglossary/g/dharmadef.htm |date={{dat|2014|04|01||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Roberts fon Greims
| vārds_orig = ''Robert Ritter von Greim''
| attēls = File:Greim, Robert Ritter von - Generalfeldmarschall.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1892
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 22
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Bavārija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1945
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 24
| m_vieta = {{vieta|Austrija|Zalcburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| nodarbošanās = [[militārpersona]]
}}

sentences:
{{apvienot|Lubāns}}
'''Meliorācijas darbi Lubāna mitrājā''' norisinās jau no 19. gadsimta un tie kulmināciju piedzīvoja 20.gadsimtā, kad notika ļoti intensīva hidrobūvju celtniecība. To veica, lai samazinātu plūdu apjomus un to nodarīto postījumu visā mitrāja teritorijā, kas palos applūda milzīgās platībās. Plūdu apmēri sagādāja lielas lauksaimniecības problēmas un pilnīgu nespēju izaudzēt kultūraugus, līdz ar to nesot bada gadus Lubāna mitrāja iedzīvotājiem.

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Dinara Safina
 |                       vārds_orig = Динара Сафина
 |                           attēls = File:Dinara Safina at the 2008 WTA Tour Championships3.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption = Dinara Safina 2008. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{flag|Krievija}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|27}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
 |                        datedeath =
 |                       placedeath =
 |                           height = {{mērvienība|cm=182}}
 |                           weight =
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired = 2011
 |                            plays =
 |                 careerprizemoney = 10 585 640 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 360-173
 |                    singlestitles = 12 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 4 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = '''1.''' ({{dat|2009|4|20|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = F (2009)
 |                 FrenchOpenresult = F (2008, 2009)
 |                  Wimbledonresult = SF (2009)
 |                     USOpenresult = SF (2008)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 181-91
 |                    doublestitles = 9 [[Sieviešu tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 8. ({{dat|2008|5|12|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = QF (2004, 2005)
 |          FrenchOpenDoublesresult = 3R (2006, 2007, 2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 3R (2005, 2008)
 |              USOpenDoublesresult = '''W''' (2007)
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord =
 |                      mixedtitles =
 |              highestmixedranking =
 |        AustralianOpenMixedresult =
 |            FrenchOpenMixedresult =
 |             WimbledonMixedresult =
 |                USOpenMixedresult =
 |            MastersCupMixedresult =
 |      WTAChampionshipsMixedresult =
 |              OlympicsMixedresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|7|8||bez}}
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas = jā
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[teniss]]}}
{{MedalCountry|{{flag|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Teniss 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs - Sieviešu vienspēles|Vienspēles]]}}
}}

sentences: '''Valsts reliģija''' (vai arī '''oficiālā reliģija)''' ir [[ticība]] vai [[reliģija]], kuras statuss ir apstiprināts konkrētajā [[Valsts|valstī]] kā oficiālais.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Harri Martinsons
|     vārds_orig = ''Harry Martinson''
|         attēls = 20120807084529!Martinson,_Harry_i_VJ_1943.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Harri Martinsons četrdesmito gadu sākumā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Jemshēga]], [[Zviedrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[zviedrs]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Moa Martinsone
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, prozaiķis
|rakstīšanas valoda = [[zviedru valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = poēma "Aniāra", romāns "Ziedošā nātre"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1974. gada [[Nobela prēmija literatūrā]] <br />kopā ar [[Eivinds Junsons|Eivindu Junsonu]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Meistars Ekharts
|          vārds_orig = ''Eckhart von Hochheim''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1260
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = ''Gota'', [[Tīringene]] [[Svētā Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1327
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Aviņona]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumi|Rietumu]] [[filozofija]]
|           intereses = [[Viduslaiki|Viduslaiku]] filozofija, kristiešu [[misticisms]], [[neoplatonisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Bībele]], [[Pseidodionīsijs Areopagīts]], [[Svētais Augustīns]], [[Prokls]], [[Alberts Lielais]], [[Avicenna]], [[Akvīnas Toms]], [[Bonaventura]], [[Johans Skots Erigena]]
|          ietekmējis = [[Johans Taulers]], Henrijs Suso, [[Kūzas Nikolajs]], [[Martins Heidegers]], [[Ekharts Tolle]], [[Viligiss Jēgers]]
|               darbi =
|              valoda = [[latīņu valoda|latīņu]], [[vācu valoda|vācu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
s, [[Vācija|Vācijā]] [[baznīca (celtne)|baznīcas]] durvis piemin Meistaru Ekhartu]]
'''Meistars Ekharts''' ({{val|de|Eckhart von Hochhelm}}; dzimis [[1260]]. gadā, miris [[1327]]. gadā) bijis [[dominikāņi|dominikāņu]] [[mūks]], sludinātājs, [[filozofija|filozofs]] un [[misticisms|mistiķis]].<ref>Introducing Meister Eckhart, Michael Demkovich, OP, {{ISBN|978-0-7648-1507-2}}</ref><ref>* [http://plato.stanford.edu/entries/meister-eckhart/] Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija {{en ikona}}</ref><ref>* [http://vesture.eu/index.php/Misticisms] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120418151323/http://vesture.eu/index.php/Misticisms |date={{dat|2012|04|18||bez}} }} Misticisms {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Elementāri
 | oriģinālnos = ''Elemental''
 |      attēls = Elemental poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pīters Sons]]
 |  producents = Denīze Rema
 |   scenārijs =
* Džons Hobergs
* Keta Likela
* Brenda Hsūe
 |     aktieri =
* [[Lea Lūisa]]
* [[Māmedū Ātčejs]]
* [[Ronijs del Karmens]]
* Šila Ommi
* [[Vendija Maklendona Kovija]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* Meisons Vertheimers
* [[Džo Pēra]]
* [[Metjū Jans Kings]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2023|5|27|Kannu kinofestivāls|2023|6|16|ASV, Latvija}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=Wrap-BO>{{Tīmekļa atsauce |last=Fuster |first=Jeremy |date=June 17, 2023 |title=‘The Flash’ Opens Below ‘Black Adam’ While ‘Elemental’ Bombs at Box Office |url=https://www.thewrap.com/flash-elemental-box-office-bomb/ |website=[[TheWrap]] |accessdate=June 17, 2023 }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|397,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Elemental (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15789038/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Elementāri"''' ({{val|en|Elemental}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] ASV [[datoranimācija]]s romantiska drāmas filma. Filmas režisors ir [[Pīters Sons]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Lea Lūisa]], [[Māmedū Ātčejs]], [[Ronijs del Karmens]], Šila Ommi, [[Vendija Maklendona Kovija]], [[Ketrina O'Hāra]], Meisons Vertheimers, [[Džo Pēra]] un [[Metjū Jans Kings]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stoļerova
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Stoļerovas Sv. Trīsvienības Romas katoļu baznīca (1999).jpg
| image_caption = [[Stoļerovas Svētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Stoļerovas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4760&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 240
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 25
| lats = 55
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 33
| longs = 06
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4642 Stoļerova
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{citas nozīmes|nāciju|Vācietis (nozīmju atdalīšana)|Vācietis}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = <big>Vācieši</big>
| skaits = apmēram 80 miljoni
| vieta =
| valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| reliģija =
| grupas = [[indoeiropieši]], [[ģermāņi]]
| radi = [[angļi]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[flāmi]], [[frīzi]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[norvēģi]], [[islandieši]]
| image_caption = Vācieši pasaulē
}}
'''Vācieši''' ({{val|de|Deutsche}}) ir [[ģermāņi|ģermāņu]] [[tauta]], kuras izcelsme ir [[Centrāleiropa]]. Tos vieno kopēja [[kultūra]] un [[vācu valoda]], nevis pilsonība vai kopēja izcelsmes valsts.

sentences: '''Liberālais konservatīvisms''' ir politiska ideoloģija, kas apvieno [[Konservatīvisms|konservatīvu]] politiku ar [[Liberālisms|liberāļu]] uzskatiem, īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem,<ref>http://www.parties-and-elections.eu/content.html</ref> vai politiskā konservatīvisma paveids, kuru spēcīgi ietekmējis liberālisms. Tā ir politiskā nostāja, kas ietver atbalstu [[pilsoniskās brīvības|pilsoniskajām brīvībām]], [[kapitālisms|kapitālismam]] un tirgus brīvībai, kā arī [[sociālais konservatīvisms|sociāli konservatīviem]] uzskatiem.

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2008-08-Agaricus-Stuttgart.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. arvensis
| suga_lv =Tīruma atmatene
| binomial = Agaricus arvensis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neuzticīgā
| attēls                   = Unfaithful (2002 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Unfaithful''
| žanrs                    = trilleris, erotika
| režisors                 = [[Adrians Lains]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Barons]]
* Adrians Lains
| scenārija autors         =
* [[Elvins Sardžents]]
* [[Viljams Broilss jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Olivjē Martinezs]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|10}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film|title=Unfaithful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 12, 2019|archive-date={{dat|2019|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191012085654/https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unfaithful.htm|title=Unfaithful|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neuzticīgā"''' ({{val|en|Unfaithful}}) ir 2002. gada ASV [[erotika|erotiska]] trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Adrians Lains]]. Galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Daiena Leina]] un [[Olivjē Martinezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|10||bez}}. Filmas pamatā ir [[Klods Šabrols|Kloda Šabrola]] 1969. gada filma ''The Unfaithful Wife''.

sentences:
{{citas nozīmes|ģeoloģisku veidojumu|Vulkāns (nozīmju atdalīšana)|Vulkāns}}
<div style="float:right;width:220px;">
 vulkāna izvirdums (Itālija)]]
 vulkāna izvirdums 1980. gada 18. maijā ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])]]
</div>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Taksists
| attēls                   = Taxi Driver poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Taxi Driver''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = {{Plain list |
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Alberts Brukss]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Leonards Heriss]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Cybill Shepherd|Sibila Šeparda]]
}}
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = Bill/Phillips<br />Italo/Judeo Productions
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1976|02|08}}
| ilgums                   = 113 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|28 262 574}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=taxidriver.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|title=Taxi Driver, Box Office Information|accessdate=January 23, 2012}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Taksists"''' ({{val|en|Taxi Driver}}) ir 1976. gada ASV filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Burtnieku pagasts}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Donjanas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Parque nacional y natural de Doñana''
 |   iucn_category = II
 |           photo = Pinus pinea Doñana 1.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Spānija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 37 |  latm = 01 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 6 | longm = 26 | longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Spānija|Andalūzija}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=543}}
 |     established = {{dat|1969|10|16}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Vides ministrija
 |         website = {{URL|https://www.miteco.gob.es/}}
 |       footnotes =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Donjanas nacionālais parks
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, ix, x
|        designation1_date = 1994, 2005
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/685 685]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{Vieta|Spānija}}
|   designation1_free2name = Laukums
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Donjana (''Doñana'')
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1982|05|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 111 646 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/234 234]
}}
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Retrovīruss''' ir [[RNS]] saturošs [[vīrusi|vīruss]], kas vairojas, transkribējot savu RNS par [[DNS]] un iekļaujot šo DNS [[šūna]]s [[hromosomas|hromosomās]]. Retrovīrusi ir nozīmīga vēzi izraisošo vīrusu grupa.

sentences: '''Lilienfeldi''' ({{val|de|von Lilienfeld}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Zviedru Vidzeme]]s laikā uzņemta [[Zviedrija]]s dižciltīgo ģimeņu sarakstā, vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]] un Vācijā.

sentences: '''Ostrubļi''' ({{val|de|Ostrubel}}) nosaukums [[valūta]]i, ko [[Vācijas Impērija]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā emitēja izmantošanai [[Krievijas Impērija]]s okupētajās teritorijās.

sentences: '''20. novembris''' ir gada 324. diena (325. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 41 diena.

sentences: '''6. maijs''' ir gada 126. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (127. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 239 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Placosteus undulatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammolepis undulata'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis undulata
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis undulata
(Agassiz, 1844)
}}
'''''Psammolepis undulata''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltijas valstis|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]] 1844. gadā kā ''Psammosteus undulatus'' (pirmo reizi nosaukums bez sugas apraksta (nomen nudum) ar nosaukumu ''Placosteus undulatus'' parādījās vēl 1840. gadā). Nepilnīgā apraksta pamatā bija divi nelieli branhiālās plātnes fragmenti no "Rīgas apkārtnes", kas vēlāk tika nozaudēti. 1933. gadā [[Valters Gross]] no jauna aprakstīja sugu. [[Holotips|Holotipa]] vietā Gross izveidoja [[Neotips|neotipu]]: [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragmentu no [[Ķūķu klintis|Ķūķu klintīm]] pie [[Gauja]]s ([[augšdevons]] [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammolepis undulata'' nozīmē "viļņainais [[Psammolepji|psammolepis]]" (pēc [[Ādas zobi|ādas zobu]] izveidoto viļņoto līniju formas).

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Diplacanthus crassissimus 76.JPG
| att_nosaukums =Diplakants (''Diplacanthus crassisimus'').
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Diplacanthidae
| dzimta_lv =Diplakantīdas
| ģints =Diplacanthus
| ģints_lv =Diplakanti
| suga =Diplacanthus crassisimus
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Leimanzu pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Biržu pagasts]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Ķermeņa masas indekss''' ('''ĶMI''', {{val|fr|indice de masse corporelle}}) jeb '''Kitēla indekss''' (''indice de Quetelet'') ir beļģu statistiķa [[Ādolfs Kitēls|Ādolfa Kitēla]] izgudrots cilvēka ķermeņa [[aptaukošanās]] rādītājs, ko izsaka kā [[svars|svara]] un kvadrātā kāpināta [[augums|auguma]] [[garums|garuma]] attiecību (kg/m2).<ref name=EB>{{Cite web |title=How Is BMI Calculated? |url=https://www.britannica.com/story/how-is-bmi-calculated |access-date=2024-03-18 |website=www.britannica.com}}</ref><ref>{{cite journal | vauthors = Eknoyan G | title = Adolphe Quetelet (1796–1874)--the average man and indices of obesity | journal = Nephrology, Dialysis, Transplantation | volume = 23 | issue = 1 | pages = 47–51 | date = January 2008 | pmid = 17890752 | doi = 10.1093/ndt/gfm517 | doi-access =  }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation''''' (RSSSF) ir starptautiska organizācija, kas nodarbojas ar [[futbols|futbola]] [[statistika]]s apkopošanu. Fonda mērķis ir plaša arhīva izveide par ar futbolu saistītu informāciju no visas pasaules.

sentences: '''Apdāvinātība''' ir viena vai vairāku specifisku [[talants|talantu]] esamība cilvēkam vai spēja ātrāk un labāk nekā citi vienaudži apgūt zināšanas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
s polārstacijā [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''''Tucker Sno-Cat''''' ir ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] aprīkots visurgājējs transportlīdzeklis, kas paredzēts ekspluatācijai [[sniegs|sniega]] apstākļos šķēršļotā apvidū. Ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kompānija ''Tucker Sno-Cat Corporation'' [[Medforda|Medfordā]], [[Oregona]]s pavalstī. No citiem līdzīga tipa sniega visurgājējiem atšķiras ar četrām neatkarīgām kāpurķēžu moduļu piekarēm. Tiek izmantoti transportam, sniega blietēšanai, sniega novākšanai, slēpošanas trašu ierīkošanai, glābšanas darbos u.c. Plaši izmantoti izpētes darbos [[Arktika|Arktikā]] un [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dagdas pagasts
| karte             = Dagdas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dagdas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dagdas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs2            = [[Ozoliņi (Dagdas pagasts)|Ozoliņi]]
| platība           = 57,1
| iedzīvotāji       = 684<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 684 / 57.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Latvijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Citas nozīmes|pagastu Ilūkstes novadā|Pilskalnes pagasts|Pilskalnes pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pilskalnes pagasts
| karte             = Pilskalnes pagasts (Ilūkste) LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs2           = [[Pilskalne (Ilūkstes novads)|Pilskalne]]
| platība           = 124,69
| iedzīvotāji       = 1179<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1179 / 124.69 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Par Šmitu
| operators =
| attēls = About Schmidt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Aleksandrs Peins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Dērmonts Malronijs]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''About Schmidt''
| studija = ''[[New Line Cinema]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|12|13|ASV}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|105,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/About-Schmidt#tab=summary|title=About Schmidt (2002) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Par Šmitu"''' ({{Val|en|About Schmidt}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Houpa Deivisa]], [[Dērmonts Malronijs]] un [[Ketija Beitsa]]. Filma balstīta uz 1996. gada Luisa Beglija romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''31. jūlijs''' ir gada 212. diena (213. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 153 dienas.

sentences: {{Commonscat|Geography of Gabon|Gabonas ģeogrāfija}}

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences:
[[File:Jute Field Bangladesh (7749587518).jpg|thumb|Džutas lauks Bangladešā]]
[[File:Jute Rope (சணல் கயிறு).jpg|thumb|Džutas virve]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Alfreds Zēbergs
| attēls              =
| amats               =
| dzim_dati           ={{dat|1886|08|21}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu progresīvā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Alfreds Dāvids Zēbergs''' ({{val|de|Alfred David Seeberg}}; dzimis {{dat|1886|08|21|N|bez}}, miršanas datums nezināms) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s ķīmiķis, žurnālists un politiķis. Bijis [[Tautas padome]]s loceklis no [[Vācbaltu progresīvā partija|Vācbaltu progresīvās partijas]].

sentences:
{{Infobox Christian leader
| type             = Arhibīskaps
| honorific-prefix =
| name             = Ēriks Mesters
| honorific-suffix =
| title            = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps]]
| image            = Ēriks Mesters.jpg
| image_size       =
| alt              =
| caption          =
| native_name      =
| native_name_lang =
| church           = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| archdiocese      = Rīga
| province         =
| metropolis       =
| diocese          =
| see              = [[Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes baznīca]]<ref>https://www.delfi.lv/turismagids/rigas-marsruti/jana-baznica-latviesu-pirmais-dievnams-kas-celts-uz-biskapa-pils-pamatiem.d?id=49622421</ref>
| elected          = {{dat|1986|4|15}}
| term             = 1986-1989<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.doms.lv/info/?mnu_id=16 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181012090402/http://www.doms.lv/info/?mnu_id=16 |archivedate={{dat|2018|10|12||bez}} }}</ref>
| quashed          =
| predecessor      = [[Jānis Matulis]]
| successor        = [[Kārlis Gailītis]]
| opposed          =
| other_post       =
<!---------- Orders ---------->
| ordination       = {{dat|1969|6|11}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.citariga.lv/lat/sarkandaugava/religija/trisvienibas-baznicas-draudze/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181116124213/http://www.citariga.lv/lat/sarkandaugava/religija/trisvienibas-baznicas-draudze/ |archivedate={{dat|2018|11|16||bez}} }}</ref>
| ordained_by      =
| consecration     = {{dat|1986|8|24}}
| consecrated_by   = ''Olof Sundby''
| rank             =
<!---------- Personal details ---------->
| birth_name       =
| birth_date       = {{dat|1926|12|20}}
| birth_place      = Kalnāji, [[Jelgava]], [[Latvia]]
| death_date       = {{Miršanas datums un vecums|2009|11|8|1926|12|20}}
| death_place      = [[Rīga]], [[Latvija]]
| buried           = <!-- or | tomb = -->
| resting_place_coordinates =
| nationality      = [[latvieši|latvietis]]
| religion         = [[luterisms]]
| residence        =
| parents          =
| spouse           =
| children         =
| occupation       =
| profession       = [[luterisms|Luterāņu]] arhibīskaps
| education        =
| alma_mater       =
| motto            =
| signature        =
| signature_alt    =
| coat_of_arms     =
| coat_of_arms_alt =
}}
'''Ēriks Mesters''' (dzimis {{dat|1926|12|20}}, miris {{dat|2009|11|8}}) bija latviešu [[teologs]], [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas]] [[arhibīskaps]] un [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Rīgas arhibīskaps]] no 1986. līdz 1989. gadam.

sentences: '''Pusaudžu grūtniecība''' ir [[grūtniecība]] [[Pusaudzība|pusaudžu]] vecumā līdz 20 gadiem. [[Pasaules Veselības organizācija]] definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Reinholds Rādemāhers
|     vārds_orig = ''Reinhold Rademacher''
|         attēls = R. Rademacher.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nezināma autora glezna
|        dz_gads = 1609
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Pārdaugavas Livonijas hercogiste|Rīga}}
|         m_gads = 1668
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Sēdermanlande|Eskilstūna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Eskilstūnas metālapstrādes darbnīcu dibinātājs un īpašnieks,<br />ieroču ražotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Vitmāhere
|          bērni = Martins Rādemāhers, Doroteja Rādemāhere, Anna Rādemāhere
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Brīvformu virsmu modelēšana''' ir [[Datorizētā projektēšana|CAD]] (''computer-aided design'') un [[CAID]] (''computer-aided industrial design'') sistēmu iespēja [[datorgrafika|datorgrafiski]] modelēt brīvu, liektu, vienmērīgu, sarežģītu formu [[virsma]]s.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste
|logo=Xbox_Series_X_S_color.svg
|attēls=Xbox_series_X_(50648118708).jpg|
|logo_izm=155px
|attēls_izm=265px
|sakt=10. novembrī, 2020
|kontrolieri={{Unbulleted list
| ''Xbox Kontrolleris (Xbox Wireless Controller)''
| ''[[Xbox One]]'' Kontrolleris
| ''[[Xbox Elite]]'' Kontrolleris
}}
|media={{Unbulleted list
| '''Series X''': [[Blu-ray]], [[DVD]] un [[kompaktdisks|CD]]
| '''Series S''': Nav diskdziņa
}}
|operetajsistema=Xbox Series X sistēmas programmatūra
|izveidotājs=[[Microsoft]]
|gimene=''[[Xbox]]''
|paaudze=
|cena={{Unbulleted list
| '''Series X''': 499US$, 499EUR€
| '''Series S''': 299US$, 299EUR€
}}
|razotajs=
|priekstecis=[[Xbox One|Xbox One X]]
|atmina={{Unbulleted list
| SSD '''Series X''': 1 TB
| SSD '''Series S''': 512 GB
}}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences: '''Nolkeni''' ({{val|de|von Nolcken}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļoja [[Baltijas valstis|Baltijā]] no [[Lejassaksija]]s un vēlāk izplatījās arī [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Rašs''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Lesja Ukrainka
|     vārds_orig    = ''Леся Українка''
|         attēls    = Lesya Ukrainka portrait.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Lesja Ukrainka
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1871
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 13
|       dz_vieta    = Novohrada-Volinska, [[Volīnijas guberņa]]
(tagad [[Zvjaheļa]], [[Žitomiras apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1913
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 19
|        m_vieta    = [[Surami]], [[Tiflisas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{GEO}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece, dramaturģe, rakstniece, tulkotāja un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda]]
|        periods    = 1876—1913
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = drāma-feerija "Meža dziesma" (''Лісова пісня'', 1911)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
| aviokompanija        = ''Аэрофло́т-Росси́йские авиали́нии''
| logo                 = Moscow, Leningradsky Prospect 4-2 and 2.jpg
| logo izmērs          =
| attēls               = Aeroflot Russian Airlines logo (en).svg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = SU
| ICAO                 = AFL
| izsaukums            = AEROFLOT
| dibināta               =
| darbību uzsāka         = {{dat|1923|07|15}}
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           =
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =  Aeroflot Bonus
| aviokompāniju alianse  = [[SkyTeam]]
| flote                  = 202
| galamērķi              =
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| vadība               = ģenerāldirektors<br>Mihails Polubojarinovs
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = {{URL|aeroflot.ru}}
}}

sentences:
{{citas nozīmes|diennakts daļu|Rītausma (nozīmju atdalīšana)|Rītausma}}
s ostas]]
'''Rītausma''' jeb '''ausma''' ir [[diennakts]] daļa pirms [[saullēkts|sauleslēkta]] un pēc [[nakts]] tumsas. Šajā laikā [[debesis]] kļūst gaišas, jo [[Saules gaisma]] tajās izkliedējas agrāk, vēl pirms uzlec [[Saule]]. Astronomiskā rītausma sākas ar brīdi, kad Saules disks sasniedz 18° lielu leņķi zem novērotāja [[horizonts|horizonta]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Dagda (nozīmju atdalīšana)|Dagda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dagda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Dagdas novada dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dagdas pilsētas un pagasta apvienības pārvaldes ēka
| image_flag = Flag of Dagda.svg
| flag_link = Dagdas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Dagda.svg
| shield_link = Dagdas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 05
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 32
| longs = 14
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Dagden}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2008
| population_as_of = 2020
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5674
| website = {{url|www.dagda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Dagda''' ir [[pilsēta]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] [[Latgale|Latgalē]]. Atrodas [[Latgales augstiene]]s austrumu nogāzē, pie [[Dagdas ezers|Dagdas ezera]] un [[Narūta]]s upītes, 36 km ziemeļaustrumos no [[Krāslava]]s, 267 km no [[Rīga]]s.
Agrākā [[Dagdas rajons|Dagdas rajona]] (1950-1962) un [[Dagdas novads|Dagdas novada]] (2009-2021) centrs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = Lauku piekūna tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = F. tinnunculus
 |       suga_lv = Lauku piekūns
 |      binomial = Falco tinnunculus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
(sastopams arī Āzijā)
 |      sinonīmi =
* ''Falco rupicolus''
* ''Cerchneis tinnunculus''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{vikisaites+}}
Mūsu senči jau tālā senatnē ir nodarbojušies ar kokgriešanu. Māksla bija saistīta ar kulta priekšmetu izgatavošanu, [[zemkopība]]s, [[Zvejošana|zvejas]], [[biškopība]]s, medību inventāra, [[amatniecība]]s darbarīku gatavošanu kā arī ar celtniecību. [[Koks]] ir viegli apstrādājams materiāls un vājš siltuma vadītājs, tāpēc plaši lietots trauku, virtuves piederumu gatavošanai. Darba procesā veidojās latviešu tautas mākslai raksturīgā formas izjūta, rotājuma izpratne un kultūra. Māksla Latvijā aktivizējās 20. gadsimta 20.—30. gados, palielinoties pieprasījumam pēc kokā grieztām stila mēbelēm, iekštelpu iekārtojuma, lietišķās mākslas izstrādājumiem. Straujš mākslas uzplaukums sākās pēckara gados, kad profesionālo izglītību sāka apgūt Rīgas un Daugavpils lietišķās mākslas vidusskolā. Mūsu dienās līdzās profesionālajai mākslai plaši attīstījusies mākslinieciskā pašdarbība; par to liecina lielais Tautas daiļamata meistaru nosaukumu ieguvušo kokgriezēju skaits.

sentences: '''Gorža''' (no {{val-fr|gorge}}) ir fortifikācijā lietots termins, ar kuru apzīmē ieeju nocietinājumā, netiešā nozīmē, nocietinājuma aizmugurējā uz savējo pusi vērstā mala<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca</ref>. Nocietinājums var būt ar atklātu goržu kā [[lunets]], [[redans]] vai ar slēgtu goržu (nocietinājuma aizmugurē atrodas valnis) kā [[redute]].

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Killer''
| operators =
| attēls = The Killer 2023 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents =
| scenārijs = [[Endrū Kevins Vokers]]
| aktieri = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Čārlzs Pārnels]]
* [[Keija O'Mallija]]
* [[Sala Beikers]]
* [[Sofija Šarlote (aktrise)|Sofija Šarlote]]
* [[Tilda Svintone]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''The Killer''
| studija = * ''[[Netflix|Netflix Studios]]''
* ''Plan B Entertainment''
* ''Boom! Studios''
* ''Panic Pictures (II)''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|11|10|Netflix}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|318,289}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Killer-The-(2023)|title=The Killer (2023) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Killer''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]], bet scenārija autors [[Endrū Kevins Vokers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Arliss Hauards]], [[Čārlzs Pārnels]], [[Kerija O'Mallija]], [[Sala Beikers]], [[Sofija Šarlote (aktrise)|Sofija Šarlote]] un [[Tilda Svintone]]. Filma balstīta uz franču rakstnieka [[Alekss Nolēns|Aleksa Nolēna]] tāda paša nosaukuma grafisko romānu sēriju.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Panaja
|attēls              = Aklan river.jpg
|attēla paraksts     = Aklanas upe un Libakao kalni
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Panay''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=11|latm=09 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 29|longs= |longEW=E
|platība             = 12 297,1
|garums              = 190
|platums             = 120
|krasta līnija       = 679
|augstākais kalns    = [[Madjaass]]
|augstums            = 2117
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Rietumu Visajas]]
|iedzīvotāji         = 4 524 926 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 358
|pamatiedzīvotāji    = [[ilongi]], [[aklani]], [[kapisnoni]], [[karaji]]
|valsts lielpilsēta  = [[Iloilo]]
|piezīme =
}}
'''Panaja''' (''Panay'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, pēc platības sestā un pēc iedzīvotāju skaita ceturtā lielākā sala valstī.<ref>{{PZT|551}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Rietumu Visajas|Rietumu Visaju]] reģionā; dalās četrās provincēs ([[Aklana]], [[Antike]], [[Iloilo (province)|Iloilo]] un [[Kapisa]]) un [[Iloilo]] neatkarīgā pilsēta. Apdzīvo vairākas [[visaji|visaju]] tautas. Lielākā pilsēta ir Rietumu Visaju reģiona un Iloilo provinces centrs [[Iloilo]].

sentences:
Saraksts ar mūzikas grupām, kas izpilda [[poppanks|poppanka]] žanra mūziku.
{{compactTOC}}

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Noradrenalīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = norepinefrīns; ''l''-1-(3,4-dihidroksifenil)-2-aminoetanols
|           CAS numurs = 51-41-2
|      ķīmiskā formula = C8H11NO3
|              molmasa = 169,18
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 216,5–218 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Noradrenalīns''' ('''NA''') jeb '''norepinefrīns''' ('''NE''') ir organiska viela no [[Kateholamīni|kateholamīnu]] grupas, kas darbojas cilvēka [[Smadzenes|smadzenēs]] un ķermenī kā [[hormons]] un [[neiromediators]]. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: ''nor'' ''ad renal'', kas nozīmē "virs/pie nierēm".<ref name="Aronson2000"/> "Norepinefrīns" ir arī [[Starptautiskais nepatentētais nosaukums]]. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem.<ref>"(-)-noradrenaline". IUPHAR database. International Union of Basic and Clinical Pharmacology. Retrieved 2 January 2016</ref> Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

sentences:
{{Citas nozīmes|pagastu Mārupes novadā|Salas pagasts|Salas pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salas pagasts
| karte             = Salas pagasts (Babīte) LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Salas pagasts (Vidzeme) COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Salas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Mārupes novads
| centrs            = Spuņciems
| platība           = 76,4
| iedzīvotāji       = 1428<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1428 / 76.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekretāre
| attēls                   = Secretary (2002).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Secretary''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Šainbergs]]
| producents               =
* [[Endrū Fīrbergs]]
* [[Eimija Hobija]]
* Stīvens Šainbergs
| scenārija autors         = [[Ērina Kresida Vilsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Megija Jillenhola]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Secretary, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|11|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|9|20|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Secretary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002|title=Secretary (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923195815/https://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekretāre"''' ({{val|en|Secretary}}) ir 2002. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Mērijas Geitskillas tāda paša nosaukuma īsstāstu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Šainbergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Speiders]] un [[Megija Jillenhola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|11||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cesvaines pagasts
| karte             = Cesvaines pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cesvaines pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cesvaines pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| platība           = 185,4
| iedzīvotāji       = 1261<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|11||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1261 / 185.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.cesvaine.lv
}}

sentences: '''Tridentes koncils''' ({{val|la|Concilium Tridentinum}}), arī '''Trento koncils''' vai '''Trentas koncils''', bija [[Romas Katoļu baznīca]]s 19. [[ekumeniskais koncils]], kas tika organizēts vairākās sesijās ar pārtraukumiem no 1545. līdz 1563. gadam, lai organizētu [[kontrreformācija|kontrreformāciju]] pret [[protestantisms|protestantu]] kustību. Koncila laikā risināja radušās problēmas saistībā ar protestantiem, kas apdraudēja Romas Katoļu baznīcu. Koncils notika Itālijas pilsētā [[Trento]], un tajā piedalījās katoļu bīskapi, teologi un citi Katoļu baznīcas pārstāvji.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Fast Times at Ridgemont High''
| operators =
| attēls = Fast Times at Ridgemont High film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Eimija Hekerlinga]]
| producents = * [[Ērvings Azofs]]
* [[Ārts Linsons]]
| scenārijs = [[Kemerons Krovs]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Fēbe Keitsa]]
* [[Braiens Bakers]]
* [[Roberts Romanuss]]
* [[Rejs Volstons]]
* [[Amanda Vaisa]]
* [[Skots Tomsons]]
* [[Vinsents Skieveli]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fast Times at Ridgemont High''
| studija = ''Refugee Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|8|13}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Fast Times at Ridgemont High''''' ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Eimija Hekerlinga]], bet scenārija autors [[Kemerons Krovs]], kurš to balstīja uz savu 1981. gada grāmatu ''Fast Times at Ridgemont High: A True Story'', ko viņš sarakstīja, deviņus mēnešus slepeni pavadot vidusskolā [[Sandjego]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/archive/lifestyle/1982/08/13/cameron-crowes-school-feat/87047ab4-3ddf-48df-990e-9bb82fcd8fc9/|title=Cameron Crowe's School Feat|website=[[The Washington Post]]|access-date=06.02.2023|date=13.08.1982}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Dženifere Džeisone Lī]], [[Džadžs Reinholds]], [[Fēbe Keitsa]], [[Braiens Bakers]], [[Roberts Romanuss]], [[Rejs Volstons]], [[Amanda Vaisa]], [[Skots Tomsons]] un [[Vinsents Skieveli]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{ezera infokaste
|ezers=Klopeinas ezers
|attēls=130722-Klopeiner_See_von_Georgieberg.JPG
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=46.604444 | plat_NS=N
| gar_d=14.583056 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Karintija}}
|platība=1,1
|garums=1,8
|platums=0,8
|Vid_dziļums=23
|Max_dziļums=48
|tilpums=
|augstums_vjl=446
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā
| attēls            = 1st Boston Marathon blast seen from 2nd floor and a half block away.jpg
| attēla_apraksts   = Notikuma vieta pēc pirmā sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
| koordinātas       = {{Coord|42|20|59.2|N|71|04|44.1|W|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2013|4|15|N|bez}}
| laiks             = 14.49
| laika_josla       = [[UTC−4]]
| veids             = sprādzieni, apšaude
| bojā_gājušie      = 3
| ievainotie        = 280
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā''' notika {{dat|2013|4|15||bez}} plkst. 14.49 pēc vietējā laika (21.49 pēc Latvijas laika) [[Bostonas maratons|Bostonas maratona]] laikā, tieši pirms finiša līnijas. Sprādziena rezultātā bojā gāja trīs cilvēki, tāpat tika ievainoti apmēram 264 citi cilvēki.<ref name="globe-number-injured"/> Notika divi sprādzieni ar 12 sekunžu intervālu, sprādzienu vietas atradās 190 metru attāluma viena no otras.<ref name="NYDN-5/15"/><ref name="cnn-what-we-know"/> Kopumā (sprādzienos un vēlākajās apšaudēs) gāja bojā 18 cilvēki un 280 cilvēki tika ievainoti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sviestskābes struktūrformula

Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С3Н7СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9 °C
|viršanas temperatūra=163,5 °C
}}
'''Sviestskābe''' (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pierādījums
| attēls = Proof poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Proof''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Elisona Ouena]]
* [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
| scenārija autors = [[Rebeka Millere]]
| galvenajās lomās = * [[Gvineta Paltrova]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
| mūzika = [[Stīvens Varbeks]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2005|9|16|ASV|}}
| ilgums = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/proof-2005|title=Proof|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = [[Dolārs|$]]20 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=proof.htm|title=Proof (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = [[Dolārs|$]]14,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Pierādījums"''' ({{val|en|Proof}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Houpa Deivisa]] un [[Džeiks Jillenhols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Klēpjdators''' jeb '''piezīmjdators''' (''laptop'', ''notebook'') ir mazs līdznēsājams [[personālais dators]], kas parasti sver 1-6 kilogramus, atkarībā no izmēra, materiāliem un citiem faktoriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Avanafila struktūrformula

Avanafila molekulas modelis
|          citi nosaukumi        = (''S'')-4-((3-hloro-4-metoksibenzil)amino)-2-(2-(hidroksimetil)-1-pirolidinil)-''N''-(2-pirilidinilmetil)-5-pirimidīnkarboksamīds
|      ķīmiskā formula = C23H26C1N7O3
|              molmasa = 483,95064
|CAS numurs            =  330784-47-9
}}
'''Avanafils''' ir potenciāli jauns, otrās paaudzes, selektīvs 5. apakštipa fosfodiesterāzes inhibitors, kas parādījās 2012. gadā [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] ārstēšanai. [[Eiropa|Eiropā]] tas reģistrēts 2013. gadā ar komercnosaukumu “Spedra”. Pieejamās tablešu devas — 50 mg, 100 mg un 200 mg. Pēc darbības līdzīgs [[sildenafils|sildenafilam]], [[tadafils|tadafilam]] un [[vardenafils|vardenafilam]], taču avanafila priekšrocība ir tā, ka tas sāk darboties salīdzinoši ātrāk nekā citi [[fosfodiesterāzes inhibitori]], sasniedzot maksimālo koncentrāciju asinīs apmēram 30 — 45 min laikā, arī efekts saglabājas ilgāku laiku.<ref name="zvalv" />

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Šarls Moriss de Taleirāns-Perigors
| vārds_orģ           =''Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord''
| attēls              =Talleyrand 01.jpg
| att_izm             =
| amats               =1. [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1815|07|09|N}}
| term_beigas         ={{dat|1815|09|26|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =[[Armāns Rišeljē]]
| dzim_dati           ={{dat|1754|2|2}}
| dzim_vieta          =[[Parīze]], [[Francija]]
| dzīves_vieta        =[[Valensē pils]]
| mir_dati            ={{mdv|1838|6|17|1754|2|2}}
| mir_vieta           =[[Parīze]], [[Francija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =[[Romas Katoļu baznīca|katolis]]
| apglabāts           =
| paraksts            =Charles Maurice de Talleyrand-Périgord signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
'''Kaļķakmens''' ir [[karbonātiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[kalcīts|kalcīta]]. Kaļķakmeņus iedala pēc struktūras un sastāva.
Pēc struktūras īpašībām izšķir brahiopodu, oolītu, kristāliskos, kunkuļainos un citu veidu kaļķakmeņus. Ja dažādu veidu piemaisījumi kaļķakmeņos ir vairāk nekā 50%, tad tos iedala smilšainajos, mālainajos, kramainajos, dolomitizētos un glaukonītsaturošajos kaļķakmeņos.

sentences: '''20. februāris''' ir gada 51. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 314 (315 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Vilhelms Taube''' ({{val|de|Woldemar Taube}}; 1861—1912) bija vācbaltiešu uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. [[Ventspils]] [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]] (1908—1911).<ref>Ingrīda Štrumfa. "Ventspils grāmata"</ref>

sentences:
stacijas]]
 [[Sausās ielejas|Sausajās ielejās]]]]
'''Zilais ledus''' ir [[ledājs|ledāju]] apgabali [[Antarktīda|Antarktīdā]], kuros [[ledus]] nav klāts ar [[sniegs|sniegu]]. Sniegs šajos apvidos neuzkrājas [[vējš|vēja]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimācijas]] ietekmē.

sentences:
. No kreisās — [[dzelzs|dzelzs(III)]], [[varš|vara(II)]], [[kobalts|kobalta(II)]] un [[cinks|cinka]] hidroksīdi]]
'''Hidroksīdi''' ir neorganiskas vielas, kas satur [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] −OH. Ir pazīstami gandrīz visu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] hidroksīdi. Daži no tiem sastopami dabā [[minerāls|minerālu]] veidā. Šķīstošos bāziskos hidroksīdus — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] un [[tallijs|tallija(I)]] hidroksīdus sauc par [[sārmi]]em.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Rihards Eigims
| attēls              = 11.Saeimas deputātu svinīgais solījums (6253078839).jpg
| att_izm = 275px
| apraksts            = Rihards Eigims 2011. gadā
| amats               = [[Daugavpils]] [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|domes priekšsēdētājs]]
| term_sākums4         = {{dat|2001|03|27|N}}
| term_beigas4         = {{dat|2003|04|10|N}}
| priekštecis4         = [[Aleksejs Vidavskis]]
| pēctecis4            = [[Ivars Šķinčs]]
| term_sākums3        = {{dat|2009|07|01|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2009|09|24|N}}
| priekštecis3        = [[Rita Strode]]
| pēctecis3           = [[Jānis Lāčplēsis]]
| term_sākums2        = {{dat|2017|09|02|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2018|11|22|N}}
| priekštecis2        = [[Andrejs Elksniņš]]
| pēctecis2           = [[Igors Prelatovs]] (''p.i'')
| amats5 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums5 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas5 = {{dat|2017|6|25|N|bez}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| prezidents5 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers5 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis5 =
| pēctecis5 =
| amats6 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas6 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| prezidents6 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers6 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7 = [[10. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas7 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents7 =
| vicepremjers7 =
| prezidents7 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers7 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1962|5|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Svente|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| alma_mater          = Minskas milicijas augstākās skolas Rīgas filiāle
[[Latvijas Policijas akadēmija|Policijas akadēmija]]
| tautība             =
| partija             =
* [[Latgales gaisma]] (2001—2007)
* [[Latvijas Zaļā partija]] (2010—?)
* [[Kristīgi demokrātiskā savienība|KDS]]
}}
'''Rihards Eigims''' (dzimis {{dat|1962|05|01}} [[Svente|Sventē]]) ir [[Latvija]]s uzņēmējs un politiķis. Bijis triju [[Saeima]]s sasaukumu deputāts, kā arī [[Daugavpils]] [[Daugavpils pilsētas dome|domes]] [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|priekšsēdētājs]] (2001—2003, 2009, 2017—2018). Pārstāvējis partiju "[[Latgales gaisma]]", [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]] un [[Zaļo un Zemnieku savienība|Zaļo un Zemnieku savienību]], šobrīd — [[Kristīgi demokrātiskā savienība|Kristīgi demokrātisko savienību]]. 2022. gadā sodīts ar reālu cietumsodu par [[Korupcija|korupciju]] — kukuļa pieprasīšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = water snail Rex 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Gliemeži
| virsdzimta      = Lymnaeoidea
| virsdzimta_lv   =
| dzimta          = Lymnaeidae
| dzimta_lv       = Dīķgliemeži
| dzimta_r        = Dīķgliemežu dzimta
| apakšdzimta     = Lymnaeinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints           = Lymnaea
| ģints_lv        = Dīķgliemeži
| binomial        = Lymnaea stagnalis, <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]], 1766)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Lielais dīķgliemezis''' (''Lymnaea stagnalis'') ir [[dīķgliemežu dzimta]]s (''Lynaeidae'') [[gliemeži|gliemezis]].<ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Lymnaea_stagnalis/classification/ Animal Diversity Web]</ref> Tā ir ļoti plaši izplatīta suga, kas apdzīvo [[dīķis|dīķus]], [[ezers|ezerus]] un lēni plūstošus ūdeņus.

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences: '''Morss''' ir [[flāmu valoda|flāmu]] izcelsmes [[uzvārds]]. Morss var būt:

sentences: '''Iebrukums''' ir kādas [[valsts]] bruņota ielaušanās citā valstī ar nolūku to iekarot vai gāzt tās [[valdība|valdību]]. Iebrukums var izraisīt [[karš|karu]] vai notikt jau esoša kara laikā.

sentences: '''Austrumukraina''' ({{val|uk|Східна Україна}}) ir kultūrvēsturiskais reģions, kas ietver [[Harkivas apgabals|Harkivas]], [[Doneckas apgabals|Doneckas]] un [[Luhanskas apgabals|Luhanskas]] apgabalu.

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences: '''Grupu teorija''' ir [[abstraktā algebra|abstraktās algebras]] apakšnozare, kurā tiek pētīta [[algebriska struktūra]] ar nosaukumu '''[[grupa (matemātika)|grupa]]'''. Tā ir viena no visvienkāršākajām algebriskajām struktūrām, taču vienlaicīgi arī viena no vissvarīgākajām, jo tā apraksta [[simetrija|simetriju]] dabā.

sentences:
[[Kategorija:Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences: '''Riboukleāze''' (arī '''RNāze''') ir [[Nukleāzes|nukleāžu]] tips, kas [[Katalīze|katalīzē]] [[RNS]] degradāciju sīkākos komponentos. Ribonukleāzes var iedalīt endoribonukleāzēs un eksoribonukleāzēs.

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maģiskais Maiks
| attēls                   = Magic Mike.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic Mike''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Karolīns]]
| scenārija autors         = Rīds Karolīns
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Alekss Petifers]]
* [[Kodijs Horns]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džo Maganielo]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[Extension 765]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|6|24|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012|title=Magic Mike|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100938/http://bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike.htm|title=Magic Mike (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|167,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Maģiskais Maiks XXL]]
| imdb                     =
}}
'''"Maģiskais Maiks"''' ({{val|en|Magic Mike}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Alekss Petifers]], [[Kodijs Horns]], [[Mets Boumers]], [[Olīvija Manna]], [[Džo Maganielo]] un [[Metjū Makonahijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|5||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Maģiskais Maiks XXL]]".

sentences:
— [[botulisms|botulisma]] izraisītājas]]
'''Mikroorganismi''' ({{val|el|μικρός}} (''mikros'') — ‘mazs’ + ‘organismi’), '''mikrobi''' jeb '''sīkbūtnes'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=s%C4%ABkb%C5%ABtne&list=s%C4%ABkb%C5%ABtne&lang=LV |title= sīkbūtne |publisher= Akadēmiskā terminu datubāze |accessdate= 2020. gada 22. jūnijā}}</ref> ir tik ļoti mazi [[organisms|organismi]], ka tos nav iespējams saskatīt ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]], bet tikai ar [[mikroskops|mikroskopu]]. Mikroorganismi kļūst saredzami ar neapbruņotu aci tikai tad, ja tie ļoti savairojas, piemēram, [[raugs|raugi]] nefiltrētā [[alus|alū]], [[tējas sēne]] (kas patiesībā ir raugu un [[baktērijas|baktēriju]] simbiotiska sabiedrība, nevis atsevišķa sēņu suga) vai [[Gļotas|gļotu]] slānis uz kanalizācijas caurulēm. No šo būtņu mazajiem izmēriem arī cēlies to nosaukums. Ikdienas valodā tas ir sinonīms [[vienšūnas organisms|vienšūnas organismiem]]. Mikroorganismu pasaule ir ārkārtīgi daudzveidīga. Pie tiem pieder [[baktērijas]], [[aktinomicētes]], mikroskopiskās [[sēnes]], mikroskopiskās [[aļģes]], [[vienšūņi]] un [[vīruss|vīrusi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stattnett SF''
| native_name      =
| logo             = Statnett,_logo.gif
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = www.statnett.no
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Statnett''''' ir [[Norvēģija]]s enerģētikas uzņēmums, kurā strādā aptuveni 850 darbinieku. Apgrozījums 2010. gadā bija 7,25 miljardi [[Norvēģijas krona|Norvēģijas kronu]] (929 miljoni eiro, pamatojoties uz 2010. gada 31. decembra datiem). Valsts uzņēmuma galvenā mītne atrodas [[Oslo|Oslo,]] un tas ir Norvēģijas elektrotīkla operators. Uzņēmums atrodas Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas pārziņā.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Talsu novada muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = Talsu novada muzejs.jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_deg             =
| lat_min             =
| lat_sec             =
| lat_dir             =
| lon_deg             =
| lon_min             =
| lon_sec             =
| lon_dir             =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1923
| dissolved           =
| location            = Kārļa Mīlenbaha iela 19, [[Talsi]], [[Latvija]]
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s
| collection          = 190 000 (01.01.2023.)
| visitors            =
| director            = Uldis Jaunzems-Pētersons
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =https://www.talsumuzejs.lv
}}
'''Talsu novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Talsi|Talsos]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Balbinovas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Balbinovas katoļu baznīca Indrā 2002-08-11.jpg
| image_size            = 290px
| label = Balbinovas baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 56 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Indras pagasts]], [[Indra]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Genādijs Alferovs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1935]]
| year_completed        = [[1940]]
| length                = 33 m
| width                 = 18 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Balbinovas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub452 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Indras pagasts|Indras pagasta]] centrā apdzīvotā vietā [[Indra|Indrā]].

sentences: '''15. februāris''' ir gada 46. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 319 (320 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Johans Frīdrihs Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Johana Frīdriha Mēdema portrets. (Gotlībs Šifners, 1784.)
|          dz_gads = 1722
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1785
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =Luīze Korfa
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
Agnese Brukena
|   brāļi = [[Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|               bērni =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
[[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ambrozijs Bergmanis
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1784
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Kijiva]] (tagad {{UKR}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ambrozijs Bergmanis''' ({{val-de|Ambrosius Bergmann}}, 1740–1784) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts, Rīgas [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] ložas "[[Zum Schwerdt]]" brālis.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bārbija
 | oriģinālnos = ''Barbie''
 |      attēls = Barbie 2023 poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Greta Gērviga]]
 |  producents =
* [[Margota Robija]]
* [[Toms Ekerlijs]]
* [[Robijs Breners]]
* [[Deivids Heimans]]
* [[Inons Kreics]]
* Džosijs Maknamara
 |   scenārijs =
* Greta Gērviga
* [[Noa Baumbaks]]
 |     aktieri =
* Margota Robija
* [[Raiens Goslings]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Issa Reja]]
* [[Rea Perlmane]]
* [[Vills Ferels]]
 |      mūzika =
* [[Marks Ronsons]]
* [[Endrū Vaiats]]
 |   operators = [[Rodrigo Prieto]]
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
* ''[[Mattel Films]]''
* ''[[Heyday Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2023|7|9|''[[Shrine Auditorium]]''|2023|7|20|Latvija|2023|7|21|ASV}}
 |      ilgums = 114 minūtes<!--113:54--><ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|title=''Barbie'' (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=July 3, 2023|access-date=July 3, 2023|archive-date=June 29, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230629112420/https://www.bbfc.co.uk/release/barbie-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda5otq3|dead-url=no}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|128–145 miljoni}}<ref name="Deadline-Previews">{{Tīmekļa atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=July 23, 2023 |title='Barbie' Still Gorgeous With Best YTD $155M Opening; 'Oppenheimer' Ticking To $80M+ In Incredible $300M+ U.S. Box Office Weekend – Sunday AM Update |url=https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |access-date=July 23, 2023 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=July 21, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230721142533/https://deadline.com/2023/07/box-office-barbie-oppenheimer-barbenheimer-1235443828/ |dead-url=no}}</ref><ref name="Paskin">{{Tīmekļa atsauce |last=Paskin |first=Willa |title=Greta Gerwig's 'Barbie' Dream Job |url=https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html |website=[[The New York Times Magazine]] |access-date=July 11, 2023 |date=July 11, 2023 |archive-date=July 11, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230711163054/https://www.nytimes.com/2023/07/11/magazine/greta-gerwig-barbie.html/ |dead-url=no}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,44 miljards}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Barbie (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1517268 |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|12|23||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bārbija"''' ({{val|en|Barbie}}) ir 2023. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā [[kinokomēdija]], kas balstīta uz [[Bārbija|tāda paša nosaukuma modes leļļu līniju]], ko ražo ASV kompānija ''[[Mattel]]''. Filmas režisore ir [[Greta Gērviga]], viņa ir arī scenārija līdzautore kopā ar [[Noa Baumbaks|Noa Baumbaku]]. Galvenās lomas atveido [[Margota Robija]] (Bārbija) un [[Raiens Goslings]] ([[Kens (lelle)|Kens]]). Tā ir pirmā aktieru filmas adaptācija [[Barbie (frašīze)|rotaļlietas multimediju franšīzē]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Vahtsmuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ņiebuševo-Bolinko]]
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Ņiebuševo-Bolinko]]

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Aizkraukle (nozīmju atdalīšana)|Aizkraukle}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aizkraukle
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Aizkraukles kulturas nams.JPG
| imagesize =
| image_caption = Aizkraukles kultūras nams
| image_flag = Aizkraukle flag.svg
| flag_link = Aizkraukles karogs
| image_shield = Aizkraukle COA.svg
| shield_link = Aizkraukles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 15
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = Stučka (līdz 1990. gadam)
| area_total_km2 = 12.09
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aizkraukle}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5101
LV-5102
| area_code =
| website = {{URL|http://www.aizkraukle.lv}}
| footnotes =
}}
'''Aizkraukle''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s dienvidu daļā, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvais centrs. Aizkrauklei cauri tek [[Daugava]] un tai blakus atrodas [[Pļaviņu HES ūdenskrātuve]].

sentences:
'''Mongoļu impērijas kagani''' ({{val-mn|Их Монгол Улсын Их Хаад}}) jeb '''lielhani''' ({{val-mn|хаган}}) bija [[Mongoļu impērija]]s, vēlāk [[Juaņu impērija]]s valdnieki 13.-14. gadsimtā.
Valdnieku rezidence bija Karakoruma tagadējās [[Mongolija]]s teritorijā, no 1268. gada [[Pekina]] (toreiz - Dudu).

sentences: {{cita nozīme|ģeoloģisko lūzumu|filmu|Sanandreasa lūzums (filma)}}

sentences: '''Tīkla topoloģija''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[tīkla mezgls|mezglu]] sakārtojuma veids. [[Diskrētā matemātika|Matemātiski]] to var uzskatīt par [[grafs|grafu]], kurā virsotnēm atbilst tīkla mezgli, bet šķautnēm — fiziskās vai datu saites starp mezgliem.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences:
[[Kategorija:Mārupes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upes ieteku|Grīva (nozīmju atdalīšana)|Grīva}}
s grīva]]
'''Grīva''' ir [[upe]]s posms pie ietekas [[Jūra|jūrā]], [[Ezers|ezerā]], upē, [[Ūdenskrātuve|ūdenskrātuvē]], citā ūdenstecē, vai arī vieta upes lejtecē, kur [[ūdens]] izsīkst (iztvaiko, iesūcas zemē, tiek izmantots apūdeņošanai), nesasniedzis ieteku.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Commonscat|Fiction|Izdomājumi}}
[[Kategorija:Alternatīvā realitāte]]
[[Kategorija:Izklaide]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences:
[[Kategorija:Moldova]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Moldova]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens<br>''Wilhelm Siegfried Stavenhagen''
| image         = Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = V. Z. Štafenhāgens
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1814|09|27|}}
| location      = [[Kuldīga]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1881|01|08|}}
| deathplace    = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =  Minhenes Mākslas akadēmija
| movement      =
| famous works  =
| patrons       = [[Eduards Šmits fon der Launics]]
| awards        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Lindermans
|     vārds_orig = ''Владимир Линдерман''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tatjana Zubareva
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Lindermans''' ({{val|ru|Владимир Ильич Линдерман}}; dzimis {{dat|1958|11|3}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] cilmes [[politika|politiķis]]. Bijis viens no [[Nacionālboļševiku partija]]s līderiem [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], vadīja organizāciju "[[Par dzimto valodu!|Dzimtā valoda]]", kas savāca nepieciešamos [[Paraksts|parakstus]] [[2012. gada referendums par grozījumiem Satversmē|2012. gada referenduma]] ierosināšanai par [[valsts valoda]]s statusa piešķiršanu [[krievu valoda]]i Latvijā, ko [[Pilsonība Latvijā|Latvijas pilsoņi]] balsojot noraidīja.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihajs Šube
|     vārds_orig = ''Mihai Șubă''
|         attēls = Suba Mihai.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Mihajs Šube 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1947
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Bukareste}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ROM}}
{{GBR}}
{{ROM}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Diabī''' var būt:

sentences: Ar '''importu''' [[ekonomika|ekonomikā]] saprot citās valstīs saražotu [[prece|preču]] ievešanu savā valstī un to [[pārdošana|pārdošanu]] vietējiem [[patērētājs|patērētājiem]] (vietējā [[tirgus|tirgū]]). Līdz ar [[eksports|eksportu]], imports ir svarīgākais starptautiskās [[tirdzniecība]]s aspekts, kā arī katras valsts [[maksājumu bilance]]s sastāvdaļa.

sentences:
secība RNS molekulā. Katrs kodons atbilst vienai aminoskābei un sastāv no trim nukleotīdiem. Šādā veidā iRNS "norāda" ribosomām, kā sintezēt olbaltumvielu atbilstoši ģenētiskajam kodam]]
'''Informatīvā ribonukleīnskābe''' (informatīvā RNS vai iRNS), saukta arī par '''matrices ribonukleīnskābi''' (matrices RNS vai mRNS) ir [[ribonukleīnskābe]]s veids, kas satur informāciju par [[olbaltumviela]]s [[pirmējā struktūra|pirmējo struktūru]] ([[aminoskābe|aminoskābju]] secību olbaltumvielas molekulā). Angļu valodā mRNS biežāk dēvē par ''messenger ribonucleic acid'' — signālribonukleīnskābi.

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''triklīnā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Triklīnajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir dažāda garuma un neviens neveido taisnu leņķi ar citu vektoru. Triklīnajā singonijā ir divi simetrijas veidi - normālais un centrālais. Normālais triklīnās singonijas simetrijas veids ir vismazāk simetriskais no visiem kristālu veidiem. No visiem iespējamiem simetrijas veidiem šai simetrijai piemīt tikai translācija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstrs
| attēls                   = Monster (2003 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Patija Dženkinsa]]
| producents               =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Marks Deimons]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Donalds Kušners]]
* [[Breds Vaimens]]
| scenārija autors         = Patija Dženkinsa
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Lī Terdžesens]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Denver & Delilah Films]]''
* ''[[K/W Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Newmarket Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|11|16|Amerikas filmu institūta festivāls|2004|1|9|ASV|2004|4|15|Vācija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003|title=Monster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2017|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170518102347/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monster.htm|title=Monster (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstrs"''' ({{val|en|Monster}}) ir 2003. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Patija Dženkinsa]]. Galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kristīna Riči]], [[Brūss Derns]] un [[Lī Terdžesens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|11|16||bez}} Amerikas filmu institūta festivālā.

sentences: '''WASP-18b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-18]], kas atrodas 99,3 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēniksa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0204 AU (3 050 000 km) un gads uz tās ilgst tikai 23 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-18b, tad uz tās būtu 2288 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši [[metāli]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Daugmales pagasts
| karte             = Daugmales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Daugmales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Daugmales pagastа ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ķekavas novads
| centrs            = Daugmale
| platība           = 62,63
| iedzīvotāji       = 1137<ref>{{pmlp2015}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2015
| blīvums           = {{#expr: 1137 / 62.63 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skrundas pagasts
| karte             = Skrundas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Skrundas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Skrundas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Skrunda
| platība           = 257,91
| iedzīvotāji       = 1209<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1209 / 257.91 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Taškorgana
 | official_name              = 塔什库尔干<br/>{{ara|تاشقورغان}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | image_skyline            = Tashkurghan Fort.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Taškorganas cietokšņa drupas
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_label_position   = right
 | pushpin_map_caption      =
 | latd  = 37| latm  = 46| lats  = 22| latNS  = N
 | longd = 75| longm = 13| longs =28 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Siņdzjana]]
 | subdivision_type2        = Prefektūra
 | subdivision_name2        = [[Kašgaras prefektūra|Kašgaras]]
 | subdivision_type3        = Apriņķis
 | subdivision_name3        = [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis|Taškorganas]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | area_total_km2           =
 | elevation_m              = 3094
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_as_of         =
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Taškorgana''' ({{val|zh|塔什库尔干}}, ''Tǎshénkù'ěrgàn''; {{val|ug|تاشقورغان}}, ''Tashqurghan'') ir pilsētiņa [[Ķīna]]s rietumos, [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis|Taškorganas tadžiku autonomā apriņķa]] administratīvais centrs. Izvietojusies [[Taškorgana (upe)|Taškorganas]] upes krastā pie [[Karakoruma šoseja]]s ielejā starp [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Sarikola grēda|Sarikola grēdu]] rietumos un [[Kuņluņs|Kuņluņam]] piederīgo [[Taškorganas grēda|Taškorganas grēdu]] austrumos. Nosaukums tjurku valodās nozīmē «Akmens cietoksnis».

sentences:
{{Infokaste tiesībsargājoša iestāde
|agencyname      = Valsts policija
|commonname      = Valsts policija
|abbreviation    = VP
|patch           = Valsts policijas emblēma.png
|patchcaption    = Valsts policijas emblēma
|badge           =
|motto           = Mūsu darbs Jūsu drošībai!
|mottotranslated =
|formedyear      = 1918. gadā
|dissolved       = 1940. gadā
|atjaunota       = 1991. gadā
|preceding1      =
|preceding2      =
|preceding3      =
|preceding4      =
|preceding5      =
|employees       = 8167
|budget          =
|country         = Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija
|divtype         =
|divname         =
|map             =
|mapcaption      =
|sizearea        =
|sizepopulation  =
|legaljuris      = [[Latvija]]
|national        = yes
|constitution1   =
|police          =
|local           =
|overviewtype    =
|overviewbody    =
|headquarters    = [[Rīga]]
|sworn           =
|unsworn         =
|electeetype     =
|minister1name   =
|minister1pfo    =
|chief1name      = [[Armands Ruks]], policijas pulkvedis<br>'''priekštecis''' [[Ints Ķuzis]], policijas ģenerālis
|chief1position  =
|officetype      = Reģionālās pārvaldes
|officename      = {{collapsible list |title=5 |Kurzemes|Zemgales|Rīgas|Latgales|Vidzemes}}
|stations        = {{collapsible list |title=36 |Aizkraukles |Alūksnes |Balvu |Bauskas |Cēsu |Daugavpils |Dobeles |Gulbenes |Jelgavas|Jēkabpils |Jūrmalas |Krāslavas |Kuldīgas |Lielvārdes |Liepājas |Limbažu |Ludzas |Madonas |Ogres |Preiļu |Līvānu |Rēzeknes |Rīgas reģions|Lidostas "Rīga" |Olaines |Siguldas |Salaspils |Saulkrastu |Baložu |SAPIB |Saldus |Talsu |Tukuma |Valkas |Valmieras |Ventspils}}
|website         =  http://www.vp.gov.lv
|footnotes       =
}}
'''Valsts policija''' ir militarizēta valsts pārvaldes iestāde un viena no [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrija]]s sistēmas [[iestāde|iestādēm]]. Galvenie Valsts policijas uzdevumi ir garantēt personu drošību un aizsargāt personu likumīgās intereses.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas katedrāle
| native_name           = ''Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika''
| image                 = Vilnius Cathedral Exterior 2, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Eiropa
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 41 | lats  =  9 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 16 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     = 1783
| status                = katedrāle
| architect             =
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1779
| year_completed        = 1783
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1281237"
}
</mapframe>
'''Viļņas katedrāle''', pilnajā nosaukumā — '''Viļņas Svētā Staņislava un Vladislava arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika}}, {{val|pl|Bazylika archikatedralna św. Stanisława Biskupa i św. Władysława}}) ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Dievnams veltīts [[Ščepanovas Staņislavs|Svētajam Staņislavam]] un [[Svētais Vladislavs|Svētajam Vladislavam]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Espardenya (animal).jpg
|  att_nosaukums = Jūras gurķis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|    apakšvalsts =
| apakšvalsts_lv =
|     nodalījums =
|  nodalījums_lv =
|       apakšnod = Deuterostomia
|    apakšnod_lv = Otrmutnieki
|           tips = Echinodermata
|        tips_lv = Adatādaiņi
|       binomial = Holothuroidea
|    iedalījums  = 3 apakšklases:
* [[Apodacea]] apakšklase
** [[Apodida]]
** [[Molpadiida]]
* [[Aspidochirotacea]] apakšklase
** [[Aspidochirotida]]
** [[Elasipodida]]
* [[Dendrochirotacea]] apakšklase
** [[Dactylochirotida]]
** [[Dendrochirotida]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''28. septembris''' ir gada 271. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (272. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 94 dienas.

sentences:
{{Commonscat|Criminals by country|Noziedznieki pēc valsts}}
[[Kategorija:Noziedznieki| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts| ]]

sentences: '''Akreditīvs''' jeb '''kredīta vēstule''' ir pēc pircēja lūguma dots bankas [[galvojums]] samaksāt eksportētājam noteiktu naudas summu pret kredīta vēstules noteikumiem atbilstošiem dokumentiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Hanīfa
 |    vārds_orig = {{ara|أبو حنيفة}}
 |        attēls = Imam Abū Ḥanīfa, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 699
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = [[Kūfa]], [[Umajādu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 767
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = musulmaņu jurists, teologs, arī tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Karatē]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida|Karatisti]]

sentences: '''16. jūnijs''' ir gada 167. diena (168. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 198 dienas.

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |         attēls = Bucket of raw okra pods.jpg
 |  att nosaukums = Bāmiju augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvu rinda
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Abelmoschus
 |       ģints_lv =
 |           suga = A. esculentus
 |        suga_lv = Bāmija
 |         suga_r = Bāmija
 |       binomial = Abelmoschus esculentus
 |       sinonīmi =
* ''Hibiscus esculentus''
* ''Hibiscus longifolius''
 |     iedalījums =
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
pārrakstīta uz [[ola]]s ]]
'''Ontoloģija''' (no {{val|grc|ὄντος}} (''ontos'') — 'esošais' un ''λόγος'' (''logos'') — 'vārds, mācība') [[Filozofija|filozofijas]] zinātnē ir mācība par esamību, esamības būtības noteicošajām iezīmēm. Pieņēmumi par to, kādas lietas pastāv vai var pastāvēt attiecīgajā [[īstenība]]s jomā, kādi varētu būt to eksistences apstākļi, no kā un kādā veidā tās varētu būt atkarīgas utt.; katrai zinātnes nozarei un katrai teorijai ir sava ontoloģija.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tedijs Tamgo
 |      vārds_orig = ''Teddy Tamgho''
 |          attēls = Teddy Tamgho Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Tedijs Tamgo 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|6|15}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Francija|Parīze}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]], [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 17,98 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 17,92 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tedijs Tamgo''' ({{val|fr|Teddy Tamgho}}; dzimis {{dat|1989|6|15}} [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]) ir profesionāls Francijas [[vieglatlēts]], startē lekšanas disciplīnās (galvenokārt [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]). Viņam pašlaik pieder pasaules rekords trīssoļlēkšanā telpās (17,92 m). Trīssoļlēkšanā stadionā ir veicis visu laiku trešo tālāko lēcienu (17,98 m).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Makintošs''' var būt:

sentences:
'''Mīda''' var būt:
* [[Margareta Mīda]], amerikāņu antropoloģe (1901—1978);
* [[Rebena Mīda]] (''Reuben Meade''), [[Montserrata]]s premjere.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences: '''12. oktobris''' ir gada 285. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (286. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 80 dienas.

sentences:
s mikrorajons]]
'''Mikrorajons''' ({{val-ru|микрорайон}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] radies apzīmējums standartizētam daudzstāvu dzīvojamo ēku kompleksam lielo pilsētu perifērajās daļās. Šis nosaukums sarunvalodā vēl arvien tiek lietots padomju laikā tapušo [[Rīga]]s, [[Daugavpils]], [[Liepāja]]s, [[Jelgava]]s, [[Ventspils]] [[apkaime|apkaimju]] apzīmēšanai.

sentences: '''Muromieši''' ({{val-non|Móramar}}) bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja [[Oka]]s baseinā mūsdienu [[Vladimiras apgabals|Vladimiras apgabala]] austrumu daļā.  [[Pagājušo laiku stāsts|Pagājušo laiku stāstā]] 858. gadā aprakstīta kā viena no tautām, kuru [[varjagi]] aplika ar [[nodoklis|nodokli]].<ref>[http://old-russian.chat.ru/01povest.htm Pagājušo laiku stāsts]</ref>

sentences:
ar hostijām.]]
'''Sakramenta maize''' jeb '''hostija''' ({{val|la|hostia}} — 'upuris') ir kristiešu Svētajā Vakarēdienā Kristus miesas simbols. Dažādās kristīgās baznīcas konfesijās pastāv dažādas tradīcijas saistībā gan ar Sv. Vakarēdiena teoloģiju, gan izdalīšanas veidu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 var tikt saglabātas ''animāciju datubāzē'', tad analizētas un atkārtoti izmantotas.]]
'''Animāciju datubāze''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''animation database'') ir [[datubāze]], kurā glabājās cilvēku kustības vai animāciju fragmenti, kuriem var piekļūt, analizēt tos un izveidot vaicājumus, lai izstrādātu un apkopotu jaunas [[Animācija|animācijas]].<ref name=":0">S. Kuroki, "Walkthrough using Animation database MOVE" in ''Database and expert systems applications, Volume 4'' edited by Vladimír Marík, 1994 <nowiki>ISBN 3-540-57234-1</nowiki> pages 760-763</ref><ref name=":1">Kaoru Sumi "Interactive Storytelling System Using Recycle-Based Story Knowledge" in ''Interactive Storytelling: Second Joint International Conference on Interactive Digital Storytelling, ICIDS 2009'' by Ido A. Iurgel 2009 <nowiki>ISBN 3-642-10642-0</nowiki> pages 74-85</ref> Zinot, ka lielu apmēru animāciju izveide ir gan laikietilpīga, gan dārga, animāciju datubāze atļauj lietotājiem, kuri veido animācijas, izmantot jau gatavas un iepriekš izveidotas komponentes, kā arī animāciju fragmentus.<ref name=":1" />

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jurijs Averbahs
|     vārds_orig = ''Юрий Львович Авербах''
|         attēls = AwerbakhYuri2002.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Jurijs Averbahs savā 80 gadu jubilejā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas PFSR|Kaluga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USSR}} <br />{{RUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences: '''ASIO''' ([[abreviatūra]] no {{val-en|Audio Stream Input/Output}}) ir daudzkanālu [[audio]] datu pārsūtīšanas protokols, ko lieto daudzi audio/[[MIDI]] sekvenceru izstrādātāji. Tas atļauj [[programmatūra]]i realizēt plašas daudzkanālu iespējas spējīgām [[skaņas karte|skaņas kartēm]]. ASIO izvērš pamata [[dators|datora]] skaņas kartes iespējas, no kurām vairums spēj nodrošināt tikai [[stereo]] (divu kanālu) audio [[Ievade/izvade|ievadi un izvadi]]. ASIO specifikācija nosaka saskarni ar skaņas karti caur profesionālo skaņas karšu izstrādātāju izstrādātu ASIO dzini, kas iespēj audio/MIDI programmai lietot visas iespējamās skaņas kartes ievades un izvades, kas ļauj lietotājam noteikt, kuru no ievadēm lietot ierakstam un kuru atskaņošanai, lietojot ar ASIO savietojamu programmu, kas savukārt atļauj lietotājam ierakstīt vairākus celiņus vienlaicīgi.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunjelgavas pagasts
| karte             = Jaunjelgavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Jaunjelgava
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 5,08
| iedzīvotāji       = 117<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 114 / 5.08 round 1}}
| izveidots         = 1996
}}

sentences: {{Commonscat|Female musicians from Azerbaijan|Azerbaidžānas mūziķes}}

sentences: '''Sašķidrinātas dabasgāzes pārvadātājs'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sa%C5%A1%C4%B7idrin%C4%81tas%20dabasg%C4%81zes%20(LNG)%20p%C4%81rvad%C4%81t%C4%81js/lv | title= Sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) pārvadātājs | publisher= termini.gov.lv | accessdate= 2021. gada 22. aprīlī }}{{Novecojusi saite}}</ref> jeb '''LNG tankkuģis''' ir [[gāzes tankkuģis]], kurš paredzēts [[sašķidrinātā dabasgāze|sašķidrinātās dabasgāzes]] pārvadāšanai. Tā kā LNG tirgus strauji aug,<ref>[https://www.eia.gov/energyexplained/natural-gas/liquefied-natural-gas.php Natural gas explained. Liquefied natural gas.] U.S. Energy Information Administration 2020. gada 15. jūlijs. Skatīts: 2021. gada 23. martā</ref> LNG tankkuģu flote turpina piedzīvot milzīgu izaugsmi.

sentences: {{Citas nozīmes|leģendas varoni|Lielais Kristaps (nozīmju atdalīšana)|Lielais Kristaps}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Momotombo
| Nosaukums2       = {{ubl|''Momotombo''}}
| Photo            = Momotombo - N3A8108 (22873883634).jpg
| Paraksts         = Momotombo 2015. gada izvirduma laikā
| Augstums         = 1297
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=12.422 |latNS=N
| longd=86.54 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      = [[Kordiljeri]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2016. gada 28. februāris
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer spicatum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer spicatum|suga_lv=Vārpainā kļava|attēls=Acer spicatum whole tree.jpg|attēls2=}}
'''Vārpainā kļava''' ({{val-la|Acer spicatum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/24|title=Vārpainā kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612103740/https://database.smartgardens.eu/plant/24}}</ref>

sentences:
Kategorija '''Personālie datori''' satur saites uz rakstiem, kas ir saistīti ar [[personālais dators|personālajiem datoriem]].
{{Commonscat|Computers}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Angauras kauja
| partof      = [[Otrais pasaules karš]], [[Klusā okeāna karš|Klusā okeāna kara teātris]], [[Marianas un Palau salu operācija]]
| image       = Bombardment of Anguar.jpg
| caption     = Angauras bombardēšana 1944. gada septembra vidū
| date        = {{dat|1944|09|17|N}} - {{dat|1944|10|22|N}}
| place       = [[Angaura]], [[Japānas mandāta teritorjia]]
({{PLW}})
| coordinates =
| map_type    = Palau#Klusais okeāns
| latitude    = 6.9|lat_dir=N
| longitude   = 134.133|lon_dir=E
| result      = ASV uzvara
| combatant1  = {{USA}}
| combatant2  = {{JAP}}
| commander1  = Pols Millers (''Paul J. Mueller'')
| commander2  = Ušio Goto †
[[Sadae Inoue]]
| units1      = 81. kājnieku divīzija
321. Kājnieku pulks
[[UDT 8]]
| units2      = 14. divīzija
 59. kājnieku pulks
| strength1   = 10 000 cilvēku
| strength2   = 1 400 cilvēku
| casualties1 = 260 kritušo
1354 ievainoto
| casualties2 = 1350 kritušo
50 gūstā
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Segaudi''' klāj [[Augi|auga]] orgānus no ārpuses, saista augus ar apkārtējo vidi un izpilda [[Aizsardzības mehānismi augos|aizsargfunkciju]]. Segaudi aizsargā augu no pārmērīgas ūdens iztvaikošanas ([[Mitrais tropu mežs|tropu mežos]] epiderma transpirāciju neierobežo, bet gan pasargā lapas no saplaisāšanas tropu lietus laikā), pārāk spilgta apgaismojuma, no krasām temperatūras izmaiņām, no sīkiem mehāniskiem bojājumiem, no atmosfēras putekļiem, sīku dzīvnieku uzbrukumiem, kā arī no parazītisku [[Sēnes|sēņu]] un [[Baktērijas|baktēriju]] iekļūšanas organismā. Ūdens augu segaudi aizkavē ūdens ieplūšanu intercelulāros. Bez tam pa segaudiem notiek gāzu apmaiņa ar apkārtējo vidi un tiek uzņemtas barības vielas.
Izšķir '''''primāros''''', '''''sekundāros''''' un '''''terciāros''''' segaudus. '''Primārie''' segaudi ir '''''epiderma''''', '''sekundārie''' audi ir '''''periderma''''' un '''terciārie''' ir '''''kreve'''''.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Kondratovičs|first1=Rihards|title=Augu anatomijas praktikums|date={{dat|1976|07|29||bez}}|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|pages=108.-109.|accessdate={{dat|2015|12|12||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Līvena''' var būt:

sentences:
'''Mezanīns''' (''mezzanine'') ir [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] apzīmējums un samērā jauns finansējuma veids.
Mezanīns vairāk līdzinās parāda instrumentam pēc tā būtības, jo uzņēmums saņem kredītu ar paaugstinātu procenta likmi un tieši darījumi ar [[akcija|akcijām]] nenotiek.

== Raksturojums un vēsture ==
Pirmsākumi meklējami 1980. gadu sākumā, kad mezanīna finansējumu ASV sāka piedāvāt apdrošināšanas kompānijas un [[krājaizdevu sabiedrība]]s. 1990. gadu sākumā mezanīnu sāka piedāvāt šim mērķim īpaši dibināti fondi, kas pēc savas struktūras sāka līdzināties [[riska kapitāls|riska kapitāla]] un privātā kapitāla fondiem. Tāpat kā jau aprakstītie fondi, arī mezanīna sniedzēji apkopo no institucionālajiem un privātajiem investoriem (''high-net worth individuals'') saņemtos līdzekļus, lai veiktu investīcijas dažāda veida [[uzņēmums|uzņēmumos]].

sentences: '''UUENCODE''' jeb '''Unix-Unix kodēšana''' ({{val-en|Unix-to-Unix encode}}) ir algoritmu kopa datņu pārveidošanai koda [[ASCII]] 7 [[bits|bitu]] rakstzīmju virknēs, lai tās varētu pārsūtīt pa [[Internets|internetu]].<ref>{{AkadTerm|term=Unix-Unix kodēšana|lang=LV}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šarlote Brontē
|         vārds_orig = ''Charlotte Brontë''
|             attēls = CharlotteBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šarlote Brontē 1854. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1816
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = [[Torntona]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1855
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Bredforda]], {{GBR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Anna Brontē|Anna]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Charlotte Bronte Signature.jpg
|         pseidonīms = Karers Bells
|       nodarbošanās = Romānu autore, dzejniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Šarlote Brontē''' (''Charlotte Brontë''; dzimusi {{dat|1816|4|21}}, mirusi {{dat|1855|3|31}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, vecākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Billija Lina ilgais puslaika ceļš
| attēls                   = Billy Lynn's Long Halftime Walk poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billy Lynn's Long Halftime Walk''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Rodri Tomass]]
* [[Stīvens Kornvels]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = [[Džons-Kristofs Kastelli]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džo Elvins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Makenzija Lī]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Kriss Takers]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Džefs Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Studio 8]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Bona Film Group]]''
* ''[[The Ink Factory]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2016|11|11|ASV un Ķīna|2017|2|10|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170218111709/http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billylynn.htm|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Billija Lina ilgais puslaika ceļš"''' ({{val|en|Billy Lynn's Long Halftime Walk}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Ķīnas Republika|Taivānas]] kara drāma, kas balstīta uz Bena Founteina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Džo Elvins]], [[Kristena Stjuarta]], [[Makenzija Lī]], [[Vins Dīzels]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Kriss Takers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences: '''Koris''' (no {{val|grc|χορός}} — ‘pūlis’) ir dziedātāju [[ansamblis]], kas pamatā izpilda [[kora mūzika|kora mūziku]] — mūziku, kas rakstīta koru vajadzībām.

sentences: '''Vīlandes ģimnāzija''' ({{val|de|Livländisches Landesgymnasium zu Fellin}}) bija privāta [[Vidzemes bruņniecība]]s uzturēta ģimnāzija, kas ar pārtraukumu darbojās no 1875. gada līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam pasaules karam]], kad to pārveidoja par igauņu reālģimnāziju. No 2012. gada '''Vīlandes pilsētas centra skola'''.

sentences: '''Tēlainā domāšana''' jeb '''vizuālā domāšana''' ir domāšanas [[fenomens]], kas attiecīgo procesu nodrošina caur vizuāliem priekšstatiem. Tā ir nelineāra un bieži tai piemīt datorsimulācijas daba, kad liela datu kopa tiek apstrādāta gūstot iespaidu par kompleksu sistēmu, kas savādāk nebūtu iespējams ar [[valoda]]s palīdzību.

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Szkzeltovas pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Izvaltas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences: '''Plastīdas''' ({{val|el|plastos}} — ‘veidojums’, {{gree|eidos}} — ‘izskats, stāvoklis’) ir augu šūnu organoīdi, kuru virsmu sedz divas [[Šūnas membrāna|membrānas]].<ref>Hržanovskis V., Ponomarenko S. ''Botānika''. Rīga : Zvaigzne, 1986., 19. lpp.</ref> Plastīdas sastāv no [[Hloroplasts|stromas]] ar [[pigmenti]]em un dažādas sarežģītības iekšējo membrānu sistēmām. Stromā var atrasties viens vai vairāki cietes graudi, lipoproteīdi un [[ribosoma]]s, kuru skaits vecākos organoīdos samazinās. Plastīdas nodrošina [[fotosintēze|fotosintēzi]], [[ATF]], [[taukskābes|taukskābju]], [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[fitohormoni|fitohormonu]] sintēzi, īslaicīgu vai ilgstošu organisko vielu uzkrāšanu.<ref name=rokasgrāmata>''Rokasgrāmata bioloģijā''. Rīga : Zvaigzne ABC, 2015., 37.-38. lpp. ISBN 978-9934-0-1595-3.</ref>

sentences:
'''Triangula bastions''' ("Trijstūra bastions") bija viens no [[Rīgas nocietinājumi|Rīgas nocietinājumu]] bastioniem, kuru [[Daugava]]s labajā krastā uzbūvēja pēc [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] beigām 1727. gadā. Tā pamatus atraka 2000. gadā un mūsdienās tā paliekas apskatāmas zem biroju ēkas [[11. novembra krastmala|11. novembra krastmalā]].
<gallery>
Attēls:16 Century wall in 21 Century building.jpg|Bastiona paliekas zem biroju ēkas pamatiem
Attēls:Triangula Bastion 1.JPG|Biroju ēka 11. novembra krastmalā
</gallery>

sentences:
{{cita nozīme|2019. gada filmu|komiksu tēlu|Džokers (tēls)}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džokers
 | oriģinālnos = ''Joker''
 |      attēls =  Joker (2019 film) poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = psiholoģiska filma, trilleris
 |    režisors = [[Tods Filipss]]
 |  producents =
* Tods Filipss
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Emma Tilingere Koskova]]
 |   scenārijs =
* Tods Filipss
* [[Skots Silvers]]
 |     aktieri =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Zazija Bītsa]]
* [[Frānsisa Konroja]]
 |      mūzika = [[Hildura Gudnadotira]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DC Films]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Joint Effort]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2019|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2019|10|4|ASV|}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/joker-2019|title=Joker|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2019|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190930135215/https://bbfc.co.uk/releases/joker-2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,074 miljardi}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=joker2019.htm |title=Joker (2019) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=December 24, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Džokers"''' ({{val|en|Joker}}) ir 2019. gada ASV psiholoģisks trilleris, kura režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Tods Filipss]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma [[Džokers (tēls)|tēlu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Roberts De Niro]], [[Zazija Bītsa]] un [[Frānsisa Konroja]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Catmore|Ferrari}}
{{Commons cat|Ferrari vehicles|Ferrari automašīnas}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|dižkoki]]
[[Kategorija:Dižkoki]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Aizkraukles pilskalns
| alternate_name = Augstie kalni
| image          = Aizkraukles pilskalns 2017. gadā.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            =
| latd= |latm= |lats= |latNS=N
| longd= |longm= |longs= |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads}}
| type           = [[Pilskalns]] ar apmetni
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      = Privātīpašums
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkraukles pilskalns (Augstie kalni) ar senpilsētu
|      numurs = 127
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigmunds Freids
|          vārds_orig = ''Sigismund Freud''
|              attēls = Sigmund Freud LIFE.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Morāvija|Freiberga Morāvijā|3s=Pršībora|td=Čehija}}
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 23
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija
|             tautība = [[Ebreji|ebrejs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/biography/Sigmund-Freud|title=Sigmund Freud|publisher=Encyclopædia Britannica}}</ref>
|             dzimums = V
|            paraksts = FreudSignature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihoanalīze]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mamma vēl smaida
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Mamma-vel-smaida-plakats.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Elza Gauja]]
 |  producents =
* [[Andris Gauja]]
* Elza Gauja
 |   scenārijs =
* [[Anta Aizupe]]
* [[Baiba Broka (aktrise)|Baiba Broka]]
* [[Rasa Bugavičute-Pēce]]
* Elza Gauja
* [[Daiga Kažociņa]]
 |     aktieri =
* Anta Aizupe
* Baiba Broka
* Daiga Kažociņa
 |      mūzika = Andris Gauja
 |   operators = [[Aleksandrs Grebņevs]]
 | mākslinieks = Jānis Bijubens
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Riverbed]]''
 | izplatītājs = ''[[Baltic Content Media]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|29}}
 |      ilgums = 96 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda =
* [[latviešu valoda|latviešu]]
* [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mamma vēl smaida"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s kinokomēdija. Filmas režisore, scenārija līdzautore un producente ir [[Elza Gauja]]. Galvenās lomas atveido [[Anta Aizupe]], [[Baiba Broka (aktrise)|Baiba Broka]] un [[Daiga Kažociņa]].
Stāsts par trim māsām, kas gadiem nav sazinājušās, bet tagad, cerot apiet [[repatriācija]]s izdevumus, viņām vienā automobilī nelegāli jāšķērso puse Eiropas ar tikko mirušās māmiņas ķermeni jumta bagāžniekā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jēkabs Rūsiņš
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1917
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Bārtas pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 06
|            m_diena = 08
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Milda Vecvarare]]
|              bērni = Andris Rūsiņš
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Tulkotājs]], [[dzejnieks]], [[novadpētniecība|novadpētnieks]], [[žurnālists]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.irliepaja.lv/lv/raksti/liepajnieki/pirms-100-gadiem-dzimis-literats-un-zurnalists-jekabs-rusins/|title=Pirms 100 gadiem dzimis literāts un žurnālists Jēkabs Rūsiņš|publisher=irliepaja.lv|accessdate={{dat|2018|12|1||bez}}}}</ref>
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Jēkabs Rūsiņš''' (dzimis {{dat|1917|3|28}}, miris {{dat|1994|6|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[novadpētniecība|novadpētnieks]] un [[žurnālists]].

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirolidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9N
|molmasa=71,11
|blīvums=866
|kušanas temperatūra=-63
|viršanas temperatūra=87 °C
}}
'''Pirolidīns''' (tetrahidropirols, tetrametilēnimīns, C4H9N) ir piesātināts [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]] — pilnīgi hidrogenēts [[pirols]]. Tas pieder pie cikliskajiem amīniem (imīniem). Pirolidīns ir bezkrāsains šķidrums ar [[amīni]]em raksturīgu smaku. Ar ūdeni jaucas jebkurās attiecībās.

sentences: '''GS1-128''' [[GS1|ir GS1]] pielietošanas standarts, izmantojot Code 128 [[Svītrkods|svītrkodu]] specifikāciju. Tā iepriekšējais pareizais nosaukums bija UCC/EAN-128. Citi vairs neizmantotie nosaukumi ir UCC-128 un EAN-128. GS1-128 standarts tika ieviests 1989.gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://40.gs1.org/historic-timeline.php|title=GS1 Historic Timeline|website=GS1|access-date=9 October 2018|archive-date={{dat|2018|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180414000127/http://40.gs1.org/historic-timeline.php}}</ref>, un tajā tiek izmantota virkne pielietojuma identifikatoru tādu papildu datu kā derīguma termiņa datuma, sērijas numura, daudzuma, svara un daudzu citu, lietotājam nepieciešamu atribūtu iekļaušanai.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences:
[[File:Zubin Mehta at NCPA.jpg|thumb|Diriģents [[Zubins Meta]]]]
'''Diriģēšana''' ir lielākam [[izpildītājs|izpildītāju]] skaitam rakstītu [[skaņdarbs|skaņdarbu]] iestudēšana un tā atskaņojuma vadīšana. Diriģenti parasti ir [[orķestris|orķestriem]], [[koris|koriem]], koncertgrupām un citiem muzikālajiem ansambļiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Frīdrihs Šlēgelis
|          vārds_orig = ''Friedrich Schlegel''
|              attēls =Friederich von Schlegel.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1772
|          dz_mēnesis =3
|            dz_diena =10
|            dz_vieta =[[Hannovere]], [[Braunšveigas-Lineburgas kūrfirste]]
([[Lejassaksija]], {{GER}})
|              m_gads =1829
|           m_mēnesis =1
|             m_diena =12
|             m_vieta =[[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Schleglf Signature.gif
|               skola =[[transcendentālais ideālisms]], [[Jēnas romantisms]], [[romantiskā lingvistika]]
|           intereses =[[filoloģija]], [[vēstures filozofija]]
|              idejas =[[historisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants|Kants]], [[Johans Gotlībs Fihte|Fihte]], [[Johans Gotfrīds Herders|Herders]]
|          ietekmējis =[[Francis Bops|Bops]]
|               darbi =''Lucinde'' (1799), ''Über die Sprache und Weisheit der Indier'' (1808)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|Ventas pieteku|Straumēnu grāvja pieteku|Pastaru grāvis}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Alekšupīte
  | attēls            = Alekšupīte Kuldīgā.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Alekšupīte Kuldīgā
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = [[Kurmāles pagasts]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Venta]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 8
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 30
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 30,2
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Kurmāles upīte]], [[Taurkalna upīte]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=56 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=31 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=58 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=35 | iet_gar_EW=E
}}
'''Alekšupīte''', augštecē saukta arī '''Čūtene''', '''Dzirnavupīte''', '''Pelčupīte''', vidustecē '''Sūre''', '''Sūrupīte''', lejtecē arī '''Alekša upīte''', ir [[Venta]]s kreisā pieteka [[Kuldīga]]s pilsētas teritorijā. Upes izteka [[Kurmāles pagasts|Pelču pagastā]] [[Kurmāles pauguraine|Kurmāles paugurainē]] netālu no [[Upenieku dīķi]]em augšpus Sūrniekiem. Ietek Ventā {{nobr|70 m}} lejpus vecā tilta. Pirms ietekas Ventā izveidots dzirnavu dīķis, lejpus kura atrodas dabīgs 4,15 m augsts un 8 m plats [[ūdenskritums]], kas ir augstākais ūdenskritums Latvijā. 17. gadsimtā tas ticis apbūvēts un  nostiprināts, lai to varētu izmantot dzirnavu darbināšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vietas.lv/objekts/aleksupites_udenskritums/|title=Alekšupītes ūdenskritums|access-date={{dat|2016|08|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160827042728/http://www.vietas.lv/objekts/aleksupites_udenskritums|archivedate={{dat|2016|08|27||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Vudijs Harelsons
 |            vārds_orig = ''Woody Harrelson''
 |                attēls = Woody Harrelson 191020-N-NU281-1028 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Vudijs Harelsons 2019. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un  vecums|1961|7|23}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Teksasa|Midlenda}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, aktīvists, režisors, dramaturgs
 |         darbības gadi = 1985—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Vudrovs Treisijs "Vudijs" Harelsons''' ({{val|en|Woodrow Tracy "Woody" Harrelson}}; dzimis {{dat|1961|7|23}}) ir amerikāņu aktieris, aktīvists un dramaturgs.

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Džeina Linča]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Džeina Linča]]
| name             = Sjū Silvestra
| occupation       = Karsējkomandas trenere
TV ziņu personība
| family           = Dorisa Silvestra (māte)
Džīna Silvestra (māsa)
| significantother =
| religion         = Ateiste
| nationality      =
}}
'''Sjūzena "Sjū" Silvestra''' ({{val|en|Susan "Sue" Sylvester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Džeina Linča]]. Pirmoreiz televīzijā S. Silvestra parādījās seriāla ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|pilot]]'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nāve uz Nīlas
 | oriģinālnos = ''Death on the Nile''
 |      attēls =  Death on the Nile (2020 film) poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kenets Brana]]
 |  producents =
* [[Ridlijs Skots]]
* Kenets Brana
* [[Džūdija Hoflunda]]
* [[Kevins Volšs]]
 |   scenārijs = [[Maikls Grīns]]
 |     aktieri =
* [[Toms Beitmans]]
* [[Anete Beninga]]
* Kenets Brana
* [[Rasels Brends]]
* [[Ali Fazals]]
* [[Dona Frenča]]
* [[Gala Gadota]]
* [[Ārmijs Hamers]]
* [[Rouza Leslija]]
* [[Emma Makeja]]
* [[Sofija Okonedo]]
* [[Dženifere Sondersa]]
* [[Letiša Raita]]
 |      mūzika = [[Patriks Doils]]
 |   operators = [[Haris Zambarlukoss]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Ūna Njī Donīle]]
 |     studija =
* ''[[Genre Films|Kinberg Genre]]''
* ''[[The Mark Gordon Company|Mark Gordon Pictures]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|02|09|Francija un Dienvidkoreja|2022|2|10|Latvija|2022|02|11|Apvienotā Karaliste un ASV}}
 |      ilgums = 127 minūtes<!-- Exact runtime is 126:50 --><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Death on the Nile (12A) |url=http://www.ifco.ie/en/ifco/pages/9BB6812F00519893 |dead-url=no |archive-url=https://web.archive.org/web/20211225104628/http://www.ifco.ie/en/ifco/pages/9BB6812F00519893 |archive-date=December 25, 2021 |access-date=December 26, 2021 |website=[[Irish Film Classification Office]]}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |url= https://deadline.com/2021/03/armie-hammer-sex-scandal-death-on-the-nile-release-date-change-lapd-1234720509/ |title= Death On The Nile' Floats Away To 2022 Amid Armie Hammer LAPD Investigation |date= March 23, 2021|access-date=March 23, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|137,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Death on the Nile (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7657566/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|6|10||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nāve uz Nīlas"''' ({{val|en|Death on the Nile}}) ir 2022. gada [[detektīvfilma]]. Filmas režisors ir [[Kenets Brana]], scenārija autors ir [[Maikls Grīns]]. Tā balstīta uz [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] [[Nāve uz Nīlas|1937. gada tāda paša nosaukuma romāna]] motīviem. Filmas producenti ir Brana, [[Ridlijs Skots]], [[Džūdija Hoflunde]] un [[Kevins Volšs]]. Šis ir filmas "[[Slepkavība Austrumu ekspresī (2017. gada filma)|Slepkavība Austrumu ekspresī]]" (2017) turpinājums, kurā [[Toms Beitmans]] un Brana tāpat kā pirmajā filmā atveido Buku un [[Erkils Puaro|Erkilu Puaro]]. Pārējās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Rasels Brends]], [[Ali Fazals]], [[Dona Frenča]], [[Gala Gadota]], [[Ārmijs Hamers]], [[Rouza Leslija]], [[Emma Makeja]], [[Sofija Okonedo]], [[Dženifere Sondersa]] un [[Letiša Raita]]. Šī ir trešā ekrāna adaptācija Agatas Kristi romānam, pēc [[Nāve uz Nīlas (1978. gada filma)|1978. gada filmas]] un sērijas televīzijas seriālā "[[Agata Kristi. Erkils Puaro]]" (''Agatha Christie's Poirot''). Filmēšana sākās 2019. gada septembrī un ilga līdz decembrim, filmēšanas vietām izvēloties ''[[Longcross Studios]]'' Anglijā un Maroku.<ref name="release">{{Ziņu atsauce|last1=Wiseman|first1=Andreas|date=October 1, 2019|title=Fox & Kenneth Branagh's All-Star Agatha Christie Movie 'Death On The Nile' Begins Production In UK|language=en|work=[[Deadline Hollywood]]|url=https://deadline.com/2019/10/death-nile-movie-agatha-christie-begins-production-uk-1202749028/|dead-url=no|access-date=October 21, 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191002133821/https://deadline.com/2019/10/death-nile-movie-agatha-christie-begins-production-uk-1202749028/|archive-date=October 2, 2019}}</ref>

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Djuāra benzola struktūrformulas

Djuāra benzola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biciklo[2.2.0]heksa-2,5-diēns
|           CAS numurs = 5649-95-6
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Djuāra benzols''' (C6H6) ir nestabils [[benzols|benzola]] [[izomērs]]. Tas ir nepiesātināts biciklisks ogļūdeņradis — bicikloheksadiēns. Atšķirībā no benzola pilnīgi plakanās molekulas, abi Djuāra benzola četrlocekļu cikli izvietoti leņķī viens pret otru.

sentences: '''Elektrostacija''' ir ēka vai ēku kopums, kur atrodas viss nepieciešamais aprīkojums [[elektroenerģija]]s ražošanai. Elektrostacijas galvenais komponents ir [[ģenerators]], kuru griež siltuma, ūdens vai vēja [[dzinējs]]. Elektrostacijas iedala pēc dzinēja veida. Lielākās elektrostacijas ir divu veidu - hidroelektrostacijas, kurās lieto ūdens dzinēju jeb [[hidroturbīna|hidroturbīnu]], un siltuma elektrostacijas, kurās lieto [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēju]] jeb [[tvaika turbīna|tvaika turbīnu]] (TES, TEC un AES).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džefs, kurš dzīvo mājās
| attēls                   = Jeff Who Lives at Home FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jeff, Who Lives at Home''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Džejs Duplass]]
* [[Marks Duplass]]
| producents               =
* [[Laiena Halfone]]
* [[Rasels Smits]]
* [[Džeisons Raitmans]]
| scenārija autors         =
* Marks Duplass
* Džejs Duplass
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Mr. Mudd]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|14|Toronto kinofestivāls|2012|3|16|ASV|}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011|title=Jeff, Who Lives at Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322174139/http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jeffwholivesathome.htm|title=Jeff, Who Lives at Home (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džefs, kurš dzīvo mājās"''' ({{val|en|Jeff, Who Lives at Home}}) ir 2011. gada komēdija, kuras režisori ir [[Marks Duplass]] un [[Džejs Duplass]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Eds Helmss]], [[Džūdija Grīra]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''UNIX laiks''' jeb '''POSIX laiks''' ir [[laiks|laika]] pieraksta sistēma, kura sākotnēji tika ieviesta [[UNIX]] [[operētājsistēma|operētājsistēmās]], bet to plaši izmanto arī citās datorsistēmās. Šajā sistēmā laiks tiek skaitīts [[sekunde|sekundēs]], kas pagājušas kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} [[pusnakts]] pēc [[UTC]], kas tiek uzskatīts par UNIX epohas (''Unix Epoch'') sākumu. Tā kā šajā formātā netiek iekļautas [[koordinācijas sekunde]]s (piem., 1998. gada 31. decembra plkst. 23.59.60), tad tas nav precīzs UTC laika attēlojums. UNIX sistēmās pašreizējo UNIX laika vērtību parasti var uzzināt ar komandrindas komandu {{code|date +%s}}.

sentences:
pagatavotas homeopātiskas zāles ''Hepar sulph'' senlaicīgā iepakojumā|160px]]
'''Homeopātija''' ({{val|el|ὅμοιος}} (''hómoios'') — 'līdzīgs' un ''πάθος'' (''patos'') — 'ciešanas') ir [[alternatīvā medicīna|alternatīvās medicīnas]] veids, kuru [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās radījis vācu ārsts [[Zāmuels Hānemanis]], piedāvājot ārstēt pacientus ar ļoti atšķaidītiem preparātiem. Pamatojoties uz paša Hānemaņa izvirzītu [[aksioma|aksiomu]], homeopātijā tiek praktizēta "līdzīgā ārstēšana ar līdzīgo", noteiktu [[simptomi|simptomu]] ārstēšana ar zāļu vielām, kas veselos cilvēkos rada tieši tādus pašus simptomus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Avīžpuika
| attēls                   =  The Paperboy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Paperboy''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lī Danielss]]
| producents               =
* [[Hilarija Šora]]
* [[Avi Lerners]]
* [[Eds Katels III]]
* [[Kesiens Elvss]]
* Lī Danielss
| scenārija autors         =
* [[Pīts Deksters]]
* Lī Danielss
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Deivids Ojelovo]]
* [[Meisija Greja]]
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Skots Glens]]
| mūzika                   = [[Mario Grigorovs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nu Image]]''
* ''[[Lee Daniels Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Millenium Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|24|Kannu filmu festivāls|2012|12|5|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/paperboy-2012|title=The Paperboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archive-date={{dat|2017|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170929181635/http://www.bbfc.co.uk/releases/paperboy-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=paperboy.htm|title=The Paperboy (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=June 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170118035903/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=paperboy.htm|archivedate={{dat|2017|01|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Avīžpuika"''' ({{val|en|The Paperboy}}) ir 2012. gada drāma, kas balstīta uz Pīta Dekstera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Lī Danielss]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Deivids Ojelovo]], [[Meisija Greja]], [[Džons Kjūsaks]], [[Nikola Kidmena]] un [[Skots Glens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|24||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = American_Beaver.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Castor canadensis|Kanādas bebrs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Glires
|  lielkārta_lv = Grauzējveidīgie
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Castorimorpha
| apakškārta_lv = Bebrveidīgie
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Castoroidea|Bebru virsdzimta}}
*{{TaksoSaite|Geomyoidea|Goferu virsdzimta}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Castorimorpha <small>([[Albert E. Wood|Wood]], 1955)</small>
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sagastira
| oriģinālnosaukums    = ''Сагастырь''
| attēls               = Русская_полярная_станция_Сагастырь.jpg
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=73| latm=22| lats=52| latNS=N
| longd=126| longm=35| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s delta
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1882
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1884
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               = -54,8
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Sagastira»''' ({{val|ru|Полярная станція «Сагастырь»}}) vai '''Ustjļenas polārā stacija''' (''Усть-Ленская полярная станція'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.yakutskhistory.net/%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B0/ |title=История работы станции Сагастыр в Якутии |access-date={{dat|2021|01|14||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210128024735/https://www.yakutskhistory.net/%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B0/ }}</ref> ir bijusī [[Krievija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3521 Полярная Почта. Сагастырь]</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes deltas ziemeļos Sagastiras salā pie [[evenki|evenku]] apmetnes Tumatas. Mūsdienās administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā.

sentences: '''Rīgas Kara hospitālis''' bija [[Rīga]]s slimnīca, kas atradās tagadējā [[Brasa]]s apkaimē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vēl viens gads
 | oriģinālnos = ''Another Year''
 |      attēls = Another year poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lava]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Leslija Menvila]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Ruta Šīna]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Thin Man Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|15|5|Kannu kinofestivāls|2010|11|5|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/another-year-2010|title=Another Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anotheryear.htm|title=Another Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vēl viens gads"''' ({{val|en|Another Year}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] filma, kuras režisors ir [[Maiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Leslija Menvila]], [[Džims Brodbents]] un [[Ruta Šīna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|15|5||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences: '''Reklāmprogrammatūra''' ({{val-en|Adware}}) ir [[programmatūra]], kas programmas izpildes gaitā automātiski atskaņo, attēlo vai lejuplādē [[reklāma]]s materiālus lietotāja [[dators|datorā]]. Šādas programmas bieži vien tiek uzstādītas lietotāja datorā bez viņa paša piekrišanas. Kā zināmākos reklāmprogrammatūras piemērus var minēt ''Comet Cursor'' un ''Hotbar''.

sentences: '''Debess sfēra''' [[astronomija|astronomijā]] un [[navigācija|navigācijā]] ir iedomāta [[sfēra]] ar patvaļīgi izvēlētu [[rādiuss|rādiusu]], kuras centrā atrodas nosacītais novērotājs. Uz tās [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] projicējas tā, kā tie redzami novērošanas vietā. Galvenie debess sfēras lielie riņķi ir matemātiskais [[horizonts]], [[debess ekvators]], [[debess meridiāns]], [[ekliptika]] un Galaktikas [[ekvators]]; galvenās līnijas ir [[vertikālā līnija]], [[pasaules ass]], [[ekliptikas ass]] un [[Galaktikas ass]].<ref name="ZTV"/>

sentences: '''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Adelheims
|     vārds_orig = ''Roman Adelheim''
|         attēls = Romāns Adelheims.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]<br />(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Voldemārs Adelheims, Henriete (dzimusi Hāzenbuša (''Hasenbusch''))
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anita fon Vilkene (''Anita v. Wilcken'')
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[prozektūra]]s nodibināšana Latvijā, [[LU Cilvēka patoloģijas muzejs|LU Cilvēka patoloģijas muzeja]] nodibināšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nepilnīgs saraksts}}
Šajā uzskaitījumā apkopotas latviešu komponista '''[[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmas'''. Norādīti dziesmu vārdu autori.
{| class="wikitable"
|-
! Dziesmas nosaukums
! Vārdu autors
! Papildus informācija
|-
| "2006"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Adiet, meitas"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Afēra"
| [[Kārlis Anitens]]
| No izrādes "Dāvana mūsdienu sievietei"
|-
| "Ai, čigān, ceļiniek!"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Latvijas čigānu motīvi"
|-
| "Ai, dundur"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ai, vēja māt"
| [[Leons Briedis]]
| No radio iestudējuma "Ir jāņem viena balta zoss"
|-
| "Aicinājums"
| [[Aspazija]]
| No 5 dziesmu cikla zēnu korim un klavierēm ar Aspazijas vārdiem
|-
| "Aijas strīpainais sapnis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiviekste (Jāņu rīts)"
| [[Inese Zandere]]
| No cikla "Dziesmas par Latvijas upēm"
|-
| "Aiviekstes balāde"
| [[Juris Brežģis]]
|
|-
| "Aiz horizonta"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiz kalniņa"
| [[Jānis Anerauds]]
| No kino filmas "[[Melnā vēža spīlēs]]"
|-
| "Aiziet!"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aizturi elpu"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ak, jaukie laimes mirkļi"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Ak, sievietes"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Ak, tu Dieva tēva ziņa"
| [[Rūdolfs Blaumanis]]
| No izrādes "Īsa pamācība mīlēšanā"
|-
| "Akmens tilts"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Akmeņi Vidzemes jūrmalā"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Alise"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Allaž un mūžam"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Alus ziņģe"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Amālijas pažarnieks"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Amerika"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Amerikā snieg"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ances romance"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Klāvs — Mārtiņa dēls]]"
|-
| "Anniņa vanniņā"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Anno Domini"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Ap Jāņiem Mārtiņos"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Apsveikums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Ar balsi viens"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Ar dievu neveiksmes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ar ķeizarkroni"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Ar mani atkal runā kaijas"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ar tevi vien"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ardievas vasarai"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Arizona"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Arvien, arvien"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Asniņu dziesma"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Atceries gan"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Atceries mani vēl"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atgriešanās"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Atlantijas viļņos"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Atmiņas par Karpatiem"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas par labiem laikiem"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Atmiņu uguns"
| [[Laimonis Pēlmanis]]
|
|-
| "Atnāk jauka vasariņa"
| [[Latviešu tautas dziesmas]] vārdi
|
|-
| "Atvadas vasarai"
| Alfrēds Krūklis
|
|-
| "Atvasaras stāsts"
| [[Alfrēds Krūklis]]
| No kino filmas "[[Lielais dzintars (filma)|Lielais dzintars]]"
|-
| "Atziedi, dvēsele"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Autobraucēju dziesmiņa"
| [[Laimonis Vāczemnieks]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ābols"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādams un Ieva"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādolf, Ādolf"
| [[Evita Mamaja]]
| No mūzikla "Marlēna"
|-
| "Āzis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Baba"
| [[Alberts Kronenbergs]]
| No cikla "Mazais ganiņš"
|-
| "Bad bad boys"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Balāde manam vectēvam"
| [[Arnolds Auziņš]]
|
|-
| "Balāde par Polārzvaigzni"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Balāde par skaudību"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Balāde par tukšu zārku"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Vecās Rīgas vitrāžas"
|-
| "Baldriānu songs"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Balkons"
| [[Jānis Sudrabkalns]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Balta kaza"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Balta pūka"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Baltais menuets naktstumsā"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltais pusnakts putns"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltas ābeles zied"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Baltā dziesma"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Baltā saule"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Baltā ziema"
| [[Rainis]]
|
|-
| "Baltijas jūra"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Balts sniedziņš snieg"
| [[Jānis Poruks]]
|
|-
| "Balvu valsis"
| [[Andris Vējāns]]
|
|-
| "Banāns"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Banknošu dziesma"
| [[Hermanis Paukšs]]
| No izrādes "Ceturtais skriemelis"
|-
| "Bāreņa lūgums"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Beigas labas, viss labs"
| [[Ārija Elksne]]
|
|-
| "Bez mīlestības nevaru nekā"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bez vēja mani laiva nes"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bezdelīdzēns un zēns"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Bēgšana"
| [[Hermanis Paukšs]]
|
|-
| "Bērnībā dzirdēts motīvs"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Spuldze un nakts taureņi"
|-
| "Bērns un liepa"
| Moriss Karēms, atdz. [[Cecīlija Dinere]]
| No cikla "Mazs, laimīgs zēns"
|-
| "Bērzu birzīte"
| [[Egils Plaudis]]
|
|-
| "Bij' manā somiņā"
| [[Vilis Plūdons]]
| No cikla "Vītola stabules dziesmas"
|-
| "Bija reiz puķe"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Māsa Kerija"
|-
| "Bildinājums"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Blēdība teātrī"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Brauciet lēnām pār tiltu"
| [[Ādolfs Alunāns]]
| No izrādes "Džons Neilands"
|-
| "Brālītis mācījās dziedāt"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brālītis spēlē paslēpes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīdinājums"
| [[Austra Skujiņa]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Es aiziet nevaru"
| [[Vizma Belševica]]
|}

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labrīt, Vjetnama
| attēls                   = Good Morning, Vietnam.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Good Morning, Vietnam''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Berijs Levinsons]]
| producents               =
* [[Lerijs Brezners]]
* [[Marks Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Mičs Markovics]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Forests Vaitekers]]
| mūzika                   = [[Alekss Norss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|12|23|ierobežots vietu skaits|1988|1|15|pasaule}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-morning-vietnam-1987|title=Good Morning, Vietnam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|123,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodmorningvietnam.htm|title=Good Morning, Vietnam (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labrīt, Vjetnama"''' ({{val|en|Good Morning, Vietnam}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]] un [[Forests Vaitekers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|12|23||bez}}.

sentences: s paveids) fotogrāfija, radīta ap 1850. gadu. Ilgi tika uzskatīts, ka tā ir krāpšana, bet neseni pētījumi pierādīja ne vien to, ka [[Levi Hills|Levi Hilla]] process spēja fotogrāfiski attēlot daļu krāsu, bet arī to, ka daudzi paraugi ir bijuši "uzlaboti", pievienojot krāsu ar roku.]]

sentences: '''Vikivārdnīca''' ({{val|en|Wiktionary}}) ir brīva papildināma daudzvalodu [[vārdnīca]], kura izveidota uz ''[[wiki]]'' bāzes. Tas ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Heinrihs fon Licelburgs''' vai '''Licelburgas Indriķis''' ({{val-de|Heinrich von Lützelburg, jeb Lüzelburg}}, {{val-la|Henricus de Lucelburg}}; miris 1274. gada 8. februārī) bija [[Zemgales bīskapi|Zemgales bīskaps]] (1247—1251), [[Kurzemes bīskapija|Kurzemes]] [[Kurzemes bīskapu saraksts|bīskaps]] (1251—1263), [[Kīmezers|Kīmezera]] (''Chiemsee'') bīskapijas (mūsdienu [[Bavārija|Bavārijā]]) bīskaps (1263—1274). [[Franciskāņu ordenis|Franciskāņu ordeņa]] mūks.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| company_name      = Samsung Group
{{val|ko|삼성그룹}}
{{val|ko|三星그룹}}
| company_logo      =
| company_type      =
| motto             = ''Imagine the Possibilities''
| foundation        = 1938
| founder           =
| location          = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
| key_people        =
| area_served      = {{flag|Pasaule}}
| industry         = Konglomerāts
| products         = Patēriņa elektronika, kuģubūve, telekomunikācijas, inženierzinātnes un būvniecība, finanšu pakalpojumi, ķimikālijas, mazumtirdzniecība, smagā rūpniecība, izklaide, apģērbi, medicīnas pakalpojumi
| subsid           = [[Samsung Electronics]]
[[Samsung Life Insurance]]
[[Samsung Heavy Industries]]
[[Samsung C&T Corporation|Samsung C&T]] utt
| revenue          = {{ASV dolārs|220,1 miljards}} (2010)<ref name="report">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |title=Samsung Profile 2011 |publisher=Samsung.com |date=2010-12-31 |accessdate=2011-10-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111009071710/http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |archivedate=2011-10-09 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = US$ 21,2 miljardi (2010)<ref name="report" />
| assets           = US$ 343,7 miljardi (2010)<ref name="report" />
| equity           = US$ 141,1 miljards (2010)<ref name="report" />
| num_employees    = 344 000 (2010)<ref name="report" />
| homepage         = [http://www.samsung.com/ Samsung.com]
}}
'''''Samsung Group''''' ({{val|ko|삼성그룹}}) ir starptautisks [[Dienvidkoreja]]s konglomerātuzņēmums, kura vadība atrodas [[Seula|Seulā]], Dienvidkorejā. Tam ir vairāki meitas uzņēmumi, kā arī radniecīgi uzņēmumi, vairākums no kuriem apvienojušies zem ''Samsung'' zīmola. Ievērojami ''Samsung'' rūpniecības meitas uzņēmumi ir ''[[Samsung Electronics]]'' (pasaulē lielākais [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] uzņēmums pēc 2011. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/cms/s/2/c48d477a-0c3b-11df-8b81-00144feabdc0.html |title=Technology - Samsung beats HP to pole position |publisher=Ft.com |date= |accessdate=2010-09-04}}</ref><ref name="economist">[http://www.economist.com/businessfinance/displayStory.cfm?story_id=13788472 Economist.com] Succession at Samsung — Crowning success</ref> ''Samsung Heavy Industries'' (pasaulē otrs lielākais kuģu būves uzņēmums pēc 2010. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Park |first=Kyunghee |url=http://www.bloomberg.com/apps/news?pid=newsarchive&sid=aO0FeeTB6_0Y |title=July 29 (Bloomberg) – Samsung Heavy Shares Gain on Shell’s Platform Orders (Update1) |publisher=Bloomberg |date=2009-07-28 |accessdate=2010-11-11}}</ref> ''Samsung Engineering'' un ''Samsung C&T'' (pasaulē 35. un 72. lielākie būvniecības uzņēmumi).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://enr.construction.com/toplists/InternationalContractors/001-100.asp |title=The Top 225 International Contractors2010 |publisher=Enr.construction.com |date=2010-08-25 |accessdate=2010-11-11}}</ref> Tāpat ievērojami meitas uzņēmumi ir ''Samsung Life Insurance'',<ref>{{ziņu atsauce|url=http://money.cnn.com/magazines/fortune/global500/2009/industries/183/index.html |title=Global 500 2009: Industry: - FORTUNE on CNNMoney.com |publisher=Money.cnn.com |date=2009-07-20 |accessdate=2010-09-04}}</ref> ''Samsung Everland''<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html|title=The World's Best Amusement Parks|publisher=Forbes.com|date=2002-03-21|accessdate=2010-09-11|archive-date=2012-03-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20120329211256/http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html}}</ref> un ''Cheil Worldwide''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000:KS|title=Cheil Worldwide Inc (030000:Korea SE)|publisher=businessweek.com|date=2010-09-15|accessdate=2010-09-16|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121005152815/http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000%3AKS|archivedate=2012-10-05}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://adage.com/agencyfamilytrees2010/|title=Agency Family Trees 2010 |publisher=Advertising Age |date=2010-04-26 |accessdate=2010-09-16}}</ref> ''Samsung'' produkcija sastāda apmēram piekto daļu visas Dienvidkorejas eksporta<ref name="Hutson">{{ziņu atsauce|url=http://business.timesonline.co.uk/tol/business/industry_sectors/technology/article3764352.ece|title=Samsung chairman charged with tax evasion - Times Online|last=Hutson|first=Graham|author2=Richards, Jonathan|date=17 April 2008|work=[[The Times]]|accessdate=28 February 2011|location=London}}</ref> un tā ieņēmumi ir lielāki nekā daudz valstu [[IKP]]. 2006. gadā tā būtu 35. lielākā ekonomika pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |title=[초 국가기업] <上> 삼성 매출>싱가포르 GDP… 국가를 가르친다 – 조선닷컴 |publisher=Chosun.com |date= |accessdate=2010-11-11 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101128123326/http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |archivedate=2010-11-28 }}</ref> Uzņēmumam ir liela ietekme uz valsts ekonomisko attīstību, politiku, medijiem, kultūru.

sentences: {{Commonscat|Ice hockey players by country}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ostracoda-2.JPG
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Ostracoda
| klase_lv =Gliemeņvēži
| sinonīmi =
Ostrakodi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Myodocopa}}
* {{TaksoSaite|Podocopa}}
| kategorijas =nē
}}
'''Gliemeņvēži''' jeb '''ostrakodi''' (''Ostracoda'') ir [[Vēžveidīgie|vēžveidīgo]] apakštipa klase.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz nažiem
| operators = [[Stīvs Jedlins]]
| attēls = Knives Out poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Dons Džonsons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Lekīts Stenfīlds]]
* [[Ketrīna Langforda]]
* [[Džeidens Martells]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| oriģinālnos = ''Knives Out''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
* ''[[MRC]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|11|27|ASV}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|311,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8946378/|title=Knives Out (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[Glass Onion: A Knives Out Mystery]]''
| imdb =
}}'''"Uz nažiem"''' ({{Val|en|Knives Out}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Raians Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kriss Evanss]], [[Ana de Armasa]], [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Maikls Šenons]], [[Dons Džonsons]], [[Toni Kolete]], [[Lekīts Stenfīlds]], [[Ketrīna Langforda]], [[Džeidens Martells]] un [[Kristofers Plamers]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Meklēju draugu pasaules galam
| attēls = Seeking a Friend for the End of the World Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seeking a Friend for the End of the World''
| žanrs = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors = [[Lorēne Skafarija]]
| producents = * [[Stīs Golins]]
* [[Džoja Gormena]]
* [[Marks Rojbals]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
| scenārija autors = Lorēne Skafarija
| galvenajās lomās = * [[Stīvs Karels]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Viljams Pītersens]]
| mūzika = * [[Džonatans Sadovs]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|6|18|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|22|ASV|2012|8|17|Latvija|}}
| ilgums = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seeking-friend-end-world-2012|title=Seeking a Friend for the End of the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seekingafriend.htm|title=Seeking a Friend for the End of the World (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Meklēju draugu pasaules galam"''' ({{val|en|Seeking a Friend for the End of the World}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Lorēne Skafarija]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Kīra Naitlija]], [[Ādams Broudijs]], [[Dereks Lūks]] un [[Viljams Pītersens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|6|18||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Potamogale chaillu.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| apakšklase     = Theria
| apakšklase_lv  = Dzemdētājzīdītāji
| infraklase     = Eutheria
| infraklase_lv   = Placentāļi
| virskārta      = Afroinsectiphilia
| virskārta_lv   = Āfrikas placentāļi
| kārta          = Afroinsectiphilia
| kārta_lv       = Tenrekveidīgie
| dzimta         = Tenrecidae
| dzimta_lv      = Tenreku dzimta
| apakšdzimta    = Potamogalinae
| apakšdzimta_lv =
| ģints          = Potamogale
| ģints_lv       = Upjuciršļi
| ģints_r        = Milzu upjucirslis
| suga           = Potamogale velox
| suga_lv        = Milzu upjucirslis
| binomial       = Potamogale velox <small>([[Du Chaillu]]), 1860)</small>
| izplatība      =

sentences:
[[Kategorija:VIA Technologies|Mikroprocesori]]
[[Kategorija:Mikroprocesori pēc ražotāja|Via]]
[[Kategorija:X86]]

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī
| vārds_orig = {{ara|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}
| attēls = Zakariya Razi 001.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 854
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| m_dat_alt = [[932]]. vai [[925]]. gadā
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = Ķīmija, medicīna, filozofija
| grāds =
| darba_vietas =
| akad_amats =
| alma_mater =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Abū Bakrs Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī''' ({{val|fa|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}; dzimis {{dat|854}}, miris {{dat|925}}), latinizētā vārda forma — '''Razess''',<ref name="lpe" /> bija persiešu<ref name="The story of medicine" /><ref name="Health, civilization, and the state: a history of public health from ancient to modern times" /> [[polimāts]], [[ārsts]], [[alķīmija|alķīmiķis]], [[filozofs]]. Nozīmīga persona [[medicīna]]s vēsturē.

sentences: '''30. janvāris''' ir gada 30. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 335 (336 garajā gadā) dienas.

sentences:
piecdaļīgā drīksna un [[Putekšņlapa|putekšņlapas]]]]
'''Drīksna''' ir zieda [[Auglenīca|auglenīcas]] augšējā daļa, kas uztver [[Putekšņi|ziedputekšņus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/dr%C4%ABksna:1|title=drīksna {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-28}}</ref> Drīksnas forma var ievērojami atšķirties, atkarībā no auga [[Suga|sugas]] — var sastāvēt no vairākām daivām, pēc formas atgādināt [[Nagla|nagliņas]] galvu, var būt smailas, utt.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Families of the Monocotyledons: Structure, Evolution, and Taxonomy|url=https://books.google.ca/books?id=8YLuCAAAQBAJ&pg=PA11#v=onepage&q&f=false|publisher=Springer Science & Business Media|date=2012-12-06|isbn=978-3-642-61663-1|first=R. M. T.|last=Dahlgren|first2=H. T.|last2=Clifford|first3=P. F.|last3=Yeo|pages=11}}</ref> Tās ir pielāgotas, lai dažādos veidos notvertu un noturētu ziedputekšņus, tostarp matiņos vai ielokos; drīksnas bieži vien ir lipīgas.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Penguin dictionary of botany|url=https://www.worldcat.org/oclc/59157375|publisher=Penguin|date=1984|location=Harmondsworth|isbn=0-14-051126-1|oclc=59157375}}</ref> Ja uz drīksnas nonāk ziedputekšņi, augs tiek [[Apputeksnēšana|apputeksnēts]]; apputeksnēšanās var notikt dažādos veidos — ar vēja palīdzību (anemofilija), ar [[Kukaiņi|kukaiņiem]] vai citiem dzīvniekiem (entomofilija vai ornitofilija), vai retos gadījumos ar ūdeņiem (hidrofilija).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Anatomy of Flowering Plants: An Introduction to Structure and Development|url=https://books.google.lv/books?id=cSO8HOKyabgC&redir_esc=y|publisher=Cambridge University Press|date=2007-03-15|isbn=978-1-139-45948-8|first=Paula J.|last=Rudall}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = ''Index Fungorum''
| image        = فهرس فونغوروم - logo ISF.gif
| size         = 100px
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    =
| headquarters = [[Kjū dārzs|Karaliskais botāniskais dārzs]], [[Kjū]], [[Londona]], [[Lielbritānija]]
| membership   =
| leader_title = Index Fungorum Partnership
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.indexfungorum.org/ indexfungorum.org]
}}
'''''Index Fungorum''''', burtiskā tulkojumā — "sēņu saraksts", ir starptautiska tiešsaistes [[datu bāze]], kas indeksē visus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] [[sēnes|sēņu]] sugu nosaukumus un to kombinācijas. Kopš 2015. gada projekts nodots [[Kjū dārzs|Karaliskā botāniskā dārza]] Londonā pārziņā, kas ir viens no trim galvenajiem partneriem kopā ar [[Jaunzēlande]]s ''Landcare Research'' un [[Ķīna]]s Zinātņu akadēmijas Mikrobioloģijas institūtu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Banāni''' ir [[pārtika|pārtikā]] plaši lietoti [[auglis|augļi]], kas tiek iegūti no [[banānaugi]]em, parasti no [[nosmailinātais banāns|nosmailinātā banāna]] (''Musa acuminata'') vai ''[[Musa × paradisiaca]]''. Tos iegūst arī no citām banānaugu ģints sugām, piemēram, ''[[Musa balbisiana]]'', ''[[Musa fehi]]'' un ''[[Musa troglodytarum]]''. Par banāniem dēvē arī ''[[Ensete ventricosum]]'' augļus, lai gan strikti ņemot, tas nepieder banānaugu ģintij.<ref name="Morton"/><ref name="Grattan"/> No botāniskā viedokļa banāns ir [[oga]]<ref name="waynesword"/> ar daudzām [[sēkla|sēklām]] un plānu [[miza|mizu]]. Banāni ir aptuveni 15 cm gari un 3—4 cm diametrā.

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences: '''"Ilgu tramvajs"''' ({{val|en|A Streetcar Named Desire}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[dramaturgs|dramaturga]] [[Tenesijs Viljamss|Tenesija Viljamsa]] pazīstamākā [[luga]]. Tā tika pabeigta 1947. gadā un saņēma 1948. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mājas lama
|           attēls = Llama, peru, machu picchu.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|            cilts = Lamini
|        cilts_lv = Lamu cilts
|            ģints = Lama
|         ģints_lv = Lamas
|             suga = Lama glama
|          suga_lv = Mājas lama
|           suga_r = Lama
|         binomial = Lama glama ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        izplatība =
Lamu izplatība 1520. un 1999. gadā (zaļš)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabdulla Tukajs
|         vārds_orig = ''Габдулла Тукай''
|             attēls = Tuqay portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1886|4|26}}|{{dat||4|14}}}}
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kazaņas guberņa}}
|          m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1913|4|15}}|{{dat||4|2}}}} (26 gadu vecumā)
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kazaņas guberņa|Kazaņa}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Tuqay signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, literatūrkritiķis, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = {{ubl|[[tatāru valoda]]|[[krievu valoda]]}}
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Salaspils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Reba Makintaira
|      Vārds_orig = ''Reba McEntire''
|          Attēls = Reba McEntire by Gage Skidmore 3.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Reba Makintaira 2019. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1955|3|28}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Makalistera}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1975—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[MCA Nashville]]'', ''Starstruck'', ''[[Valory Music Group|Valory]]'', ''[[Humphead Records|Humphead]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Reba Makintaira''' ({{val|en|Reba Nell McEntire}}; dzimusi {{dat|1955|3|28}}) ir amerikāņu [[kantrimūzika|kantrimūziķe]] un aktrise.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Cilvēka imūndeficīta vīruss
|           attēls = HIV-budding-Color.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = CIV iekrāsots zaļā krāsā
|           valsts = Virus
|        valsts_lv = Vīrusi
|           dzimta = Retroviridae
|        dzimta_lv = Retrovīrusi
|            ģints = Lentivirus
|         ģints_lv = Lentivīrusi
|             suga =
|          suga_lv =
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 2 sugas:
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-1 (''HIV''-1)
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-2 (''HIV''-2)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
klejotāji Krievijas Impērijas stepē, krāsu fotogrāfijas pioniera [[Sergejs Prokudins-Gorskis|Sergeja Prokudina-Gorska]] foto, ap 1910. gadu]]
'''Klejotāji''' jeb '''nomadi''' ({{val|el|νομάδες}} ''(nomades)'' — 'ganību meklētāji') ir nevietsēdīgās cilvēku [[kultūra]]s, kuru [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] raksturīga haotiska vai ritmiska pārvietošanās, mainot dzīvesvietu. Klejošana raksturīga vācēju un mednieku—vācēju kultūrām, kā arī dažām [[Ekstensīvā lopkopība|ekstensīvās lopkopības]] formām.

sentences:
[[Kategorija:Madona]]
[[Kategorija:Ielas Madonas novadā|Madona]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Madona]]

sentences:
kronēšana (1429)]]
'''Kronēšana''' ir oficiāla procedūra, kas simbolizē [[Monarhs|monarha]] varas un tās atribūtu ([[Tronis|troni]], [[Kronis|kroni]]) pārņemšanu. Kronēšanas ceremonijā var būt arī daudzi citi [[Rituāls|rituāli]], piemēram, monarha īpašs solījums un regāliju pasniegšana, jaunā valdnieka pavalstnieku veltījumi.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tadaiķu pagasts
| karte             = Tadaiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Lieģi
| platība           = 77,6
| iedzīvotāji       = 866<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 866 / 77.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Tadaiķu pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Durbe]]s pilsētu un [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]], [[Durbes pagasts|Durbes]], [[Bunkas pagasts|Bunkas]], [[Gaviezes pagasts|Gaviezes]], [[Grobiņas pagasts|Grobiņas]] un [[Medzes pagasts|Medzes]] pagastiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Langenfelds
| vārds_orig =
| attēls = Voldemars Langenfelds.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 06
| dz_vieta = Garlauki, [[Auru pagasts]], [[Dobeles novads]], {{Latvija}}
| m_dat =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Rīga]], {{Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki = Teodors un Alma Langenfeldi
| brāļi = Imants (1928), Fēliks (1932), Harijs (1936)
| māsas = Aina (1942)
| dzīvesbiedrs = Astrīda Langenfelde dzimusi Podiņa
| bērni = Tālivaldis (1951)
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], augu sistemātika
| grāds = Dr. hab. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Latvijas Universitāte]]
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
| pasniedzēji = [[Emīlija Ozoliņa]]
| skolnieki = [[Valda Baroniņa]], [[Ivars Kabucis]], Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
| sasniegumi = Лангенфельд В.Т. Яблоня. Морфогения. Эволюция. Филогения. География. Систематика. Рига, "Зинатне". 1991.
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Voldemārs Langenfelds''' bija [[Latvijas Universitāte]]s profesors, habilitētais doktors, zinātnieks, kurš aprakstīja visaptverošu ābeļu (''Malus'' Mill.) ģints morfoģenēzi, taksonomiju un ģeogrāfisko izplatību. Sarakstījis vairākas monogrāfijas un mācību grāmatas, izaudzinājis vairākas latviešu botāniķu paaudzes.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Grēviņš
|         vārds_orig =
|             attēls = Valdis Grēviņš ap 1925.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1895
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = [[Mazbaņi]], [[Zaļenieku pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1968
|          m_mēnesis = 07
|            m_diena = 04
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Anna Grēviņa]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]
|           paraksts =
|         pseidonīms = Zilais dzejnieks
|       nodarbošanās = Tulkotājs, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Valdis Grēviņš''' (dzimis {{dat|1895|9|26}}, miris {{dat|1968|7|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejnieks un tulkotājs.
Dzejā stilistiski izstrādāta pārdomu un intīmo pārdzīvojumu lirika ar jaunromantiķiem raksturīgu traģisku izjūtu, skumju rezignāciju par aizgājušo mirkļu skaistumu un neatgriezenību.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/autors/Valdis-Grevins/26367|title=Valdis Grēviņš|publisher=http://literatura.lv|accessdate={{dat|2018|8|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Grēviņš ir tekstu autors "[[Līvi (grupa)|Līvu]]" dziesmām "[[Dzelzsgriezējs]]" un "Karogi", kā arī [[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmai "Virši zied" no filmas "[[Likteņdzirnas]]".

sentences:
[[File:Sony-Internal-PC-DVD-Drive-Opened.jpg|thumb|CD/DVD-ROM dzinis galddatoram]]
'''Optiskais diskdzinis''' ir [[diskdzinis]], kas datu rakstīšanā vai nolasīšanas procesā no [[optiskais disks|optiskajiem diskiem]] izmanto [[lāzers|lāzera]] gaismu vai elektromagnētiskos viļņus, kas atrodas [[gaismas spektrs|redzamās gaismas spektrā]] vai tuvu tam. Dažu veidu diskdziņi var nolasīt datus tikai no konkrēta veida diskiem, bet mūsdienās ražotie diskdziņi var gan nolasīt, gan ierakstīt datus dažādu veidu diskos. Biežāk izmantotie optisko disku veidi ir [[kompaktdisks|kompaktdiski]], [[DVD]] un [[Blu-ray]] diski. Iepriekš tika ražoti arī diskdziņi, kas spēja tikai nolasīt kompaktdiskus, tādi, kas spēja ierakstīt kompaktdiskus un CD-RW/DVD-ROM diskdziņi. 2016. gadā biežāk izmantotais dzinis galddatoros un klēpjdatoros spēj ierakstīt arī  DVD diskus. Pastāv arī diskdziņi, kas apvieno DVD-ROM, BD-ROM, Blu-ray disku izmantošanas iespējas un dziņi, kas var ierakstīt Blu-ray diskus. Lielākajā daļā klēpjdatoru vairs netiek iekļauts optiskais diskdzinis, bet ir pieejamas arī atsevišķas iekārtas, kas pieslēdzamas pie [[USB]] pieslēgvietas.

sentences:
{{Infobox political party
| country       = Latvia
| name          = Latvijai un Ventspilij
| colorcode     = #009E9D
| logo          = Latvijai un Ventspilij logo.jpg
| leader        = [[Aivars Lembergs]]
| foundation    = {{dat|1994|03|10}}
| dissolved     =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Ventspils}}
| ideology      = [[reģionālisms]]
| position      = [[centrisms]]
| international =
| european      =
| europarl      =
| colours       =
| seats1_title  = [[14. Saeima]]<br />([[ZZS]] sastāvā)
| seats1        = {{Infobox political party/seats|2|100|hex=#009E9D}}
| seats2_title  = [[Eiroparlaments]]
| seats2        = {{Infobox political party/seats|0|8|hex=#009E9D}}
| seats3_title  = [[Ventspils dome]]
| seats3        = {{Infobox political party/seats|7|13|hex=#009E9D}}
|membership_year    = 2023
|membership         = 207{{steady}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ur.gov.lv/lv/specializeta-informacija/informacija-par-politisko-partiju-biedru-skaitu/|title=Informācija par politisko partiju biedru skaitu|website=Uzņēmumu reģistra tīmekļvietne|access-date=2023-03-01|language=lv}}</ref>
| website       = {{URL|http://www.latvijaiunventspilij.lv/}}
| footnotes     = {{ubl|[[Latvijas politika]]|[[Latvijas politisko partiju saraksts|Partijas Latvijā]]}}
}}

sentences: '''Saums'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author= Hiršs I., Hirša S. |title= Reliģisko terminu vārdnīca |location= Rīga |publisher= Kristīgās vadības koledža |year= 2008 |page= 160 |url= http://hirss.lv/wp-content/uploads/2015/02/religisko-terminu-vardnica.pdf#page=160 |accessdate= {{dat|2019|08|13||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20170712180307/http://hirss.lv/wp-content/uploads/2015/02/religisko-terminu-vardnica.pdf#page=160 |archivedate= {{dat|2017|07|12||bez}} }}</ref> ({{val|ar|صوم}}, ''ṣawm'' — ‘gavēnis’), arī '''uraza''',<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |location= Rīga |publisher= [[Jumava]] |year= 1999 |volume= 3. izdevums}}</ref> ir [[gavēšana]], ko [[musulmaņi]] ievēro [[ramadāns|ramadānā]], tas ir viens no [[islāma pieci pīlāri|pieciem islāma pīlāriem]]. Pēc ramadāna mēneša sākas [[dzīru svētki]], kuru laikā gavēšana netiek veikta un to uzskata par grēku.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Šepards''' var būt:

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrība
 | logo_links      =
 | logo_izm        =
 | pilns           =
 | iesauka         =
 | pilsēta         = [[Rīga]]
 | līga            =
 | sez             =
 | poz             =
 | dib             = 1903
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt = 1939
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            =
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           =
 | dates1          =
 | name2           =
 | dates2          =
 | name3           =
 | dates3          =
 | name4           =
 | dates4          =
 | name5           =
 | dates5          =
 | name6           =
 | dates6          =
 | name7           =
 | dates7          =
 | name8           =
 | dates8          =
 | name9           =
 | dates9          =
 | name10          =
 | dates10         =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           =
 | uzvaras1        =
 | līga2           =
 | uzvaras2        =
 | līga3           =
 | uzvaras3        =
 | līga4           =
 | uzvaras4        =
<!------ Tērpu krāsas ------->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences: '''Pakalpojumatteices uzbrukums''' ({{val-en|denial-of-service attack}}) jeb '''DoS uzbrukums''' ir trieciens [[datoru tīkls|datoru tīklam]], ko veido tā pārpludināšana ar tādu papildpieprasījumu skaitu, kas ievērojami palēnina normālo datplūsmu vai pat to pilnīgi pārtrauc. Pakalpojumatteices uzbrukums parasti uz zināmu laiku pārtrauc tīkla pakalpojumus.<ref>{{AkadTerm |term=Pakalpojumatteices uzbrukums |lang=lv}}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:ASV biologi]].''

sentences:
Nosaukums
Tetrils

Ķīmiskā formula	[[Ogleklis|C]]7[[Ūdeņradis|H]]5[[Slāpeklis|N]]5[[Skābeklis|O]]8

[[Molmasa]]	287,15 g/mol

[[Blīvums]]
1730 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]]	129,5 °C

[[Sprādziena siltums]]	4,6 MJ/kg

[[Detonācijas ātrums]]	ap 7600 m/s

sentences:
'''Kaukāza valodas''' ir [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā lietoto valodu kopums — no ārienes ienākušās valodas un vietējās [[kaukāziešu valodas]], kuru pratēji dažreiz nepārsniedz viena ciema vai apgabala robežas. Kaukāzs ir mājvieta trim vietējo kaukāziešu valodu grupām:
# [[Kartvelu valodas|Kartvelu valodu]] (sauktu arī par Dienvidkaukāza) grupai.
# Ziemeļrietumu Kaukāza (arī Abhāzu-adigu, Rietumkaukāza) grupai.
# [[Nahu—dagestāniešu valodas|Nahu-dagestāniešu]] (arī Austrumkaukāza vai Ziemeļaustrumu Kaukāza) grupai.
Reģionā pārstāvētas arī [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu]], [[Tjurku valodas|tjurku]] un [[Semītu valodas|semītu]] valodu grupu valodas.<ref name="books.google.lv">[https://books.google.lv/books?id=0ckQEAAAQBAJ&pg=PA1136&dq=caucasus+languages&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjZ68u01IXvAhVpkIsKHY1EBDIQ6AEwAHoECAIQAg#v=onepage&q=caucasus%20languages&f=true  The Oxford Handbook of Languages of the Caucasus]</ref>

sentences:
{{Coord|45|31|54|N|122|40|0|W|region:US_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Moda Center
|attēls            = RoseGardenArenaS.jpg
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Portlenda (Oregona)
|adrese            = 1 Center Court, [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]], [[Oregona]] 97227
|celtniecība-no    = {{dat|1993||}}
|atklāts           = {{dat|1995|10|12}}
|izmaksas2         = 262
|koncerts          = 20 500
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 20 630
|hokejs            = 18 280
|klubu-mājvieta    = [[Portlendas "Trail Blazers"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Winterhawks"]] ([[WHL]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Forest Dragons"]] ([[AFL]]) (1997–1999)
[[Portlendas "Pythons"]] ([[WISL]]) (1998–1999)
[[Portlendas "Fire"]] ([[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]) (2000–2002)
[[Portlendas "LumberJax"]] ([[NLL]]) (2006–2009)
|karte=Oregona}}
'''''Moda Center''''' ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{dat|1995|10|12}}, tās būvniecība tika sponsorēta no vairākiem avotiem, tai skaitā pilsētas domes. Arēnas īpašnieki ir ''Vulcan Inc.''. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] komanda [[Portlendas "Trail Blazers"]] un [[WHL]] komanda [[Portlendas "Winterhawks"]]. Basketbola spēlēm arēnas ietilpība ir līdz 20 630 sēdvietām, citiem pasākumiem ietilpība ir nedaudz mazāka.

sentences:
{{cita nozīme|spēju domāt loģiski|ar psihi saistītu īpašību kopu|prāts}}
'''Spriešana''', arī '''saprāts''', ir spēja domāt [[loģika|loģiski]] un balstīties uz [[fakts|faktiem]]. Tas sniedz iespēju izprast saistību starp dažādām parādībām, procesiem vai priekšmetiem, kā arī spriest par tiem un atbilstoši izturēties.<ref name="tezaurs"/> Spriešanas prasme ir nepieciešama tādās jomās kā [[filozofija|filozofijā]], [[zinātne|zinātnē]], [[valodniecība|valodniecībā]], [[matemātika|matemātikā]], [[māksla|mākslā]] un citur. Šī prasme nereti ir cieši saistīta ar [[domāšana|domāšanu]], [[izzināšana|izzināšanu]] un [[intelekts|intelektu]].

sentences:
[[Kategorija:Silbermond]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Andrejs Svilāns
| attēls = Andrejs Svilāns.jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Andrejs Svilāns 2022. gadā
| amats = [[14. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = {{dat|2022|12|15|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2023|9|20|N|bez}}
| prezidents = * [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers = * [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| amats2 = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors
| term_sākums2 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2023|01|15|N|bez}}
| priekštecis2 = Juris Jātnieks
| pēctecis2 = Andris Širovs (p. i.)
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1968|6|15}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas rajons|Lielie Strodi|td=Latvija|4s=Lielie Strodi (Varakļānu pagasts)}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[dendroloģija|dendrologs]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] direktors
| priekštecis3 = Ģederts Ieviņš
| pēctecis3 = Artis Vītiņš
| term_sākums3 = 2006. gads
| term_beigas3 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| apvienība = {{ubl|[[Zaļo un Zemnieku savienība]]|[[Apvienotais saraksts]] (2019—)}}
}}
'''Andrejs Svilāns''' (dzimis {{dat|1968|6|15}} [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastā]]) ir latviešu [[biologs]], kas specializējies [[Dendroloģija|dendroloģijā]], kā arī [[politiķis]]. Strādājis arī par radio [[Žurnālists|žurnālistu]].<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5623354/birokrats-ar-zalajiem-ikskisiem|title=Birokrāts ar zaļajiem īkšķīšiem|last=Tooma|first=Anitra|website=tvnet.lv|access-date=2022-12-15|date=2009-05-12|language=lv}}</ref> Pazīstams kā ilggadējs [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] vadītājs un [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors. Bijis [[14. Saeima]]s deputāts un [[Salaspils novads|Salaspils novada]] domes deputāts vairākos tās sasaukumos. Pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]].

sentences: '''Paziņojums presei''', '''informācija presei'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=press%20release |title= Akadēmiskā terminu datubāze — press release |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2017. gada 4. decembrī}}</ref> jeb '''preses relīze''' (no {{val|en|press release}} — 'izdevums presei') ir [[plašsaziņas līdzekļi]]em adresēts paziņojums par kādiem svarīgiem jaunumiem — [[jaunievedums|jaunievedumu]] un [[uzņēmējdarbība]]s idejām, pilnībā jauniem [[pakalpojums|pakalpojumiem]] vai [[prece|precēm]], ražošanas u.c. iekārtām, [[kapitālieguldījumi]]em, finanšu rezultātiem, [[tirgus]] iekarošanas sasniegumiem, plāniem, pētījumiem u.c. Tas tradicionāli tiek izsūtīta plašam saņēmēju lokam, taču ar plašsaziņas līdzekļiem uzņēmumi un [[organizācija]]s mēdz arī veidot individuālu [[saziņa|saziņu]].

sentences:
{{Labs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Szamár 038.jpg
| att_nosaukums =Equus asinus
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus asinus
| suga_lv =Mājas ēzelis
|     izplatība =
| binomial =Equus asinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Mājas ēzelis''' (''Equus asinus'') ir zirgu [[Ģints (bioloģija)|ģints]] (''Equus'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. Pastāv uzskats, ka tas ir cēlies no [[Āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]]<ref name="Kletona">Džuljeta Kletona-Broka "Zirgi. Enciklopēdija", Apgāds Zvaigzne ABC {{ISBN|9984-17-076-4}}</ref> (''Equus afracanus''). Skarbo dzīves apstākļu ietekmē ēzelis izveidojies par ļoti spēcīgu un izturīgu [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas veic lielus attālumus, nesdams smagas kravas, turklāt patērē maz [[barība]]s un [[ūdens]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
'''Zemsliežu pamats''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] virsbūves sastāvdaļa - montāžas elements, pie kuras attiecināmi: gulšņi, brusas un dzelzsbetona bloki un rāmji, kas kalpo spiediena pārnešanai no [[sliede]]s uz balastu (gulsnis attiecīgi tiek pielietots sliežu ceļam; brusa (pārvedbrusa) — attiecīgi tiek pielietota — [[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedām]], ceļa krustojumiem, kā arī [[Ceļa pinums|ceļa pinumiem]] un [[Ceļa savietojums|savietojumiem]], tilta brusa uz balasta - speciāls pastiprināts gulsnis mākslīgajām būvēm ar balasta klātni) vai metāla tiltiem no sliedes uz tilta garensijām (tā attiecīgi saucas — tilta brusa), bet dzelzsbetona bloki un rāmji ir pielietojami visos iepriekšminētajos gadījumos. Gulsnis no brusas atšķiras pēc savas pielietojuma vietas, kā arī tas parasti ir īsāks un tā šķērsgriezums var būt vai nu tāds pats kā brusai vai, kā ir parasti — mazāks. Brusai var piestiprināt vairāk par diviem sliežu pavedieniem vienlaikus. Izšķir dzelzsbetona vai koka vai metāla gulšņus un brusas. Dzelzs gulšņi un brusas ir reti sastopami. Tomēr pārmiju pārvedās tos bieži pielieto dzelzs brusu elektropiedziņas motora uzstādīšanai asmeņu vai [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kustīgās serdes pārlikšanai. Pēdējā laikā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji aizvien vairāk atsakās no koka gulšņu un brusu pielietošanas, dodot priekšroku dzelzsbetona gulšņu un brusu vispārīgam pielietojumam. Tomēr [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijās]], kurās kapitālais remonts ir veikts krietni sen, koka gulšņu un brusu pielietojums aizvien ir ļoti ievērojams. Dzelzsbetonam un kokam ir atšķirīgs saspiešanas elastīgās deformācijas modulis (dzelzsbetona gulsnim t.i. 30 000 — 40 000 MPa jeb 300 000 — 400 000 kgs/cm2; koka gulsnim šķērsi šķiedrām 500 — 1 000 MPa jeb 5 000 — 10 000 kgs/cm2),<ref name="Dz.bet.gulsni" /> tāpēc dzelzsbetona gulšņos obligāti jālieto gumijas starplika, t.sk. sliežu elektriskās izolācijas nodrošināšanai, bet sliežu ceļa uzturēšanas laikā uz pietiekami svarīgiem ceļiem bojātos koka gulšņus aizvien jānomaina pret koka gulšņiem. Stāvēšanas strupceļos un ceļos ar mazu kustību bieži bojāto koka gulšņu pudurus izretina ar secīgi izkārtotiem dzelzsbetona gulšņiem. Tas palīdz stingri noturēt sliežu ceļa platumu, neskatoties uz pārējiem trūkumiem. Gulšņus un brusas, ņemot vērā sliežu ceļa svarīgumu, izliek ievērojot epīras: 2000 gab./km, 1840 gab./km, 1600 gab./km, attiecīgi tas ir, skaitot pa gulšņu vai brusu garenasīm atkarībā no pielietotās epīras no 500 mm — 625 mm viena no otras. Atbildīgākās vietās, tādās kā: mākslīgās būves ar balasta klātni; līknēs ar nelielu rādiusu jeb projektēto aprēķina nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu sākot no 0,5 m/s2 un uz augšu; kā arī pārmiju pārvedās pielieto tikai lielākās epīras, t.i. tikai 2000 gab./km vai 1840 gab./km jeb attiecīgi mērot pa garenasīm — no 500 mm — 543 mm. Salaidņu ceļā abus gulšņus pirms un pēc salaidnes, mērot pa garenasīm, izvieto tuvāk -  420 mm — 500 vienu no otra. Metāla tiltos ar bezbalasta klātni, brusas vienu no otras izvieto 100 mm — 150 mm attālumā (epīra attiecīgi ir 2000 gab./km un vairāk jeb mērot pa garenasīm attālums 500 mm un mazāks), bet šķērssiju zonā, mērot pa garenasīm, ne tālāk par — 550 mm vienu no otras. Buka, ostu portālceltņu, torņa celtņu, metropolitēna sliežu ceļos (bet ne vienmēr), uz ritošā sastāva apskates grāvjiem, lokomotīvju griezuļiem u.c. lieto pusgulšņus (normāla gulšņa garums dalīts uz pusēm vai mazliet īsāks).

Gadījumos, kad nepieciešams panākt vienmērīgu dinamisko slodžu elastīgo izkliedi, padarīt stabilāku zemsliežu pamatu, aprobežoties ar esošās masas sliežu pielietošanu un nepalielināt sliežu masu, nodrošināt lielu pretestību pārvietojumiem, atteikšanos no biezas šķembu balasta kārtas, nodrošināt ilgu kalpošanas laiku un samazināt remonta izmaksas salīdzinājumā ar gulšņa režģa konstrukciju, izvēlas dzelzsbetona bloku vai rāmju zemsliežu pamatu veidu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koronadala
 | official_name            = ''Koronadal''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = City Hall, City of Koronadal, Philippines.JPG
| image2                   = Koronadal Poblacion, Alunan Avenue-market area (Koronadal, South Cotabato; 08-14-2023).jpg
| image3                   = Koronadal Poblacion, Gensan Drive-Marbel Roundball northbound (Koronadal, South Kotabato; 08-14-2023).jpg
| image4                   = Del Rio Splash Resort in Koronadal - Flickr.jpg
| image5                   = T'nalak Festival 2015 Koronadal City, South Cotabato (25).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator south cotabato koronadal.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidkotabato]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1939
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2000
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 27
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 277
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 195398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 30 | lats = 01 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 50 | longs = 36 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9506
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 333
 | website                  = {{URL|http://koronadal.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Hypophthalmichthys_molitrix_Hungary.jpg
|  att_nosaukums = [[Baltais platpieris]] (''Hypophthalmichthys molitrix'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Xenocyprididae
|      dzimta_lv = Melnvēderu dzimta
|          ģints = Hypophthalmichthys
|       ģints_lv = Platpieri
|       binomial = Hypophthalmichthys <small>([[Pieter Bleeker|Bleeker]], 1860)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Platpieri, platpieru ģints''' (''Hypophthalmichthys'') ir viena no [[melnvēderu dzimta]]s (''Xenocyprididae'') ģintīm, kas apvieno 3 [[saldūdens]] zivju sugas.<ref>[http://fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Xenocyprinae&genus=Hypophthalmichthys&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Hypophthalmichthys]</ref> Visas ģints sugas ir [[Āzija]]s izcelsmes zivis, bet divas no tām — [[baltais platpieris]] un [[raibais platpieris]] — plaši introducētas daudzviet pasaulē.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/166081/0 IUCN: Hypophthalmichthys molitrix]</ref><ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/166172/0 IUCN: Hypophthalmichthys nobilis]</ref> Tās izmanto pārtikā, kā arī, lai dīķos ierobežotu [[aļģes|aļģu]] augšanu.<ref name=iuc/> Visas trīs sugas savos dabīgajos izplatības areālos ir apdraudētas vai gandrīz apdraudētas dēļ pārāk intensīvas zvejniecības, ūdenstilpju piesārņojuma un dzīvošanai piemērotas vides izzušanas (uz upēm sabūvētie aizsprosti traucē zivju populācijai attīstīties).<ref name=iuc/><ref name=iucn/><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/166886/0 IUCN: Hypophthalmichthys harmandi]</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|dabas stihijās un karos mirušiem cilvēkiem|upuris|upuri}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Riska robeža
| operators =
| attēls = Margin Call.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs = J. C. Čendors
| aktieri = * [[Kevins Speisijs]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
* [[Penns Bedžlijs]]
* [[Saimons Beikers]]
* [[Mērija Makdonela]]
* [[Demija Mora]]
* [[Stenlijs Tuči]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Margin Call''
| studija = * ''Myriad Pictures''
* ''Benaroya Pictures''
* ''Before the Door Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Roadside Attractions''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|21|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1667466753/|title=
Margin Call |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Riska robeža"''' ({{Val|en|Margin Call}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[J. C. Čendors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Pols Betanijs]], [[Džeremijs Aironss]], [[Zekerijs Kvinto]], [[Penns Bedžlijs]], [[Saimons Beikers]], [[Mērija Makdonela]], [[Demija Mora]] un [[Stenlijs Tuči]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Emma
| attēls                   = Emma1996.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Emma''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Daglass Makgrets]]
| producents               =
* [[Patriks Kasaveti]]
* [[Stīvens Hafts]]
| scenārija autors         = Daglass Makgrets
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Alans Kamings]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Grēta Skači]]
* [[Pollija Volkere]]
| mūzika                   = [[Stīvens Varbeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Matchmaker Films]]''
* ''[[Haft Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|8|2||bez}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/emma-1996|title=Emma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=emma.htm|title=Emma (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Emma"''' ({{val|en|Emma}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Džeinas Ostinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Daglass Makgrets]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Toni Kolete]], [[Alans Kamings]], [[Jūens Makgregors]], [[Grēta Skači]] un [[Pollija Volkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|8|2||bez}}.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Daniels Felsko
| image = Johans Daniels Felsko.jpg
| imagesize = 180px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1813|10|30}}
| location = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1902|10|7|1813|10|30}}
| deathplace = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = Karaliskā Daiļo mākslu akadēmija Kopenhāgenā,
Sanktpēterburgas Ķeizariskā Mākslas akadēmijā
| movement = neogotika, neorenesanse, apaļloka stils, historisms, eklektisms
| famous works = Rīgas rātsnams (tag. Rīgas dome Rātslaukumā),
Rīgas Vecā Sv. Ģertrūdes baznīca,
[[Mazā ģilde|Mazās ģildes]] ēka,
[[Rīgas Valsts 1. ģimnāzija]]s ēka,
[[Rīgas pilsētas 2. ģimnāzija]]s ēka
| patrons =
| awards =
| name_orig = Johann Daniel Felsko
| family = dēli: [[Kārlis Johans Felsko]], [[Oskars Eduards Felsko]]
}}

sentences:
(1817–1906), kas 1851. gadā ieviesa terminu "sekulārisms"]]
'''Sekulārisms''' ({{val|la|saeculum}} — ‘laikmets’) ir principu un uzskatu kopums, kas ir brīvs no [[reliģija]]s un [[Dievs|Dieva]]. Sekulārismu nereti saista ar to, ka valsts [[valdība]]i un citām institūcijām jāpastāv atsevišķi no reliģijas, un savos lēmumos nedrīkst ietekmēties reliģisku apsvērumu dēļ. Par sekulārisma idejām pirmie aizdomājās grieķu un romiešu filozofi kā [[Epikūrs]] vai [[Marks Aurēlijs]] un [[apgaismības laikmets|apgaismības laikmeta]] domātāji kā [[Denī Didro]], [[Voltērs]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Medisons]] un citi.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gideons Heinrihs fon Zass
|     vārds_orig = ''Gideon Heinrich von Saß''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1808
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Lutriņi]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Gideons Heinrihs fon Zass''' ({{val-de|Gideon Heinrich von Saß, oder Sass}}; dzimis {{dat|1736|11|9}}, miris {{dat|1808|3|18}} [[Lutriņi|Lutriņos]]<ref>{{BBLD}}</ref>) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] muižnieks, [[Kandavas pils]]kungs (1783 - 1786), [[Goldingena]]s virspilskungs (1786 - 1796, 1797 - 1803), [[Kurzemes bruņniecība]]s [[maršals]], vadījis 6 [[landtāgs|landtāgus]] starp 1775. un 1786. gadiem. [[Šķēde]]s un [[Lutriņi|Lutriņu]] muižu īpašnieks. Panācis [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņu]] stāvokļa uzlabošanos 18. un 19. gadsimtu mijās.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Asterales
| suga_lv = Krūmu cietpiene
| suga = Crepis praemorsa
| ģints_lv = Cietpienes
| ģints = Crepis
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| attēls = Crepis praemorsa flower (03).jpg
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = (L.) Tausch
}}'''Krūmu cietpiene''' ({{Val-la|Crepis praemorsa}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Austrumsibīrija|Austrumsibīrijā]].

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Eric Kandel''
| attēls =Eric Kandel 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1929
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{AUT}}, {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kolumbijas Universitāte]]s Ārstu un ķirurgu koledža, [[Hovarda Hjūza Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]s Medicīnas skola, [[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[psihiatrija]], [[neirozinātne]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =pētījumi [[atmiņa]]s [[fizioloģija|fizioloģijā]]
| apbalvojumi =2000. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Šūnu receptors''' ir [[molekula]] (parasti [[vienkāršās olbaltumvielas|vienkāršā olbaltumviela]] vai [[glikoproteīns]]) uz [[šūna]]s virsmas, šūnu [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] virsmas vai izšķīdināta [[Citoplazma|citoplazmā]]. Specifiski reaģē uz noteiktu vielu piesaistīšanos, kas sūta ārējo regulatoru signālu, mainot savu telpisko konfigurāciju. Šī viela savukārt [[Signālu nosūtīšana|nodod šo signālu]] šūnas vai šūnu organoīdu iekšienē, nereti ar [[Sekundārie signālsavienojumi|sekundāro signālsavienojumu]] vai transmembrānu [[Jons|jonu]] plūsmu palīdzību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Gobius_niger_(Stefano_Guerrieri)_1.jpg
|   att_nosaukums = [[Melnais jūrasgrundulis]] (''Gobius niger'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|          sērija = Gobiaria
|       sērija_lv = Jūrasgrunduļveidīgo sērija
|           kārta = Gobiiformes
|        kārta_lv = Jūrasgrunduļveidīgās
|      apakškārta = Gobioidei
|   apakškārta_lv = Jūrasgrunduļu apakškārta
|          dzimta = Gobiidae
|       dzimta_lv = Jūrasgrunduļu dzimta
|        binomial = Gobiidae <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|     kategorijas = nē
}}
'''Jūrasgrunduļu dzimta''' (''Gobiidae'') ir viena no [[jūrasgrunduļveidīgās|jūrasgrunduļveidīgo kārtas]] (''Gobiiformes'') dzimtām,<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |title=Phylogenetic classification of bony fishes, 2016 |access-date={{dat|2019|02|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190322032046/https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |archivedate={{dat|2019|03|22||bez}} }}</ref> kas apvieno apmēram 1200 zivju sugas, kas tiek iedalītas apmēram 175 ģintīs.<ref name=nel>J. S. Nelson; T. C. Grande; M. V. H. Wilson (2016). Fishes of the World (5th ed.). Wiley. p. 752. {{ISBN|978-1-118-34233-6}}.</ref> Dzimtas zivis sastopamas tropiskajos un [[mērenā josla|mērenās joslas]] ūdeņos, gan jūrās, gan saldūdens ūdenstilpēs [[Vecā pasaule|Vecajā]] un [[Jaunā pasaule|Jaunajā pasaulē]].<ref>Thacker, Christine E.; Dawn M. Roje (2011). "Phylogeny of Gobiidae and identification of gobiid lineages". Systematics and Biodiversity. 9 (4): 329–347. doi:10.1080/14772000.2011.629011</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabugao
 | official_name            = ''Kabugao''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator apayao kabugao.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Apajao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1950
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 21
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 935.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16215
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 01 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 11 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3809
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 262
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Loligo vulgaris.jpg
| att_nosaukums =[[Eiropas kalmārs]] (''Loligo vulgaris'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta=Decapodiformes
| virskārta_lv=Desmitkājveidīgie
| kārta=Teuthida
| kārta_lv=Kalmāri
| kategorijas =nē
| binomial=Teuthida <small>([[Adolf Naef|Naef]], 1916)</small>
}}

sentences:
[[File:Mexico City Cycling.webm|thumbnail|Publiskie koplietošanas velosipēdi [[Mehiko]]]]
[[File:Hangzhou bike sharing station.jpg|thumb|[[Handžou]] velosipēdu sistēma Ķīnā, otra lielākā sistēma pasaulē<ref name=Access2011/>]]
[[File:Place de la République (Paris), réaménagement, 2012-04-05 39.jpg|thumb|[[Vélib']] Parīzē ir lielākā koplietošanas sistēma ārpus Ķīnas<ref name=Access2011/>]]

sentences: '''30. marts''' ir gada 89. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (90. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 276 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Olehs Siņehubovs
 |       vārds_orģ = ''Олег Васильович Синєгубов''
 |          attēls = Sinegubov_(political).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|12|24}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Oleksandrs Skakuns]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |           amats2 = [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2019|11|11}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2021|12|24}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 = [[Oleksijs Hončaruks]]<br />[[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis2 = [[Olehs Pruhlo]] (''p.i.'')
 |        pēctecis2 = [[Dmitro Luņins]] (''p.i.'')
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|10}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Harkiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |         partija = [[Tautas kalps (partija)|Tautas kalps]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Anna Žuravļova
 |           bērni = 1
 |       profesija = [[jurists]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Harkivas Nacionālā iekšlietu universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes =
}}
'''Olehs Siņehubovs''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Олег Васильович Синєгубов''; dzimis [[1983. gads|1983.]] gada [[10. augusts|10. augustā]] [[Harkiva|Harkivā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[jurists]], [[advokāts]] un [[Tieslietas|tieslietu]] [[zinātņu doktors]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://poltava.depo.ua/ukr/poltava/shcho-vidomo-pro-kandidata-na-posadu-golovi-poltavskoi-oda-201910291053073|title=Що відомо про голову Полтавської ОДА Олега Синєгубова – новини Полтави|website=www.depo.ua|access-date=2022-06-26|language=uk}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://poltava.to/news/53095/|title=Уряд погодив призначення харківського юриста головою Полтавської ОДА|website=Інтернет-видання «Полтавщина»|access-date=2022-06-26|language=uk}}</ref> kurš kopš [[2021. gads|2021.]] gada [[24. decembris|24. decembra]] ir pašreizējais [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] [[gubernators]]. Kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada 24. februārī notikušā iebrukuma]] [[Ukraina|Ukrainā]] Siņehubovs vada [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] civilmilitāro pārvaldi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://suspilne.media/210671-persa-komendantska-nic-golova-harkivskoi-vca-oleg-sinegubov-pro-situaciu-v-regioni/|title=Перша "комендантська" ніч" — голова Харківської ВЦА про ситуацію в регіоні.}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Konfūcijs
|          vārds_orig = 孔子, ''Kǒng zǐ''
|              attēls = Confucius Tang Dynasty.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = [[551. gads p.m.ē.|551. gadā p.m.ē.]]
|            dz_vieta = [[Cjuifu]], [[Lu vasaļvalsts|Lu vasaļvalstī]], [[Džou impērija|Džou impērijā]]
|           m_dat_alt = [[479. gads p.m.ē.|479. gadā p.m.ē.]]
|             m_vieta = Cjuifu, Lu vasaļvalstī, Džou impērijā
|        dzīves_vieta =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[konfūcisms|konfūcisma]] dibinātājs
|           intereses = [[ētika]], [[sociālā filozofija]], [[morālā filozofija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = SNP tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Most Slovenského národného povstania''
|attēls               = Most SNP, Bratislava (by Pudelek).JPG
|attēla paraksts      = Skats uz SNP tiltu no [[Bratislavas pils]]
|oficiāl nosaukums    =
|karte                = Bratislava#Slovākija#Eiropa
| plat_d = 48.1384 | plat_NS = N
| gar_d  = 17.104581 | gar_EW  = E
|transporta veids     = autotransports, gājēji
|šķērso               = [[Donava]]
|atrašanās vieta      = [[Bratislava]], [[Slovākija]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = viena pilona [[vanšu tilts]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 430,8 metri
|platums              = 21 metrs
|augstums             = 84,6 metri
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1967
|atklāts              = 1972
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|48.1384|N|17.104581|E|type:landmark_region:SK|display=inline,title|name=Nový Most}}
}}
'''SNP tilts''' ({{val|sk|Most SNP}} no {{val|sk|Most Slovenského národného povstania}} — 'Slovāku nacionālās sacelšanās tilts'), bieži tiek dēvēts arī kā '''Jaunais tilts''' ({{val|sk|Nový most}}), ir tilts pāri [[Donava]]i [[Bratislava|Bratislavā]], [[Slovākija]]s galvaspilsētā. Šis ir pasaulē garākais vanšu tilts, kam ir tikai viens pilons.

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bazilijs Plīnijs
|         vārds_orig = ''Basilius Plinius''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = apmēram 1540. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas arhibīskapija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1605
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = Rīga
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = vācbaltietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mediķis
| rakstīšanas valoda = Latīņu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Cildenās Rīgas, Livonijas metropoles slavinājums"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bazilijs Plīnijs''' (''Basilius Plinius''; ap 1540—1605)<ref name="lat">{{LAT e|4|780}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[dzejnieks]].

sentences: {{Commonscat|Philosophers by century|Filozofi pēc gadsimta}}

sentences:
[[File:Data General Nova SN 1.agr.JPG|thumb|Minidators kļuvis par muzeja eksponātu (''Data General Nova SN 1'')]]
'''Minidators'''<ref>{{AkadTerm|term=minidators|language=LV}}</ref> ({{val-en|minicomputer}}) ir mazāku [[dators|datoru]] klase, kura attīstījās 1960. gados un tika pārdota ievērojami lētāk kā [[lieldators|lieldatori]] un vidēja izmēra datori no [[IBM]] un tā konkurentiem. Tagad tas ir reti pielietots nosaukums, kurš tika vēsturiski izveidots 1950. gadu sākumā, kad [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]] nodeva ekspluatācijā 16 pozīciju datoru ''[[Whirlwind 1]]'', kurā pirmo reizi bija izmantota [[ferītu gredzenu atmiņa]].

sentences: '''Igaunijas gada sportists''' ({{val|et|Eesti Aasta Sportlane}}) ir apbalvojums, kuru piešķir kopš 1955. gada, bet kopš 1967. gada atsevišķi sievietēm un vīriešiem. Kopš 1969. gada tiek apbalvota arī labākā komanda, bet 1988. gadā ieviesta arī kategorija treneriem un 2006. gadā jaunajiem sportistiem. Visvairāk apbalvojumus saņēmusi riteņbraucēja [[Erika Salumē]] (deviņi apbalvojumi) un slēpotāja [[Kristina Šmiguna]] (astoņi apbalvojumi).

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Nīderlande]]
|reģions = [[Dienvidholande]]
|pilsēta = [[Gauda]]
|piens =  Govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = Pusciets vai ciets, drupans, blīvs un atsperīgs
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Gouda''' ir puscietais siers, kas cēlies no [[Nīderlande]]s pilsētas [[Gauda]]s. Gouda ir viens no populārākajiem sieriem pasaulē, tas veido aptuveni 50—60% no pasaules siera patēriņa.{{fact}} Tam ir bagātīga, unikāla garša un vienmērīga tekstūra. Goudu parasti gatavo no [[govs]] piena, bet sastopams arī siers, kas ražots no [[kaza]]s vai [[aita]]s piena.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.cheese.com/ | title= Cheese | publisher= cheese.com | accessdate= 2011. gada 30. jūlijā | language= angliski}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Elytrigia_repens_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-203.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Elytrigia repens|Ložņu vārpata}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|            ģints =Elytrigia
|         ģints_lv =Vārpatas
|             suga =E. repens
|          suga_lv =Ložņu vārpata
|         binomial =Elytrigia repens (L.) Nevski
|       sinonīmi = Agropyron repens (L.) P.Beauv.
 Elymus repens (L.) Gould.
 Triticum repens L
}}

sentences: '''Spānijas Maroka''' ([[Arābu valoda|arābu]]: المغرب الإسباني, [[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Protectorado español de Marruecos'') ir reģions [[Maroka|Marokas]] ziemeļos, kas no 1912. līdz 1956. gadam bija Spānijas pakļautībā. Tā kopējā platība bija 20 948 km², no kuriem tikai 14 % bija piemēroti lauksaimniecībai, pārējie 86 % bija kalnaini un daļēji tuksnešaini. Galvaspilsēta bija [[Tetuāna]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Sēle
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Astra Egle<ref name=literatura.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Laimdota Sēle|url=http://literatura.lv/person/872016?lang=lv|publisher=literatura.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]], [[žurnāliste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimdota Sēle''' (dzimusi {{dat|1951|11|5}}, pseidonīms ''Astra Egle'') ir latviešu [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]]<ref name=lr1>{{Tīmekļa atsauce|title=Vēsturniece un rakstniece Laimdota Sēle|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/melnbaltais-foto/vesturniece-un-rakstniece-laimdota-sele.a53169/?highlight=Laimdota%20S%C4%93le|publisher=lr1.lsm.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref> un [[žurnāliste]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Estragons
|         binomial = Artemisia dracunculus
|           autors = L.
|           attēls = Estragon 1511.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. dracunculus
|          suga_lv = Estragons
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''BIOS''' ({{val-en|Basic Input/Output System}} - "'''pamata ievades/izvades sistēma'''", saukta arī par ''Basic Integrated Operating System'' vai ''Built In Operating System'') ir [[sāknēšanas programma]] [[IBM PC]] savietojamos [[Dators|datoros]]. Tā ir pirmā [[datorprogramma|programma]], kas tiek palaista, ieslēdzot datoru. Tā sagatavo sistēmu darbam, lai citas programmas varētu darboties ar datora ierīcēm. Vispirms notiek datora galveno komponenšu ātrā diagnostika ar BIOSā iestādītajiem parametriem sistēmas darbaspējas noteikšanai (''POST''   power on self test  process), pēc tam tiek ielādēta [[operētājsistēma]] no norādītā datu nesēja [[pastāvīgā atmiņa|pastāvīgās atmiņas]]. BIOS ir sava veida paplašināta FIRMWARE. Firmware atbild par konkrētās ierīdes darbu - DEVICE, savukārt BIOS veic visu ierīču (DEVICE) integrāciju vienotā kopumā un nodot to operacionālās sistēmas (OS) sākotnēšanai. BIOS uzstādījumi parasti tiek integrēti OS uztādījumos, taču nav obligāti OS darbībai, jo tā lieto savus, dziļākus un precīzākus uzstādījumus. Gan BIOS, gan tā uzstādījumi, atrodas uz plates instalētā mikroshēmā [[lasāmatmiņa]]ROM (''read only memory'')  par cik gan ROM saturs, gan uzstādījumi var tikt mainīti, tiek izmantots EPROM (''erasable programmable read only memory'') un EEPROM (''electrically erasable programmable read-only memory'') jaunākajā paaudzē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dītrihs Andrejs Lēbers
|     vārds_orig = ''Dietrich André Loeber''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jurists, politologs, vēsturnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Augusts Lēbers]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Dītrihs Andrejs Lēbers''' ({{val|de|Dietrich André Loeber}}; dzimis {{dat|1923|1|4}}, miris {{dat|2004|6|24}})<ref name="lat">{{LAT e|4|70}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[politologs]] un [[vēsturnieks]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Belnaftahim''
| logo = Logo belneftekhim.svg
| caption =
| type = valsts [[koncerns]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1997. gads
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[enerģētika]], [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products = [[nafta]], naftas produkti, [[minerālmēsli]], ķīmiskās šķiedras, [[plastmasa]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.belneftekhim.by belneftekhim.by]
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Belnaftahim''''' ({{val|be|'''Белнафтахім'''}}) jeb '''''Belneftehim''''' ({{val|ru|'''Белнефтехим'''}}), pilns nosaukums '''«Baltkrievijas naftas un ķīmijas valsts koncerns»''') ir [[Baltkrievija]]s [[nafta]]s un [[ķīmiskā rūpniecība|ķīmiskās rūpniecības]] uzņēmums. Tas ir lielākais valsts [[koncerns]]. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hēroda Atika villa
| native_name    = {{gree|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}
| image          = Eva dolianon.jpg
| image_size     =
| caption        = Hēroda Atika villas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 24| lats = 58| latNS = N
| longd = 22| longm = 41| longs = 08| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Villa
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Hēroda Atika villa''' ({{val|el|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}) ir [[romiešu villa]], kas atrodas [[Grieķija|Grieķijā]], [[Ziemeļkinurija|Ziemeļkinurijā]], netālu [[Tanosa]]s upes. Tuvākā pilsēta ir [[Doliana]] uz ziemeļiem pāri upei un nedaudz tālāk austrumu virzienā esoša [[Astrosa]]. Tā tika uzcelta 2. gadsimtā senās pilsētas Evas vietā. Netālu no villas atrodas Lukusa viduslaiku klosteris. Hēroda Atika villa ir nozīmīgākais [[Kinurija]]s [[arheoloģiskais piemineklis]].

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''That Awkward Moment''
| attēls                   =  That Awkward Moment.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Toms Gormikans]]
| producents               =
* [[Endrjū Konors]]
* [[Džastins Napi]]
* [[Skots Aversano]]
* [[Kevins Turens]]
| scenārija autors         = Toms Gormikans
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Imodžena Pūtsa]]
* [[Džesika Lūkasa]]
* [[Makenzija Deivisa]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Treehouse Pictures]]''
* ''[[Aversano Films]]''
* ''[[What If It Barks Films]]''
* ''[[Ninjas Runnin' Wild Productions]]''
* ''[[Virgin Produced]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|27|Losandželosa|2014|1|31|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013|title=That Awkward Moment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2019|archive-date={{dat|2017|06|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170620170219/http://www.bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=areweofficiallydating.htm|title=That Awkward Moment (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''That Awkward Moment''''' (Austrālijā, Indonēzijā un Jaunzēlandē izdota kā '''''Are We Officially Dating?''''') ir 2014. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Toms Gormikans]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Mailzs Tellers]], [[Maikls B. Džordans]], [[Imodžena Pūtsa]], [[Džesika Lūkasa]] un [[Makenzija Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|27||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Gallinago gallinago a1.JPG
|    att_nosaukums = [[Mērkaziņa]] (''Gallinago gallinago'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Gallinago
|         ģints_lv = Mērkaziņas
|         binomial = Gallinago <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Brekši
|attels             =
|paraksts           = [[Brekšu iela]]
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,039 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 751 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/breksi/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Lejasciems
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Lejasciema ziedu aka 2002-08-10.jpg
| image_caption            = «Ziedu aka» Lejasciemā
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| image_shield             = Coat of Arms Lejasciems.svg
| shield_link              = Lejasciema ģerbonis
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Gulbenes novads]]
| subdivision_name2        = [[Lejasciema pagasts]]
| established_title        = Izveidots
| established_date         = {{dat|1867}}
| established_title2       = [[Miests]]
| established_date2        = no [[1873]]. gada
| established_title3       = [[Pilsēta]]s tiesības
| established_date3        = no [[1928]]. gada
| established_title4       = Tiesības zaudēja
| established_date4        = {{dat|1939}}
| area_total_km2           = 2,31
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date=03.05.2015 |archive-date=16.03.2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150316134945/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| population_total         = 514
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 16 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 34 | longs = 33 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4412 (Lejasciems)
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Switzerland|Šveices riteņbraucēji}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrīta formulvienības struktūrformula

Amonija nitrīta formulvienības modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 13446-48-5
|      ķīmiskā formula = NH4NO2
|              molmasa = 68,03
|              blīvums = 1690
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 118,3 g / 100 ml
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrīts''' (NH4NO2) ir [[slāpekļpaskābe]]s amonija sāls. Tā ir kristāliska bezkrāsaina viela (smalki prizmveida kristāli, uzglabājot kļūst dzeltenīgi). Amonija nitrīts glabājot pamazām sadalās, it sevišķi paaugstinātā temperatūrā. Sadaloties izdalās [[slāpeklis]], tādēļ amonija nitrītu nedrīkst uzglabāt hermētiski noslēgtos traukos, jo, pieaugot spiedienam, pēc kāda laika var notikt eksplozija. Karsējot sausu amonija nitrītu, jau pie 60—70 °C notiek spēcīgs sprādziens. Amonija nitrīts viegli eksplodē arī trieciena iedarbībā, vai beržot [[piesta|piestā]].  Labi šķīst ūdenī, [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], slikti šķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Koncentrētos ūdens šķīdumos amonija nitrīts ātri sadalās, it sevišķi temperatūrā virs 33 °C. Amonija nitrīts ir samērā toksiska viela.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Flodsangare.jpg
 | att_nosaukums = [[Upes ķauķis]] (''Locustella fluviatilis'')
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Locustellidae
 |     dzimta_lv = Sisinātājķauķu dzimta
 |         ģints = Locustella
 |      ģints_lv = Sisinātājķauķi
 |      binomial = Locustella <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1829)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Sisinātājķauķi, sisinātājķauķu ģints'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 |title=Letonika: Ķauķi |access-date={{dat|2021|12|20||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210305173115/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 }}</ref> (''Locustella'') ir viena no [[sisinātājķauķu dzimta]]s (''Locustellidae'') ģintīm, kas apvieno 20 maza auguma putnu sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/grassbirds/ World Bird List: Grassbirds, Donacobius, Malagasy warblers, cisticolas, allies, 2018]</ref> Sisinātājķauķi ir [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] putnu sugas, kas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Indonēzija|Indonēziju]] ieskaitot, un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=world/>

sentences: '''Remisija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''remissio'' — 'mazināšanās, vājināšanās') ir periodiska [[slimība]]s [[Simptoms|simptomu]] vājināšanās (daļēja remisija) vai izzušana (pilnīga remisija).

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Sarkandaugava
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Eksportosta]]
[[Vējzaķsala]]
[[Mazā Vējzaķu sala]]
|platiba            = 7,596 km²
|iedzivotaju_skaits = 17 862 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rāves cukurfabrika]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|11|24|48|49|58}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|3}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/sarkandaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Čuhņa''' jeb '''čuhna''' ({{val|ru|чухна́}}) ir [[krievu valoda|krievu valodā]] lietots nievājošs apzīmējums [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tautām, kura sākotnējā forma ''чухно'' atvasināta no senākā etnonīma [[čudi]] (''чудь'' — "svešie").

sentences:
''Halogēni ir aktīvi 7. grupas nemetāli. Sīkākus datus par halogēniem var atrast galvenajā rakstā par [[halogēni]]em.''
{{Commonscat|Halogens|Halogēni}}

sentences: '''Pamatforma''' ir apzīmējums, ko latviešu valodā lieto divās nozīmēs. Pēc izplatītākās definīcijas pamatforma ir [[sintakse|sintaktiski]] neatkarīga [[vārds|vārda]] forma, piemēram, [[lietvārds|lietvārdam]] tā ir [[nominatīvs]], savukārt [[darbības vārds|darbības vārdam]] — [[nenoteiksme]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|27||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201022001354/http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV }}</ref>

sentences:
Baltijas valstīs [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Austrumu frontē 1941. gadā]]
'''Militārā operācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''operatio'' — "darbība") ir organizēta un sistemātiska militāra darbība, ko veic kā daļu no [[militārās stratēģija]]s, lai sasniegtu noteiktus militārus vai politiskus mērķus. Militārās operācijas var ietvert dažāda veida militārdarbības, piemēram, uzbrukuma, aizsardzības, [[blokāde]]s, [[Aplenkums|aplenkuma]] u. c. operācijas.

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Šampo''' var būt:

sentences:
'''Nīderlandes vēstures kanons''' ({{val|nl|Canon van Nederland}}) ir saraksts ar 50 tēmām, kuru mērķis ir piedāvāt [[Nīderlandes vēsture]]s [[hronoloģija|hronoloģisku kopsavilkumu]], kurš [[Nīderlande|Nīderlandē]] būtu jāmāca [[pamatskola|pamatskolā]] un [[vidusskola]]s pirmajos divos gados.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Wat is de Canon van Nederland? |trans_title=What is the Canon of Dutch History? |url=http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/vragen-en-antwoorden/wat-is-de-canon-van-nederland.html|publisher=[[Ministry of Education, Culture and Science (Netherlands)]] |accessdate=30 May 2011|language=Dutch}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|title=A Key to Dutch History|year=2007|publisher=[[Amsterdam University Press]]|isbn=90-5356-498-5|page=228|editor=Frits van Oostrom, Hubert Slings|url=http://www.entoen.nu/doc/AKeyToDutchHistory.pdf}}</ref>  Piecdesmit tēmas ir sadalītas
četrpadsmit sadaļās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''When Marnie Was There''
| attēls                   = When Marnie Was There.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''思い出のマーニー''
| žanrs                    = anime, drāma
| režisors                 = [[Hiromasa Joonebajashi]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|19||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-marnie-was-there-2014|title=When Marnie Was There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]34,1 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenmarniewasthere.htm|title=When Marnie Was There|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''When Marnie Was There''''' ({{val|ja|思い出のマーニー}}, ''Omoide no Mānī'') ir 2014. gada [[Japāna]]s [[anime]] filma, kuras režisors ir [[Hiromasa Joonebajashi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|19||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Martēns''' var būt:
* [[Franks Martēns]] (''Frank Martin''; 1890—1974) — šveiciešu komponists;
* [[Ernests Martēns]] (''Ernest Martin''; 1878—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Luijs Martēns]] (''Louis Martin''; 1875—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Viljams Martēns]] (''William Martin''; 1828—1905) — franču burātājs.

sentences: '''Transcendenta funkcija''' — kompleksā mainīgā [[analītiska funkcija]], kuras vērtības aprēķināšanā bez [[algebriska operācija|algebriskas operācijas]] jāizdara arī kāda [[robežpāreja]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fuksīna struktūrformula

Kristālisks bāziskais fuksīns un tā  ūdens šķīdums
|       citi nosaukumi = C.I. 42500,
 rozanilīna hidrohlorīds
|           CAS numurs = 632-99-5
|      ķīmiskā formula = C20H20N3·HCl
|              molmasa = 337,86
|  kušanas temperatūra = 200 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,265 g/100 mL (25 °C)
}}
'''Fuksīns''' ir sintētiskā organiskā [[krāsvielas|krāsviela]], kas pieder pie trifenilmetāna katjonajām krāsvielām.<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 747. lpp.</ref>  Fuksīns ir zaļi kristāli ar metālisku spīdumu, bet tā ūdens šķīdums ir purpursarkanā krāsā. No tā cēlies arī fuksīna nosaukums, jo šķīduma krāsa līdzīga [[fuksija]]s ziedu krāsai. Ūdenī šķīst visai slikti, daudz labāk — spirtā.

sentences:
{{cita nozīme|pagastu Talsu novadā|bijušo pagastu Tukuma apriņķī|Abavas pagasts (Tukuma apriņķis)}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Abavas pagasts
| karte             = Abavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = Abavas_pagasts.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Abavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Abavas pagasta ģerbonis <!-- Pirms ģerboņa norādīt pilsētu, kādai tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Sabile
| platība           = 160,5
| iedzīvotāji       = 1164<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1164 / 160.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.sabile.lv
| nos_vācu          = Walgalen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Вальгаленская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Kanādas Karaliskā jātnieku policija
| abbreviation = RCMP
| patch =
| patchcaption =
| logo =
| logocaption =
| badge = Coat of arms of the Royal Canadian Mounted Police.svg
| badgecaption = Žetons
| flag = Flag of the Royal Canadian Mounted Police.svg
| flagcaption = Karogs
| imagesize =
| motto = ''Maintiens le droit''
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1920. gada 1. februārī
| formedmonthday =
| preceding1 = [[Ziemeļrietumu Karaliskā jātnieku policija]]
[[Domīnijas policija (Kanāda)|Domīnijas policija]]
| dissolved =
| superseding =
| employees = 30 558 (2021)
| volunteers =
| budget = 34,4 miljardi [[Kanādas dolārs|C$]] (2022)
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Kanāda}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Otava]], [[Ontārio]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Komisārs
| minister1name = [[Maikls Duheme]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype = Posteņi
| stations = 712
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Transportlīdzekļi
| vehicles1 = 8677
| boat1type = Laivas
| boats1 = 5
| aircraft1type = Lidmašīnas
| aircraft1 = 26
| aircraft2type = Helikopteri
| aircraft2 = 9
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.rcmp-grc.gc.ca/|rcmp-grc.gc.ca}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Kanādas Karaliskā jātnieku policija (KKJP)'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/vairakos-uzbrukumos-kanada--10-upuri.a472250/|title=Vairākos uzbrukumos Kanādā – 10 upuri|website=www.lsm.lv|access-date=2023-06-24|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5595943/kanada-sagrauj-starptautisku-banku-karsu-viltotaju-grupejumu|title=Kanāda sagrauj starptautisku banku karšu viltotāju grupējumu|website=Ārvalstīs|access-date=2023-06-24|date=2012-05-09|language=lv}}</ref> ({{val|en|Royal Canadian Mounted Police, RCMP}}, {{val|fr|Gendarmerie royale du Canada, GRC}}) ir [[Kanāda|Kanādas]] [[Federāla valsts|federālā]] policija. Tā kā policijas iestādes ir [[Kanādas administratīvais iedalījums|Kanādas provinču un teritoriju]] konstitucionālā atbildība,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thecanadianencyclopedia.ca/en/article/police|title=Police in Canada|website=www.thecanadianencyclopedia.ca|access-date=2023-06-24|language=en}}</ref> KKJP galvenā atbildība ir federālo krimināllikumu izpilde, un KKJP uniformētajiem darbiniekiem ir jurisdikcija kā kārtības sargiem visās Kanādas provincēs un teritorijās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.canlii.org/en/ca/laws/stat/rsc-1985-c-r-10/latest/rsc-1985-c-r-10.html|title=Royal Canadian Mounted Police Act, RSC 1985, c R-10, s 11.1.|website=.}}</ref> Tomēr šī iestāde sniedz policijas pakalpojumus saskaņā ar līgumu arī astoņās Kanādas provincēs (izņemot [[Ontārio]] un [[Kvebeka|Kvebeku]]), visās trijās Kanādas teritorijās, vairāk nekā 150 [[Pašvaldība|pašvaldībās]] un 600 [[Pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] kopienās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/ccaps-spcca/index-eng.htm|title=Community policing|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2009-04-15}}</ref> Papildus federālo tiesību aktu izpildei un vietējās policijas pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar līgumu KKJP ir atbildīga par robežu integritāti,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/bi-if/index-eng.htm|title=Border Law Enforcement|last=(none)|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2008-07-22}}</ref> pārrauga Kanādas miera uzturēšanas misijas, kurās iesaistīta policija,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/en/peace-operations|title=Peace operations {{!}} Royal Canadian Mounted Police|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2018-08-09}}</ref> pārvalda Kanādas šaujamieroču programmu, kas licencē un reģistrē [[Šaujamierocis|šaujamieročus]] un to īpašniekus,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/en/firearms|title=Firearms {{!}} Royal Canadian Mounted Police|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2019-10-10}}</ref> kā arī pārvalda Kanādas Policijas koledžu, kas nodrošina policijas apmācību Kanādas un starptautiskajām policijas iestādēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cpc-ccp.gc.ca/index-eng.htm|title=Canadian Police College|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.cpc-ccp.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2018-06-25}}</ref> Neraugoties uz nosaukumu, Kanādas Karaliskā jātnieku policija vairs nav reāls [[Jāšana|jātnieku]] policijas dienests, un [[Zirgi|zirgus]] izmanto tikai svinīgos pasākumos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences: [[Rīgas Grebenščikova lūgšanu nams|Grebenščikova baznīca]] [[Rīga|Rīgā]] (2002)]]

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Vespula germanica Horizontalview Richard Bartz.jpg
|           att_nosaukums=[[Vācijas lapsene]] (''Vespula germanica'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|   apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Vespoidea
|     virsdzimta_lv = Lapseņu virsdzimta
|           dzimta = Vespidae
|       dzimta_lv=Lapseņu dzimta
| binomial=Vespidae <small>([[Latreille]], 1802)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Lapseņu dzimta''' (''Vespidae'') ir plaša [[lapseņu virsdzimta]]s (''Vespoidea'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[iežmauglapsenes|iežmauglapseņu apakškārtai]] (''Apocrita''). Šajā dzimtā ir gandrīz 5000 [[lapsenes|lapseņu]] un [[sirseņi|sirseņu]] [[suga|sugu]], kas iedalītas 6 apakšdzimtās. Tās ir sastopamas visos kontinentos, izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}

sentences: '''4. februāris''' ir gada 35. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 330 (331 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Zaļā karte''' ir starptautisks [[apdrošināšana]]s līgums, kas tiek noslēgts [[transportlīdzeklis|transportlīdzeklim]], kas piedalās ceļu satiksmē Zaļās kartes sistēmas dalībvalstī. Latvijas Republikā reģistrēta transportlīdzekļa īpašnieks starptautisko apdrošināšanas līgumu var noslēgt tikai ar apdrošinātāju, kas ir [[Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs|Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju biroja]] biedrs. Zaļā karte ir spēkā apdrošināšanas līgumā norādītajās valstīs.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Zaļā karte|url=https://www.ltab.lv/ltab_posts/kas-ir-zala-karte/|website=www.ltab.lv|accessdate={{dat|2018|5|21||bez}}|date={{dat|2018|5|21||bez}}}}</ref>

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Marona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Maronne
| attēls            = Vaiiée-de-la-Maronne-dpt-Cantal-DSC_3525.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Maronas ieleja
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dordoņa (upe)|Dordoņa]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=01 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 92,57
| iztekas_augstums  = 1 430
| ietekas_augstums  = 167
| kritums           =
| caurtece          = 19,9
| gada_notece       =
| baseins           = 823
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Raķešdegviela''' ir viela vai vielu kopums, kas vienlaikus ir [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] enerģijas avots un darbviela. [[Kosmonautika]]s praksē visvairāk izmanto ķīmisko raķešdegvielu — raķešdegvielu, kurai oksidējoties (sadegot) vai citās ķīmiskajās reakcijās rodas liels daudzums karstu [[gāze|gāzu]]. Šķidrās degvielas [[raķešdzinējs|raķešdzinējos]] visbiežāk izmanto [[petroleja|petroleju]] (degviela) un [[Šķidrais skābeklis|šķidro skābekli]] ([[oksidētājs]]) vai arī šķidru [[ūdeņradis|ūdeņradi]] (degviela) un šķidru skābekli (oksidētājs). [[cietās degvielas raķešdzinējs|Cietās degvielas raķešdzinējos]] izmanto dažādu vielu maisījumus, kas satur gan degvielas, gan oksidētāja komponentus. Cietā raķešdegviela ir īpašs ķīmiskās raķešdegvielas paveids, kur oksidējamā viela un oksidētājs ir cietā veidā. Cieto degvielu parasti izmanto [[starta paātrinātājs|starta paātrinātājos]]. Bez cietajām un šķidrajām raķešdegvielām ir arī želejveida un hibrīdās degvielas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pībodija kungs un Šērmens
 | oriģinālnos = ''Mr. Peabody & Sherman''
 |      attēls = Mr Peabody & Sherman Poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Robs Minkofs]]
 |  producents =
* [[Alekss Švarcs]]
* [[Denīzs Nolans Kaskino]]
 |   scenārijs = [[Kreigs Raits]]
 |     aktieri =
* [[Tejs Barels]]
* [[Makss Čārlzs]]
* [[Ariela Vintera]]
* [[Stīvens Kolberts]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Elisone Dženija]]
 |      mūzika = [[Denijs Elfmans]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[Bullwinkle Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2014|02|07|Apvienotā Karaliste|2014|03|07|ASV|2014|03|14|Latvija|}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|title=MR. PEABODY & SHERMAN|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-peabody-sherman-film-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|145 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce|title=Mr. Peabody & Sherman|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=31 March 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216031443/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|275 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Pībodija kungs un Šērmens''' ({{val|en|Mr. Peabody & Sherman}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] animācijas filma, kas balstīta uz tēliem no 1959. gada animācijas seriāla ''[[The Adventures of Rocky and Bullwinkle and Friends]]''.<ref name=awn>{{Tīmekļa atsauce|title=DreamWorks Animation Previews 2013 Slate|url=https://www.awn.com/news/dreamworks-animation-previews-2013-slate|publisher=awn.com|accessdate=31 March 2019}}</ref> Filma ir par suni izgudrotāju Pībodija kungu, kas kopā ar savu pieņemto dēlu Šērmenu un viņa draudzeni ceļo pagātnē, kur viņi satiek slavenas vēsturiskas personības.<ref name=tvnet>{{Tīmekļa atsauce|title=«Pībodija kungs un Šērmens» turpina dominēt|url=https://www.tvnet.lv/5216750/pibodija-kungs-un-sermens-turpina-dominet|publisher=[[Tvnet]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>

sentences: '''Epigramma''' ir īss [[satīra|satīrisks]] [[dzejolis]].<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epigramma Vardnica.lv]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Pilosella aurantiaca 113832641.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Oranžā pamauraga]] (''Pilosella aurantiaca'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjzieži
| dzimta_r = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Pilosella
| ģints_lv = Pamauragas
| binomial = Pilosella
| autors = Hill
}}
'''Pamauragas''' ({{val|la|Pilosella}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu ģints. Dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos, taču sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30065694-2|title=Pilosella Hill {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-03|language=en}}</ref> Pamauragas ir tuvu radniecīgas [[Mauragas|mauragām]] (''Hieracium''), reizēm tās uzskata par mauragu apakšģinti.<ref name=P>N. Priedītis ''Enciklopēdija Latvijas augi''. Rīga : Gandrs, 2014. 620. lpp. ISBN 978-9934-8015-2-5</ref> Ja pamauragas apskata kā atsevišķu ģinti, tajā ir klasificētas vairāk nekā 250 sugas.<ref name=":0" />

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana baznīca
| native_name           = {{gree|Ναός Αγίου Στεφάνου}}
| infobox_width         = 300 px
| image                 = 2012 - Agios Stefanos - Ancient Thera - Santorini - Greece - 05.jpg
| image_size            = 250 px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Grieķija
| map_size              = 250
| position              = right
| location              = {{vieta|Grieķija|Santorīna}}
|latd=36|latm=22|lats=01|latNS=N|longd=25|longm=28|longs=33|longEW=E
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = bizantijas
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = mūra
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā Stefana baznīca''' ({{val|el|Ναός Αγίου Στεφάνου}}) ir neliela baznīca [[Grieķija|Grieķijā]], [[Santorīna]]s salā. Tā atrodas [[Mesavouno]] kalnā uz dienvidiem no [[Kamari]] ciema, netālu no [[Antīkā Tēra|antīkās Tēras]] paliekām. Tā ir neliela ēka ar diviem [[Joms|jomiem]], kas veltīta [[Svētais Stefans|Svētajam Stefanam]] (''Άγιος Στέφανος'') un [[Svētais Teodors|Svētajam Teodoram]] (''Άγιος Θεόδωρος''). Baznīca celta 8. vai 9. gadsimtā, kad Tēras un citu salu iedzīvotāji cieta no [[Arābi|arābu]] iebrukumiem. Tāpēc viņu celtnes ir rupjas un pieticīgas, atšķirībā no tām, kas attiecas uz agrīno [[Kristietība|kristietību]]. Šis kristiešu piemineklis liecina par pilsētas apdzīvotību arī pēc [[Antīkie laiki|antīkajiem laikiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 |title=Odysseus (Kultūras un sporta ministrija) |access-date={{dat|2022|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220124180907/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 }}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|personu, kas nodarbojas ar zveju|zvejnieks (nozīmju atdalīšana)|zvejnieks}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Corythucha.ciliata.1.jpg
| att_nosaukums = [[Corythucha ciliata|Tīklblakts]] (''Corythucha ciliata'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| infrakārta = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgo infrakārta
| iedalījums    =
| binomial=Cimicomorpha
(Leston, Pendergrast & Southwood, 1954)
| kategorijas= nē
}}
'''Asinsblakšveidīgo infrakārta''' (''Cimicomorpha'') ir lielākā [[blaktis|blakšu apakškārtas]] (''Heteroptera'') infrakārta,<ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3238039/ Cytogenetics of the true bug infraorder Cimicomorpha (Hemiptera, Heteroptera): a review]</ref> kas apvieno 19 mūsdienās dzīvojošu [[blaktis|blakšu]] dzimtas.<ref name=ihs>[http://ihs.myspecies.info/taxonomy/term/23 The International Heteropterists' Society]</ref> Vairākas dzimtas ir atklātas salīdzinoši nesenā pagātnē,<ref>[http://www.aemnp.eu/PDF/45_0/45_0_17.pdf First record of the family Velocipedidae (Heteroptera: Cimicomorpha) from Nepal]</ref><ref name=cur/> piemēram, 2007. gadā sistemātikai tika pievienota jauna [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] austrumos dzīvojoša blakts suga - ''[[Curalium cronini]]'', kura ir vienīgā suga savā dzimtā ''[[Curaliidae]]''.<ref name=cur>[http://www.bioone.org/doi/abs/10.1603/0013-8746%282008%29101%5B20%3ACANFOH%5D2.0.CO%3B2?journalCode=esaa Curaliidae, a New Family of Heteroptera (Insecta: Hemiptera) from the Eastern United States]</ref> Par vairākām dzimtām sistemātiķiem nav vienprātības. Piemēram, apvienotajā taksonomijas informācijas sistēmā (ITIS - ''Integrated Taxonomic Information System'') [[tīklblakšu dzimta]] (''Tingidae'') tiek izdalīta [[tīklblakšu virsdzimta|tīklblakšu virsdzimtā]] (''Tingoidea''), bet [[palmu blakšu dzimta]] (''Thaumastocoridae'') [[palmu blakšu virsdzimta|palmu blakšu virsdzimtā]] (''Thaumastocoroidea''),<ref name=itis>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=104173 ITIS: Cimicomorpha]</ref> bet citās sistemātikās abas dzimtas tiek sistematizētas [[mīkstblakšu virsdzimta|mīkstblakšu virsdzimtā]] (''Miroidea'').<ref name=ihs/>

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences: '''Centrālās vietas teorija''' ir [[ģeogrāfija]]s teorija, kas skaidro saistību starp centrālo [[apdzīvota vieta|apdzīvoto vietu]] izvietojumu, skaitu un izmēru vienā teritorijā, ņemot vērā mijiedarbību starp ražotājiem un patērētājiem. Teoriju izstrādājis [[Vācija|vācu]] ģeogrāfs [[Valters Kristallers]] (''Walter Cristaller'').

sentences:
[[File:Active spaceports.png|thumb|500px|Pasaules aktīvi izmantotie kosmodromi]]
[[File:Plan Centre Spatial Guyanais-en.svg|thumb|[[Kuru kosmodroms|Kuru kosmodroma]] karte]]
'''Kosmodroms''' (''kosmoss'' + [[grieķu valoda|grieķu]] ''dromos'' skrejceļš) — vieta, kur notiek [[nesējraķete|nesējraķešu]] starti kosmosā. Tas ir arī būvju un iekārtu komplekss, kas nodrošina kosmisko lidaparātu sagatavošanu lidojumam un startu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Samazināšana
| attēls                   = Downsizing.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Downsizing''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* Aleksandrs Peins
* [[Džims Teilors]]
| scenārija autors         =
* Džims Teilors
* Aleksandrs Peins
| galvenajās lomās         =
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Honga Čau]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2017|12|2|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/downsizing-2017|title=Downsizing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|68 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=downsizing.htm|title=Downsizing (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Samazināšana"''' ({{val|en|Downsizing}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Aleksandrs Peins]]. Galvenās lomas atveido [[Kristofs Valcs]], [[Mets Deimons]], [[Kristena Viga]] un [[Honga Čau]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{citas nozīmes|farmaceitu|Kārlis Šmits|Kārlis Šmits}}
{{citas nozīmes|farmaceitu|Šmits|Šmits}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Šmits
|          vārds_orig = ''Carl Schmidt''
|              attēls = Carl Ernst Heinrich Schmidt.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1822
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1894
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Pēterburgas Kara medicīnas akadēmija]], [[Tērbatas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Gīsenes Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[farmācija]]
|         pasniedzēji = [[Justuss fon Lībigs]]
|            studenti = [[Vilhelms Ostvalds]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kārlis Ernests Heinrihs Šmits''' ({{val|de|Carl Ernst Heinrich Schmidt}}; 1822—1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits. [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1852), dekāns (1863—1866) un (1891—1892).<ref>{{BBLD}}</ref> Pētīja [[vielmaiņa]]s procesus, kuņģa sālsskābes mijiedarbību ar [[pepsīns|pepsīnu]], vēlāk pievērsās [[ģeoķīmija]]i.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1822. gada 13. jūnijā [[Jelgava]]s aptiekāra Kristofa Heinriha Šmita (1787—1866) un viņa sievas Karolīnes Dorotejas Adelheides (1803—1835) ģimenē.
Mācījās [[Jelgavas ģimnāzija|Jelgavas ģimnāzijā]]. Studēja ķīmiju un medicīnu [[Berlīnes Universitāte|Berlīnes Universitātē]] (1842—1943) un [[Gīsenes Universitāte|Gīsenes Universitātē]] (1843—1844), kur 1844. gadā pie [[Justuss fon Lībigs|Justusa fon Lībiga]] aizstāvēja ''Dr. phil.'' par augu [[Gļotas|gļotu]] pētījumu. Pabeidza medicīnas studijas [[Getingenes Universitāte|Getingenes Universitātē]] (1844—1845), kur 1845. gadā ieguva ''dr. med.'' grādu.
Strādāja [[Pēterburgas Kara medicīnas akadēmija|Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijā]] (1845), 1847. gadā kļuva par [[Tērbatas Universitāte]]s privātdocentu, 1850. gadā viņu ievēlēja par ārkārtas profesoru un Farmaceitiskā institūta vadītāju, 1852. gadā par medicīnas ķīmijas profesoru.

sentences: '''Ampīrs''' (no {{val|fr|empire}} — 'impērija') ir [[klasicisms|klasicisma]] stila paveids [[Eiropa]]s [[arhitektūra|arhitektūrā]] un lietišķajā mākslā [[19. gadsimts|19. gadsimta]] 1. ceturksnī. Radies [[Francija|Francijā]] [[Napoleons|Napoleona]] [[impērija]]s laikā. Ampīra pamatā ir [[Romas impērija]]s laikmeta vienkāršotas arhitektoniskas formas, ko papildina [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] mākslas motīvi. Ampīram raksturīga stingra, svinīga monumentalitāte, plastiskajiem rotājumiem izmantotas militāras emblēmas, lauru vītnes un vainagi, rozetes.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Google News''''' ir bezmaksas [[Ziņas|ziņu]] agregators, ko pārvalda uzņēmums ''[[Google|Google Inc]]''. Serviss tika izveidots 2002. gadā un tiek dēvēts par pasaulē lielāko ziņu apkopotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://news.google.com/about/|title=Google News|website=Google News|access-date=2023-06-29|language=en}}</ref>

sentences: '''Anniņmuiža''' ({{val|de|Annenhof}}), agrāk arī '''Meijera''' vai '''Meinerta muiža''' (''Meiershof'', ''Meinertshof'', ''Meinhartshof'') bija muižiņa tagadējā [[Jūrmalas gatve|Jūrmalas gatvē]] 76 [[Imanta (Rīga)|Imantas]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Rīga|Rīgā]]. Līdz mūsdienām saglabājušies atsevišķi muižas ansambļa elementi — dzīvojamā ēka ar parku. Vēsturiskā ēka mūsdienās tiek izmantota [[Latvijas Universitāte]]s Pedagoģijas muzeja vajadzībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lu.lv/par/strukt/muzejs/pedagogijas/ |title=lu.lv |access-date={{dat|2015|03|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150417043640/http://www.lu.lv/par/strukt/muzejs/pedagogijas/ |archivedate={{dat|2015|04|17||bez}} }}</ref>

sentences: {{Commons category|University of Iceland|Universitātes Islandē}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Bobs Sinklers
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Bob Sinclar 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Kristofs le Friants
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1969|5|10}}
|        Vieta_dz = [[Francija]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House]], [[reggae fusion]], [[raggamuffin]], [[electro house]], [[dance]], [[French house]], [[electronic]], [[hip house]]
|    Nodarbošanās = [[mūzikas producents]], [[Dīdžejs]]
|     Instrumenti = [[Gramafons]]
|            Gadi = 1987 - šobrīd
|Izdevējkompānija = [[Yellow Productions]], [[Ministry of Sound Australia]]
|   Darbojies_arī = [[Africanism All Stars]]
|           Mlapa = http://www.bobsinclar.com/
|         Dzimums = M
}}
'''Bobs Sinklars''' (īstajā vārdā '''Kristofs le Friants''', dzimis 1969. gada 10. maijā) ir [[Francija|franču]] [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Valsts maksājumu bilance''' ir statistikas pārskats par ekonomiskajiem darījumiem starp valsts rezidentiem un nerezidentiem.
Bilances rādītājus iespaido tādi makroekonomiskie faktori, kā cenu līmenis, nacionālais ienākums, procentu likmes, valsts izmaksu proporcijas. Šie dati dod iespēju sekot importa un eksporta, tiešo ieguldījumu u.c. tendencēm. Uzņēmējiem datu analīze palīdz izstrādāt uzņēmuma attīstības stratēģiju.
Valsts iestādēm bilances dati nepieciešami efektīvai ekonomiskās politikas veidošanai un tām uzticēto funkciju veikšanai.
Maksājumu bilance tiek gatavota par noteiktu periodu (mēnesi, ceturksni, gadu).<ref name=Šenfelde />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žans Fransuā Šampolions
|     vārds_orig = ''Jean-François Champollion''
|         attēls = Jean-Francois Champollion 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žana Fransuā Šampoliona 1831. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Fižaka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|Francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Valodniecība]], [[vēsture]], [[eģiptoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rozetas akmens]] rakstības atšifrēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Fransuā Šampolions''' ({{val|fr|Jean-François Champollion}}; dzimis {{dat|1790|12|23}}, miris {{dat|1832|3|4}}) bija [[franči|franču]] [[vēsturnieks]], [[valodnieks]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hrizoberils
|attēls=
|klase= Berilija alumīnija oksīds
|ŠtruncaID=04.BA.05
|ķīm_formula=[[Berilijs|Be]][[Alumīnijs|Al]]2[[O]]4
|singonija= [[Rombiskā singonija|Rombisks]]
|krāsa= Dzeltena, dzeltenbrūna vai dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Veido rombiskas un dvīņu formas kristālus, kas veido rozeti
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība= 8,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef= a = 5,481 Å, b = 9,415 Å, c = 4,428 Å; Z = 8
|pleohroisms=
|blīvums= 3,5 - 3,8
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džons Nokss
 |    vārds_orig =
 |        attēls = JohnKnox.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1513
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Hadingtona]], [[Skotija]]
([[Īslotiana]], [[Skotija]], {{GBR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1572
 |     m_mēnesis = 11
 |       m_diena = 24
 |       m_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
({{GBR}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = garīdznieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|zivīm|kukaiņiem|spāres}}
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums = Spāres
|         attēls = Abramis_ballerus.jpg
|  att_nosaukums = [[spāre (zivs)|Spāre]] (''Ballerus ballerus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Ballerus
|       ģints_lv = Spāres
|        ģints_r = Spāres (zivis)
|       binomial = Ballerus <small>([[Johann Jakob Heckel|Heckel]], 1843)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Spāres, spāru ģints''' (''Ballerus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Abas mājo lielās upēs un to ietekās jūrā, sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=fish/> Ķermenis spārēm augsts, no sāniem saplacināts. Mute vērsta uz priekšu.<ref name=lat/> [[Baltacu plaudis|Baltacu plaudim]], atšķirībā no [[spāre (zivs)|spāre]]s, ir ļoti lielas [[acs|acis]], kas ir vienādi lielas ar purnu (attālumu no acs līdz purna galam), līdz ar to mute ir maza.<ref>[http://www.fishbase.org/summary/Ballerus-sapa.html FishBase: Ballerus sapa  (Pallas, 1814) White-eye bream]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula pubes.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pubescens
| suga_lv = Purva bērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Mengtian''
| Nosaukums_orig         = 梦天
| Attēls                 = Wentian lab module rendering.jpg
| Attēla_izmērs          = 260px
| Att_virsraksts         = ''Mengtian'' datorattēls
| Programma              = ''[[Tiangong]]''
| KA_veids               = [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] modulis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Ķīnas nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]], {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2022
| Starts                 = {{dat|2022|10|31|SK}} 07:37:23 ''[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 5B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vieta|Veņčana]]
| Palaists_kopā_ar       =
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 21 650 kg
| Pilna_masa             = ~ 23 200 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Wentian]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Mengtian''''' ({{val|zh|梦天}}, {{zh-p|Mèng Tiān}} — "Debesu sapņošana"), oficiāli '''''Mengtian'' laboratorijas kabīnes modulis''' ({{val|zh|梦天实验舱}}) ir [[Ķīna]]s [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] ''[[Tiangong]]'' modulis. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 31. oktobrī.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Grande Torino}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Grande Torino'' olimpiskais stadions
| native_name         = ''Stadio Olimpico Grande Torino''
| nickname            = ''Stadio Olimpico''
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Juventus v Chelsea, Champions League, Stadio Olimpico, Turin, 2009.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            =
| former names        = Benito Musolīni stadions
Vitorio Poco stadions
Turīnas olimpiskais stadions
| location            = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 45 | latm  = 02 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 7 | longm = 39 | longs = 00 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = no 1932. gada septembra līdz 1933. gada maijam
| opened              = 1933. gada 14. maijā
| renovated           = 2006. gadā
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Turīna]]s pilsēta
| operator            =
| surface             = zālājs
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 27 958
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 m x 68 m
| acreage             =
| tenants             = ''[[Torino F.C.|Torino]]'' (1958–1990, 2006–pašlaik)
''[[Turīnas "Juventus"|Juventus]]'' (1933–1990, 2006–11)
[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"''' ir [[Liepāja]]s brīvdabas koncertu vieta, kas atrodas Liepājas [[Jūrmalas parks (Liepāja)|Jūrmalas parkā]] [[Miķeļa Valtera iela|Miķeļa Valtera ielā]] 13 (agrāk Peldu ielā 59).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://putvejini.com/|title=Putvejini|website=Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"|access-date=2023-04-03|language=lv}}</ref>

sentences: '''Pirmssokratiķi''' bija pirmie [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofi]], pie kuriem pieskaitāmi [[Taless]], [[Pitagors]], [[Hērakleits]], [[Empedokls]], [[Anaksagors]] un [[Anaksimens]], kā arī agrīnie atomisti [[Leikips]] un [[Dēmokrits]]. [[Atomisms]] ir pati pazīstamākā no visām pirmssokratiķu idejām. Saskaņā ar to pasaule sastāv no mazām, nedalāmām daļiņām.

sentences:
{{Cita nozīme|tvaikoni|padomju dzejnieku, dramaturgu, kinorežisoru un mākslinieku|Vladimirs Majakovskis}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = Tvaikoņa "Majakovskij" nogrimšana
| image_name               = Majakovskij piemiņas plaksne.JPG
| image_size               =
| caption                  = Piemiņas plāksne veltīta tvaikoņa "Majakovskij" bojāejai pie Akmens tilta
| map_type                 = Latvia#Rīga
| map_caption              = Atrašanās vieta Latvijā un Rīgā
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  56| latm  = 56 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 03 | longEW = E
| date                     = {{dat|1950|8|13|N|bez}}
| place                    = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|Daugava}}
| cause                    = Kuģis pārslogots
| reported injuries        =
| reported death(s)        = 147
}}
'''"Majakovskij"''' bija neliels pasažieru tvaikonis, kas {{dat|1950|8|13}} ap pulksten 12.00 nogrima [[Daugava|Daugavā]], [[Rīga]]s centrā. Tvaikonis bija nosaukts padomju dzejnieka [[Vladimirs Majakovskis|Vladimira Majakovska]] vārdā,

sentences: '''Hills''' ({{val-en|Hill}} — ‘paugurs’; sieviešu dzimtē '''Hilla''') ir populārs [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
[[1. tramvaju maršruts (Daugavpils)|1]]{{·}} [[2. tramvaju maršruts (Daugavpils)|2]]{{·}} [[3. tramvaju maršruts (Daugavpils)|3]]{{·}} [[4. tramvaju maršruts (Daugavpils)|4]] {{·}} [[5. tramvaju maršruts (Daugavpils)|5]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Riboze''' (C5H10O5) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], pentoze. Nosaukuma izcelsme - [[vācu valoda|vācu]] ''Ribose''. Riboze ir bezkrāsaina, kristāliska viela, kas ietilpst ribonukleīnskābju, glikozīdu, dažu kofermentu sastāvā. Ribozei ir iespējami vairāki optiskie izomēri, dabā izplatītākā ir D-riboze.

sentences:
lugas ''[[Le Bourgeois gentilhomme|Le Bourgeois Gentilhomme]]'' galvenais tēls — buržujs]]
'''Buržuāzija''' ({{val-fr|bourgeoisie}}) [[socioloģija|socioloģijā]] un [[politoloģija|politoloģijā]] ir termins, ar kuru apzīmē vēsturiskas sociālekonomiskas šķiras. Vārds cēlies no senfranču valodas vārda ''burgeis'' (nocietināta pilsēta) un sākotnēji apzīmēja pilsētu iedzīvotājus — tirgotājus un amatniekus. [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] kopš 18. gadsimta beigām termins "buržuāzija" tiek attiecināts uz sociālo šķiru, kurai pieder [[kapitāls]], un šīs šķiras kultūru, kamēr termins "'''buržuji'''" tiek attiecināts uz pārticīgākās sabiedrības pārstāvjiem kapitālistiskās sabiedrībās.<ref>[http://www.marxists.org/glossary/terms/b/o.htm#bourgeois-society Bourgeois Society] {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| vārds = Josifs Brodskis
| vārds_orig = ''Иосиф Александрович Бродский''
| attēls = Joseph Brodsky 1988.jpg
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1940
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 24
| dz_vieta = [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]], {{USSR}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Ņujorka|Ņujorkā]], {{USA}}
| pilsonība = {{USSR}} (1940—1972)
[[Bezvalstnieki|apatrīds]] (1972—1977)
{{USA}} (1977—1996)
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[angļu valoda|angļu]]
| periods = [[1956]]—[[1996]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] ([[1987]])
| piezīmes =
| kategorijas =
| nodarbošanās = dzejnieks, esejists, dramaturgs, tulkotājs, pasniedzējs
| tautība = [[ebrejs]]
| paraksts = Iosif_Brodsky_signature.jpg
| žanri = [[dzeja]]
}}

sentences: {{Citas nozīmes|mērinstrumentu|mikrometrs (nozīmju atdalīšana)|mikrometrs}}

sentences: Daļas, kuru saucējā ir 10, 100, 1000 utt. un kuras pieraksta īpašā veidā bez saucēja, sauc par '''decimāldaļām'''. [[Cipars|Ciparus]] pa labi no komata sauc par skaitļa decimālcipariem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Matemātika 5.klasei|last=J.Mencis (sen.), J.Mencis (jun.)|first=|publisher=Zvaigzne ABC|year=2008|isbn=978-9984-40-138-6|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jamdena
|attēls              = Weluan Beach.jpg
|attēla paraksts     = Jamdenas liedags
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Yamdena''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Tanimbaras salas]]
|latd= 7 |latm= 35 |lats= |latNS= S
|longd=131 |longm= 36|longs= |longEW=E
|platība             = 2981
|garums              = 114
|platums             = 46
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 80 000 <small>(1997)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Saumlaki]]
|piezīme =
}}
'''Jamdena''' ({{val|id|Pulau Yamdena}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgam piederošo [[Tanimbaras salas|Tanimbaras salu]] galvenā sala. Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provinces Tanimbaras salu apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Saumlaki]] salas dienvidu galā.

sentences: '''Mīkla''' ir [[metafora|metaforiska]] izteiksme, asprātīgs, bieži arī tēlains jautājums, uzdevums kāda priekšmeta, būtnes, parādības vai darbības uzminēšana un rezultātā ir jānoskaidro, kas bija šis priekšmets vai parādība nenosaucot to.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mīklu pēc būtības var klasificēt kā apgalvojumu, kuram ir [[atrisinājums]]. Atrisinājums var nebūt arī [[loģika|loģisks]]. Lai varētu atminēt mīklu, bieži vien nepieciešama koncentrēšanās pašam jautājumam un domāšana kontekstā.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolima
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Мост через Колыму.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Tilts pār Kolimu pie [[Debina]]s
  | karte             = Kolyma.png
  | kartes_paraksts   = Kolimas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Jakutija#Krievijas Tālie Austrumi#Krievija
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         = [[Kulu]] un [[Ajanjurjaha]]
  | ieteka            = [[Austrumsibīrijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 2129
  | iztekas_augstums  = 530
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          = 3830
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 121
  | baseins           = 647 000
  | pietekas          = [[Aņuja]], [[Omolona]]
  | sāk_plat_d= 62 | sāk_plat_m= 17 | sāk_plat_s= 40 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 147 | sāk_gar_m= 43 | sāk_gar_s= 52 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 69 | iet_plat_m= 36 | iet_plat_s= 01 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 161 | iet_gar_m= 24 | iet_gar_s= 11 | iet_gar_EW=E
}}
'''Kolima''' ({{val|ru|Колыма}}, {{val|sah|Халыма}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos austrumos]]. Plūst caur [[Sahas Republika|Sahas Republiku]] un [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabalu]]. Pēc baseina kopplatības (647 000 km²) sestā lielākā Krievijas upe.<ref>[https://water-rf.ru/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%8B/434/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%8B%D0%BC%D0%B0 Вода России. Колыма]</ref> Nosaukums cēlies no [[evenku valoda]]s ''голомо'' vai [[jakutu valoda]]s ''халыма'' — no baļķiem būvēts konusveida mājoklis.

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences: '''Nernsta vienādojums''' elektroķīmijā ir [[vienādojums]], ko var izmantot (kopā ar citu informāciju), lai noteiktu [[elektroķīmiskās šūnas potenciāls|elektroķīmiskās šūnas potenciālu]]. To var arī izmantot, lai noteiktu kopējo [[Spriegums|spriegumu]] (EDS) arī [[akumulators|akumulatoram]], kas sastāv no vairākām elektroķīmiskajām šūnām. Tas ir nosaukts par godu vācu fizikālķīmiķim, kurš pirmais formulēja to, [[Valters Hermanis Nernsts|Valteram Hermanim Nernstam]].

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = MAZ-ETON T203
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss MAZ-ETON T203 [[Viļņa|Viļņā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Minskas automobiļu rūpnīca|MAZ]]
|rūpnīca            =
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2008. gads|2008]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15AC
|garums             = 12 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,5 m
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 32
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     = 103
|izmanto            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Walther Bothe
| attēls =Walther Bothe 1950s.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Orānienburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_gads =1957
| m_mēnesis=2
| m_diena=8
| m_vieta =[[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{DEU}}
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Humboltu universitāte]],
[[Gīsenes Universitāte]],
[[Heidelbergas universitāte]],
[[Maksa Planka Medicīnas pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Berlīnes Humboltu universitāte]]
| zinātne =[[fizika]], [[matemātika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Makss Planks]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =1954. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Marmot-edit1.jpg
|  att_nosaukums = [[Dzeltenvēdera murkšķis]] (''Marmota flaviventris'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|          ģints = Marmota
|       ģints_lv = Murkšķi
|        ģints_r = Murkšķis
|       binomial = Marmota <small>([[Blumenbach]], 1779)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu ģints''' (''Marmota'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') ģintīm, kas pieder [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtai]] (''Xerinae''). Murkšķu [[Ģints (bioloģija)|ģintī]] ir 14 [[suga]]s, kas iedalās divās apakšģintīs: ''Marmota'' un ''Petromarmota''.<ref>Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(La)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-70
|ķīm_formula=Ca(La,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Melna ar brūniem atspīdumiem
|svītra=Brūna
|habituss=Prizmatiski kristāli līdz 3 mm
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.760 nγ = 1.765
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences: '''Stratigrāfija''' ({{val|la|stratum}} — ‘segums’, ‘slānis’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[Zemes garoza]]s slāņu veidošanās vēsturisko secību un izplatību. Nozīmīgākie pētījumi ir [[nogulumieži|nogulumiežu]] iedalīšana stratigrāfiskās vienībās konkrētos griezumos un reģionos, stratigrāfisko vienību starpreģionu korelācija un stratigrāfiskā iedalījuma izveidošana. Pētījumos izmanto dažādas stratigrāfiskās metodes iežu vecuma noteikšanai. Iegūtos pētījumus izmanto ģeoloģiskās izpētes darbos, īpaši ģeoloģiskajā [[kartēšana|kartēšanā]], kā arī [[inženierģeoloģija|inženierģeoloģijā]], [[hidroģeoloģija|hidroģeoloģijā]], [[paleoģeogrāfija|paleoģeogrāfijā]] un citur.

sentences:
[[File:Amazon Manaus forest.jpg|thumb|Amazones lietus mežs Brazīlijā]]
[[File:Amazon rainforest.jpg|thumb|Amazones lietus meža novietojums Dienvidamerikā]]
'''Amazones lietus mežs''' ir mūžzaļš mitrs [[tropiskais lietus mežs|tropiskais]] [[lietus mežs]], kas aizņem lielāko [[Amazone]]s upes [[Amazones baseins|baseina]] daļu [[Amazones līdzenums|Amazones līdzenumā]] [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pilsonis Keins
| attēls = Citizenkane.jpg
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Citizen Kane''
| valsts = {{USA}}
| režisors = [[Orsons Velss]]
| producents = Orsons Velss
| scenārija autors = * Orsons Velss
* [[Hermanis Mankevičs]]
| galvenajās lomās = * Orsons Velss
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Dorotija Kamingora]]
* [[Rūta Vorika]]
* [[Everets Slouns]]
* [[Džordžš Koloriss]]
* [[Rejs Kolinss]]
* [[Agnese Morheda]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| operators =
| montāža = [[Roberts Vaizs]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1941|5|1}}
| ilgums = 119 minūtes
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|839 727}}<ref>{{grāmatas atsauce |url=https://books.google.com/books?id=WEJDyUCS3S4C&pg=PA65 |title=The Making of Citizen Kane, Revised Edition |first=Robert L. |last=Carringer |date=October 24, 1996 |publisher=University of California Press |via=Google Books |isbn=9780520205673 |access-date=May 3, 2020 |archive-date=November 14, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201114035102/https://books.google.com/books?id=WEJDyUCS3S4C&pg=PA65&hl=en |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}} {{nowrap|(kopā ar pārizdošanu)}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt0033467/ |title=Citizen Kane (1941) |website=Box Office Mojo |access-date=January 16, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170902180643/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=citizenkane.htm |archive-date=September 2, 2017 |dead-url=no}}</ref>
| imdb = 0033467
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures]]''
}}
'''Pilsonis Keins''' ({{val|en|Citizen Kane}}) ir 1941. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma. Filmas režisors un galvenās lomas tēlotājs bija [[Orsons Velss]]. Filmu nominēja [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i deviņās kategorijās, no kurām saņēma balvu kategorijā [[Labākais oriģinālscenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākais oriģinālscenārijs"]] (Orsons Velss un [[Hermanis Mankevičs]]).

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|jūrasbraucēju|Kuks|Kuks}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Kuks
|          vārds_orig = ''James Cook''
|              attēls = Captainjamescookportrait.jpg
|          att_izmērs = 230px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1728
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Martona]], [[Jorkšīra]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1779
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Havajas]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[angļi|anglis]]
|            piezīmes =
|            paraksts = James Cook Signature.svg
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Dubultai [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' parasti ir trīs virzieni izejā, bet ļoti retos gadījumos vēl vairāk.  Dubulto pārmiju pārvedu pamatformas klasificē:
* labās vai kreisās;
* simetriskās vai nesimetriskās.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Niks Sabo
 |    vārds_orig = ''Nicholas Szabo''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība = ungārs
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Vašingtonas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Niks Sabo''' ({{val-en|Nick Szabo}}) ir [[datorzinātne|datorzinātnieks]], [[tiesību zinātne|jurists]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]], kas pazīstams ar saviem pētījumiem par [[viedais līgums|viedajiem līgumiem]] un [[ciparnauda|ciparnaudu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis ornata-2.JPG
| att_nosaukums = ''[[Asterolepis ornata]]'' fosilijas ([[Latvijas Dabas muzejs|LDM]])
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|         ģints = Asterolepis
|      ģints_lv = Asterolepji
|   kategorijas = nē
| binomial =Asterolepis <small>Eichwald 1840</small>
}}
'''Asterolepji''' (''Asterolepis'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints no [[Amerika]]s un [[Eirāzija]]s [[Devons|devona]] nogulumiem. Tās bija horizontāli saplacinātas [[Bentoss|bentosa]] detrītēdājas [[zivis]], kas dzīvoja [[saldūdens]] vai [[sājūdens]] piekrastes rajonos. [[Galva|Galvu]] un ķermeņa lielāko daļu klāja bruņu plātnes, bet astes daļu samērā biezas [[zvīņas]]. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva [[Eihvalds]] 1840. gadā. Nosaukums Asterolepis veidots no [[Latīņu valoda|latīņu]] vārdiem ''aster'' — zvaigzne un ''lepis'' — zvīņas, sakarā ar zvaigžņveida ornamentējumu uz kaula bruņu plātnēm. Ģints tipveida suga ir ''[[Asterolepis ornata]]''.

sentences:
[[Kategorija:Senie laiki]]
[[Kategorija:Bijušās valstis]]
[[Kategorija:Civilizācijas]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dmitrijs Petrovs
|     vārds_orig = ''Дмитрий Петров''
|         attēls = Dmitry Petrov 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PSR|Novomoskovska|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =  [[tulks]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Erhards Bricke
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zinaīda Sitina
|          bērni = Maksimiliāns Bricke
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Ķīmijas tehnoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Maksimiliāns Glāzenaps]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Erhards Bricke''' ({{val-de|Erhard Britzke}}, {{val-ru|Эргард Викторович Брицке}}; 1877–1953) bija vācbaltiešu izcelsmes [[Krievijas impērija]]s, vēlāk [[PSRS]] [[ķīmiķis]]. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskā institūta]] (1910–1917) un Pļehanova Maskavas tautsaimniecības institūta (1919–1929), [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] Militāri Ķīmiskās akadēmijas profesors (1932-1939). Mākslīgā mēslojuma zinātniskā institūta direktors (1923-1938). Pētīja un patentēja minerālmēslu iegūšanas metodes un piedalījās [[Ķīmiskie ieroči|ķīmisko ieroču]] ražošanas tehnoloģiju izstrādē. [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s īstenais loceklis, Ļeņina prēmijas laureāts (1929).<ref>{{LPE|2|136}}</ref>

sentences:
{{Himna
|title         = Stāv Kristiāns pats, kur staltais masts
|image         = Chr 4 ved højen mast crop.jpg
|caption       = Karalis [[Kristiāns IV]] stāvam pie masta
|country       = {{DNK}}
|composer      = nav zināms
|music_date    =
|author        = [[Johanness Ēvalds]]
|lyrics_date   = 1778. gads
|adopted       = 1780. gadā
|until         =
|sound         = United States Navy Band - Kong Kristian stod ved højen mast.ogg
|sound_title   = „Stāv Kristiāns pats, kur staltais masts” (instrumentālā versija)
}}

sentences:
s kartē]]
'''Polārais loks''' ir [[paralēle]] katrā no [[planēta]]s [[puslode|puslodēm]], sākot no kuras līdz [[ģeogrāfiskais pols|ģeogrāfiskajam polam]] ir apgabals, kurā vismaz divas reizes [[astronomiskais gads|astronomiskā gada]] laikā 24 [[stunda|stundu]] periodā nenotiek diennakts gaišā un tumšā perioda maiņa. Sakarā ar [[atmosfēra]]s [[refrakcija|refrakciju]] un [[Saule]]s diska izmēru, polāro dienu iespējams novērot arī zemākos platuma grādos, bet polāro nakti - augstākos. Planētai var būt tikai divi polārie loki. Polāro loku atrašanās vietu nosaka planētas griešanās [[ass]] leņķis attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]].

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences: '''5. februāris''' ir gada 36. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 329 (330 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =300px
|        nosaukums =Peonija
|           attēls =Paeonia suffruticosa1.jpg
|       att_izmērs =240px
|    att_nosaukums =''[[Paeonia suffruticosa]]''
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Saxifragales
|         rinda_lv =Akmeņlauzīšu rinda
|           dzimta =Paeoniaceae
|        dzimta_lv =Peoniju dzimta
|            ģints =Paeonia
|         ģints_lv =Peonijas
}}

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Filozofijas jēdzieni|Loģika]]
[[Kategorija:Jēdzieni|Loģika]]

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of South America}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sjula
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sioule
| attēls            = Pont_menat_3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Tilts pār Sjulu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aljē (upe)|Aljē]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=21 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 163,7
| iztekas_augstums  = 1 093
| ietekas_augstums  = 224
| kritums           =
| caurtece          = 25,6
| gada_notece       =
| baseins           = 2 458
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 kapsulas, [[stomatoloģija|zobārstniecībā]] tiek izmantotas kā pretinfekcijas un antiseptiskais līdzeklis [[mutes dobums|mutes dobuma]] vietējai ārstēšanai]]
'''Antibiotikas''' ({{val|grc|ἀντι-}}, ''anti-'' — ‘pret’, {{gree|βιωτικός}}, ''biōtikós'' — ‘saistībā ar dzīvību’) ir [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] vai to [[maisījums|maisījumu]] grupa, kas nogalina [[baktērijas]] un citus [[mikroorganisms|mikroorganismus]] vai kavē to [[vairošanās|vairošanos]]. Antibiotikas pieder plašākai [[antibakteriālie preparāti|antibakteriālo preparātu]] grupai un tiek lietotas, lai ārstētu [[infekcija]]s un [[infekcijas slimība|to slimības]], ko radījuši [[mikroorganisms|mikroorganismi]], ieskaitot [[sēnītes]] un [[vienšūņi|vienšūņus]]. Nepamatoti lietojot antibiotikas, organisms zaudē savas aizsargspējas, tiek traucēta [[imūnsistēma]]s darbība.<ref name="veselības projekts">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.veselibasprojekti.lv/antibiotikas | title= Antibiotikas | publisher= Veselības projekti Latvijai | accessdate= 2019. gada 10. jūlijā | archive-date= {{dat|2019|07|10||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20190710123057/http://www.veselibasprojekti.lv/antibiotikas }}</ref> Antibiotikas neārstē [[vīruss|vīrusu]] izraistītās slimības.<ref name="veselības projekts"/>

sentences:
{{cita nozīme|salu Indijas okeānā|amerikāņu aktrisi|Mišela Rodrigesa}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Rodrigesa
| official_name           = ''Rodrigues''<br />''Rodrig''
| other_name              =
| type                    = autonoma sala
| image_skyline           = Rodrigues Strassenkarte de.png
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Rodrigues.png
| flag_size               =
| image_shield            =
| shield_size             = 75px
| nickname                =
| motto                   = ''Travail, Solidarité, Fierté''
| anthem                  =
| capital                 = [[Portmaturina]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
| spoken_language         = [[Rodrigesas kreolu valoda|Rodrigesas kreolu]]
| image_map               = Rodrigues in Mauritius.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
|latd= 19|latm= 43|lats= |latNS= S
|longd= 63|longm= 25|longs= |longEW= E<!-- kordinātas -->
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{MUS}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 108
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         = 398
| population_footnotes    =
| population_total        = 41669
| population_as_of        = 2014
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = UTC+4
| utc_offset              = +4
| website                 = {{URL|https://mroiti.govmu.org/}}
| footnotes               =
}}
'''Rodrigesa''' ({{val|en|Rodrigues Island}}, {{val|fr|Île Rodrigues}}, {{val|mfe|Rodrig}}) ir [[Maurīcija]]i piederoša sala [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salās]]. Administratīvi veido autonomu salu Maurīcijas valsts sastāvā ar administratīvo centru [[Portmaturina|Portmaturinu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
spēle LU stadionā 2007. gadā]]
'''Latvijas Universitātes stadions,''' agrāk '''ASK stadions''', bija stadions [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], kura tribīņu ietilpība bija aptuveni 5000 sēdvietu. Stadionā notika [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] sacensības. Tajā savas mājas spēles aizvadīja [[FK Rīga]], kā arī [[Latvijas regbija izlase]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirogallola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=131-134 °C
|viršanas temperatūra=309 °C
}}
'''Pirogallols''' (1,2,3-trihidroksibenzols, pirogallusskābe, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirogallols ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Atakamas tuksnesis
 |attēls                 = Guanacos-001.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = [[Lamas]] Atakamas tuksnesī
 | pushpin_map         = Dienvidamerika#Čīle
 | latd  =  24| latm  =  30| lats  =  | latNS  = S
 | longd =  69| longm =  15| longs =  | longEW = W
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CHL}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Andi]]
 |atdala_no              = [[Atlantijas okeāns]]
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1600
 |platums                =
 |platība                = 105 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               =
 |pilsētas               =
}}
'''Atakamas tuksnesis''' ({{val-es|Desierto de Atacama}}) ir [[tuksnesis]] [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] [[Čīle]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|63}}</ref> Tas atrodas aptuveni 1000 km garā, šaurā joslā starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Andi|Andu]] kalniem. Atakamas tuksnesis ir sausākais tuksnesis pasaulē; tajā [[nokrišņu daudzums]] ir vidēji 0,01 cm gadā.<ref name="extreme"/> Dažās tuksneša vietās nokrišņi nav novēroti vairāk nekā 400 gadus.<ref name="extreme"/> Salīdzinot ar citiem tuksnešiem, izņemot polāros, Atakamas tuksnesis ir vēss. Tajā vidējā gaisa temperatūra svārstās no {{nobr|0 °C}} līdz {{nobr|25 °C}}.<ref name="extreme"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ozons
|                 attēls =
Ozona molekulas struktūra

Ozona molekulas modelis
|         citi nosaukumi = Triskābeklis
|             CAS numurs = 10028-15-6
|        ķīmiskā formula = O3
|                molmasa = 47,998
|                blīvums = 1,962
|      blīvuma komentārs = (pie 25 °C)<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = -193 °C<ref name="CRC" />
|   viršanas temperatūra = -111,35 °C<ref name="CRC" />
|          šķīdība ūdenī = 1,06 g/l (pie 0 °C)<ref>Holleman, Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. ss. 91–100. Auflage. de Gruyter, 1985, S. 460.</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Ozons''' ({{val|el|ozōn}} — ‘tāds, kam ir smaka’) ir zilgana [[gāze]] ar īpatnēju, spēcīgu [[smarža|smaržu]] (lielākā koncentrācijā — indīgs). Ozons ir [[skābeklis|skābekļa]] [[alotrops|alotropā modifikācija]] un rodas tad, kad tiek pievadīta [[enerģija]] (laboratorijā ozonu iegūst īpašās ierīcēs — [[ozonators|ozonatoros]]). Dabā ozons veidojas [[zibens]] [[izlāde|elektriskās izlādes]] laikā, kā arī [[Saule]]s [[UV starojums|ultravioletā starojuma]] iedarbībā. Saules starojums ar [[viļņa garums|viļņa garumu]], mazāku par 200 [[nanometrs|nm]], ir dzīvībai nāvējošs, bet tā ietekmē augstumā virs 20 [[kilometrs|km]] veidojas [[ozona slānis|ozons]].

sentences: '''Depozīts''' jeb '''slēpts dārgumu krājums''' ir vērtīgu [[priekšmets|priekšmetu]] kopums, kurš parasti ir slepus noglabāts zem zemes. Šādus depozītus parasti meklē ar [[metāla detektors|metāla detektoriem]].

sentences:
[[File:Sopska salata.jpg|250px|thumb|Šopu salāti Bulgārijā]]
'''Šopu salāti''' jeb '''Bulgārijas salāti'''<ref>[http://www.gustos.ro/retete-traditionale/bulgaria/salata-bulgareasca-1.html Salata bulgareasca]</ref> ([[bulgāru valoda|bulgāru]], [[maķedoniešu valoda|maķedoniešu]] un [[serbu valoda|serbu]]: ''Шопска салата''; [[bosniešu valoda|bosniešu]] un [[horvātu valoda|horvātu]]: ''Šopska salata''; {{val|ro|Salata bulgărească}}; {{val|cs|Šopský salát}}; {{val|sq|Salat Shope}}; {{val|hu|Sopszka saláta}}) ir tradicionāli [[Bulgārija]]s aukstie [[Salāti (ēdiens)|salāti]], kas ir populāri Balkānos un Centrāleiropā.<ref>[http://books.google.bg/books?id=1Dz0srxxDFoC&pg=PA101&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=GYtiUaXzKcbUPPXvgcAE&redir_esc=y#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Culinary Cultures of Europe: Identity Diversity And Dialogue], Stephen Mennell, Darra J. Goldstein, Kathrin Merkle, Fabio Parasecoli, Council of Europe, 2005, {{ISBN|9287157448}}, p. 101.</ref><ref>[http://books.google.bg/books?id=NTo6c_PJWRgC&pg=RA3-PA67&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=wItiUeq5FYLCO6H8geAF&ved=0CF4Q6AEwCA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Food Cultures of the World Encyclopedia], Ken Albala, ABC-CLIO, 2011, {{ISBN|0313376263}}, p. 67.</ref> Tie tiek gatavoti no [[tomāti]]em, [[gurķi]]em, [[sīpoli]]em vai [[sīpolloki]]em, svaigiem vai ceptiem [[Capsicum|pipariem]], tradicionāla balta sālītā [[aitas siers|aitas siera]] un [[pētersīļi]]em.<ref>[http://books.google.bg/books?id=11enkZ2weg4C&pg=PA11&dq=shopska+salad&hl=bg&sa=X&ei=gIxiUdOaJ4LgOsazgTA&ved=0CEgQ6AEwBA#v=onepage&q=shopska%20salad&f=false Simple Treasures in Bulgaria], Martin Miller-Yianni, Martin Miller-Yianni, 2008, p. 11.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015124314/http://balkan-cuisine.com/2011/06/shopska-salad.html# |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Kodolfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoma kodols|atoma kodola]] uzbūvi, īpašības un pārvēršanās procesus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Bank of America''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/bac.html BAC]);
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=8648:JP 0648])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1867. gads, [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
(kā ''Commercial National Bank'')
| Sēdeklis            = [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
| Vadība              = Kenets Lūiss (''Kenneth D. Lewis'')
| Darbinieku_skaits   = 203 425 (2006)
| Apgrozījums         = 119,19 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 1720 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 14,98 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[finanses un apdrošināšana]]
| Produkti            = finanšu pakalpojumi
| Mājaslapa           = http://www.bankofamerica.com/
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zelta Zivs
| abbreviation = Dor
| name_latin = Dorado
| RA = 5
| dec = -65
| areatotal = 179.173
| arearank = 72. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[α Dor]]
| starmagnitude = 3.27
| neareststarname =[[ζ Dor]]
| stardistance = 38
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija =nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences: {{commonscat|Painters by country|Gleznotāji pēc valsts}}

sentences: '''Lasīšana''' ir [[teksts|teksta]] uztveršana un saprašana pēc [[rakstzīme|rakstzīmēm]]. Neprasmi lasīt sauc par [[analfabētisms|analfabētismu]]. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par [[lasītava|lasītavām]]. Parasti tās atrodas [[Bibliotēka|bibliotēkās]].

sentences:
{{Infobox stadium
|stadium_name=Sanktpēterburgas stadions
|logo_image=
|image=RUS-2016-Aerial-SPB-Krestovsky Stadium 01.jpg
|map_type=Sanktpēterburga
|latNS=N|latd=59|latm=58|lats=22.63|longEW=E|longd=30|longm=13|longs=13.92
|UEFA_rating=4
|location={{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
|broke_ground=2007
|opened=2017
|surface=zāle
|construction_cost=1.5 milijardi [[RUB]]
|cap_concert=80000
|cap_football=64287
|tenants=[[FK Zenit Sanktpēterburga]]}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rietumu Capital Centre
|alternat nosaukums     = Rietumu Bankas centrālais birojs
|attēls                 =
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 52| latNS =N
|longd = 24| longm = 07| longs = 18| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}
|adrese                 = Vesetas ielā 7
|apkaime                = [[Skanste]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = 2005.—2008.
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2008
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = biroju komplekss
|antena spice           =
|jumts                  = 66,90
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 20
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Viktors Valgums<br />Uldis Bērziņš
|arhit birojs           = Zenico projekts
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = AS "Rietumu Banka"
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 243731
|areja saite            =
}}
'''''Rietumu Capital Centre''''' ir biroju [[augstceltne]] [[Rīga|Rīgā]], [[Skanste]]s apkaimē, pirmais augstākās kategorijas jeb A+++ klases biroju komplekss Latvijā. Augstceltnē atrodas [[Rietumu banka]]s centrālais birojs. Augstceltne atrodas Rīgā, [[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas ielā]] 7. Rietumu Bankas centrālo biroju ir projektējis Latvijas arhitektu birojs "Zenico projekts", projekta autori ir Viktors Valgums un Uldis Bērziņš. Biroja kompleksa kopējais augstums ir 66,9 metri, kas tādējādi to padara par vienu augstākajām ēkām Rīgā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: Šī ir '''[[B. B. Kings|B. B. Kinga]] diskogrāfija'''.

sentences:
ar komentāriem Dēvanāgarī rakstā (18. gadsimts)]]
'''Dēvanāgarī''' ({{val|sa|देवनागरी}}, [[SSTA]]: {{IAST|Dēvanāgarī}}) ir rakstības sistēma, ko lieto atsevišķi vai kopā ar citām rakstu sistēmām vairākās [[Indijas valodas|Indijas valodās]], ieskaitot [[Sanskrits|sanskritu]], [[hindi]], [[Marathu valoda|marathu]], [[Sindhu valoda|sindhu]], [[Bihāri valodas|bihāri]], [[Bhili valoda|bhili]], [[Marvaru valoda|marvaru]], [[Konkanu valoda|konkanu]], [[Bhodžpūru valoda|bhodžpūru]], [[Nepāliešu valoda|nepāliešu]], [[nevaru valoda]] [[Nepāla|Nepālā]] un dažreiz [[Kašmiriešu valoda|kašmiriešu]] un [[Romāni valoda|romāni]] valodā. Raksta un lasa no kreisās uz labo pusi, tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]].

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Eduskunta
 | native_name        = ''Suomen eduskunta''<br />''Finlands riksdag''
 | transcription_name =
 | legislature        =
 | coa_pic            = Logo of the Parliament of Finland.svg
 | coa_res            = 260px
 | house_type         = Vienpalātas parlaments
 | leader1_type       = [[Eduskuntas priekšsēdētājs|Priekšsēdētājs]]
 | leader1            = [[Jusi Halla-aho]]
 | leader2_type       =
 | leader2            =
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party1             = [[Somu partija]]
 | party2             =
 | party3             =
 | election1          = {{dat|2023|6|20|Ģ|bez}}
 | members            = 200
 | structure1         = Eduskunta 2023.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure1_alt     = Parlamenta struktūra
 | political_groups1  =
*{{nowrap|{{colorbox|#006288}} [[Nacionālā koalīcija]] (48)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#ffd500}} [[Somu partija]] (46)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#e11931}} [[Somijas sociāldemokrātiskā partija|Sociāldemokrātiskā partija]] (43)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#01954b}} [[Centra partija (Somija)|Centra partija]] (23)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#61bf1a}} [[Zaļā apvienība]] (13)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#f00a64}} [[Kreiso apvienība]] (11)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#fee27f}} [[Somijas Zviedru tautas partija|Zviedru tautas partija]] (10)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#18359b}} [[Kristīgie demokrāti (Somija)|Kristīgie demokrāti]] (5)}}
*{{nowrap|{{colorbox|#b42079}} [[Kustība tagad]] (1)}}
 | voting_system1     = [[Vēlēšanas Somijā|Elektorālā apgabalu proporcionālā pārstāvniecība]]
 | last_election1     = {{dat|2023|4|2|N}}
 | next_election1     =
 | session_room       = Eduskunta istuntosali.jpg
 | session_res        = 260px
 | session_alt        = Parlamenta sēde
 | meeting_place      = ''Eduskuntatalo'', ''Mannerheimintie 30'', [[Somijas pasta kodi|FI-00102]] [[Helsinki]], {{FIN}}
 | website            = [http://www.eduskunta.fi eduskunta.fi]
}}
'''Eduskunta''' ({{val|fi|eduskunta}} jeb ''Suomen eduskunta'', {{val|sv|riksdagen}} jeb ''Finlands riksdag'') ir [[Somija]]s [[parlaments]]. [[Vienpalātas parlaments|Vienpalātas parlamentā]] ir 200 deputāti un sēdes notiek Parlamenta namā [[Helsinki|Helsinkos]]. Pēdējās Eduskuntas vēlēšanas notika {{dat|2023|4|2}}.

sentences: '''Simacjaņs''', arī '''Sima Cjaņs''' ({{val-zh|司马迁}}, {{zh-p|Sīmǎ Qiān}}; dzimis apt. 145. g.p.m.ē., miris 90. g.p.m.ē.) - vēsturnieks, rakstnieks, astronoms [[Haņu dinastija|Haņ impērijā]], [[Imperators|imperatora]] Vu (武帝 - ''Wǔdì'') galmā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maija Prēdele''' (dzimusi 1950. gadā) ir latviešu [[Čells|čelliste]], [[Latvijas Nacionālās operas orķestris|Latvijas Nacionālās operas orķestra]] čelliste.<ref>[https://www.opera.lv/lv/par-mums/latvijas-nacionala-opera/orkestra-makslinieki/ Latvijas Nacionālā opera un balets]</ref> Strādājusi par pedagoģi [[Emīla Dārziņa mūzikas skola|Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā]]. Strādājusi par čellu grupas koncertmeistari Tovija Lifšica vadītajā Filharmonijas kamerorķestrī. Mācījusies aspirantūrā pie Mstislava Rostropoviča Maskavā. Rīgā studējusi pie profesores Eleonoras Testeļecas. Vairāku starptautisku konkursu laureāte. Sagatavojusi oriģinālas solo programmas, kurās iekļauti [[Pēteris Vasks|P. Vaska]], [[Maija Einfelde|M. Einfeldes]], [[:nl:Artūrs Grīnups|A. Grīnupa]], [[Pēteris Plakidis|P. Plakida]] un citu latviešu komponistu darbi.<ref>[http://valmiera.pilseta24.lv/zina?slug=aicina-apmeklet-lno-solistes-ances-purmales-koncertu-valmiera/1364016 Valmiera24.lv]</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jānis Lanka
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1940|8|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|Latvijas PSR|Liepāja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=86}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jānis Lanka''' (dzimis {{dat|1940|8|3}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startējis [[desmitcīņa|desmitcīņā]], pašlaik — sporta pedagogs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Brīvības laukums
 |       nosauk orig = ''Vabaduse väljak''
 |            attēls = Freedom Square (Tallinn).JPG
 |   attēla paraksts =
 |  pilsēta lokatīvā =
 |             karte =
 |   kartes paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = [[Tallina]]
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums =
 |           atklāta =
 |    vēst nosaukumi =
* Siena tirgus
* Pētera laukums
* Uzvaras laukums
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas =
 |           commons =
}}
'''Brīvības laukums''' ({{val|et|Vabaduse väljak}}) ir laukums [[Igaunija]]s galvaspilsētas [[Tallina]]s centrā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktais leitnants
| operators =
| attēls = Bad Lieutenant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Hārvijs Keitels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bad Lieutenant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Aries Films''
* ''LIVE Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1430619649/weekend/|title=Bad Lieutenant |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktais leitnants"''' ({{Val|en|Bad Lieutenant}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galveno lomu atveido [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Năstase''' var būt:
* [[Adrians Nestase]];
* [[Ilie Nestase]].

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Stefānija Vilsone
|          vārds_orig = Stephanie Diana Wilson
|              attēls = Stephanie D. Wilson.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1966
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Bostona|Bostonā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[inženieris|inženiere]]
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 42 d 23 h 46 min
| kos_iesaukums = 1996.
| kos_misija = 1. [[STS-121]]
2. [[STS-120]]
3. [[STS-131]]
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]''
}}
'''Stefānija Daiena Vilsone''' (''Stephanie Diana Wilson''; dzimusi {{dat|1966|9|27}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vale
| official_name            = ვალე
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Vale (Georgia).JPG
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Samche-Džavahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Ninocmindas municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 10. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1962
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 3646
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (83,9%)<br/>[[armēņi]] (14,4%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 37|lats= 00|latNS=N
| longd= 42|longm= 52|longs= 40|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 0800
| area_code                = +995 365
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 1000-1200
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Vale''' ({{val|ka|ვალე}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Samche-Džavahetija]]s mhares [[Ahalcihes municipalitāte|Ahalcihes municipalitātē]]. Izvietojusies valsts dienvidos [[Mazais Kaukāzs|Mazā Kaukāza]] nogāzē Pochovickali upes krastā {{nobr|219 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]] pie pašas [[Turcija]]s robežas.<ref>{{PZT|747}}</ref>

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 53
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| 10
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| 20
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| 30
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| 40
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| 60
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| 70
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| 80
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|-
| 90
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 9
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| 10
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| 11
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| 12
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| 13
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| 14
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| 15
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| 16
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| 17
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 17
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| 18
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| 19
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| 20
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| 21
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| 22
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| 23
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| 24
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| 25
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| 26
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 26
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| 27
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| 28
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| 29
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| 30
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| 32
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| 33
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| 34
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| 35
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| 36
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| 37
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| 38
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| 39
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| 40
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| 41
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| 42
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| 43
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| 44
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| 45
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| 46
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| 47
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| 48
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| 49
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| 50
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| 51
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| 52
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sopotas mols
| native_name         = ''Molo w Sopocie''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               =Muelle de Sopot, Polonia, 2013-05-22, DD 21.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Polija|Sopota}}
| pushpin_map         = Polija
| latd  = 54 | latm  = 26 | lats  = 52 | latNS  = N
| longd = 18 | longm = 34 | longs = 34 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1827. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1928. gads
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Vaiga kauls |
  Latin        = Os zygomaticum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray165.png |
  Caption      = Vaiga kauls (ārējā virsma) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''6. oktobris''' ir 279. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (280. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 86 dienas.

sentences: '''MenuetOS''' ('''MeOS''', '''Menuet''') ir [[operacionālā sistēma]] [[IBM PC savietojams|IBM PC savietojamiem]] datoriem, kas tiek izplatīta zem [[GPL]] licences. Šī sistēma izceļas ar to, ka tā ir sarakstīta [[asamblervaloda|asamblervalodā]] un satilpst vienā [[diskete|disketē]]. Sistēmā iekļauta [[grafiskā lietotāja saskarne]], [[WAV]] atskaņotājs, teksta redaktors, [[asamblers]], vienkāršs [[TCP/IP]] steks un dažas spēles.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Dvoraks''' var būt:

sentences: '''Aušana''' ir [[tekstilrūpniecība|tekstilražošanas]] process, kurā sapin divas pavedienu sistēmas, veidojot [[audums|audumu]]. Gareniskos pavedienus sauc par šķēriem, bet sānu pavedieni ir audi. Veids, kā šie pavedieni tiek sapīti, veido auduma struktūru un izskatu, ietekmējot arī tā īpašības. Audumu parasti auž [[stelles|stellēs]], lai gan ir arī citi veidi, kā to var darīt.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           =Baltijas linu audeklu manufaktūras<br>AS "Ķengarags"
| Logo                =BLAM AS "Ķengarags".png
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =Linu izstrādājumu ražošana
| Dibināšanas_datums  =1859. gada 27. novembris
| Likvidēšanas_datums =1940. gadā (1993. gadā)
| Sēdeklis            ={{vieta|Latvija|Rīga|Ķengaraga iela 6|3s=Ķengaraga iela}}
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =~ 430
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =46 000 Ls (5 miljoni rubļu)
| Nozare              =Rūpniecība
| Produkti            =Linu audums, linu diegi, zvejas tīkli, sporta tīkli, tamza, lāpāmie diegi, vītas virves un auklas.
| Mājaslapa           =
}}
 gads).]]
'''Baltijas Linu manufaktūras kompānija''' ({{val-de|Baltische Leinen Manufactur Compagnie}}) bija viens no trim lielākajiem linu izstrādājumu uzņēmumiem [[Latvija|Latvijā]] (5000 spoļu) un viens no vecākajiem uzņēmumiem [[Rīga|Rīgā]]. Uzņēmums atradās [[Ķengaraga iela|Ķengaraga ielā]] 6, [[Ķengarags|Ķengaragā]]. Uzņēmumu 1859. gadā dibināja Nikolajs Ludvigs Bokslafs ([[Arhitekts|arhitekta]] [[Vilhelms Bokslafs|Vilhelma Ludviga Bokslafa]] tēvs). 1940. gadā uzņēmums tika nodots likvidācijai.

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences: '''30. novembris''' ir gada 334. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (335. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 31 diena.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allaktīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.15-50
|ķīm_formula=Mn7(AsO4)2(OH)8
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tumši līdz gaiši purpursarkans, brūni sarkans, zaļganbrūns
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.772 nγ = 1.774
|pleohroisms=Izteikts
|blīvums=3,83
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Trīsstūris
| abbreviation = TrA
| name_latin = Triangulum Australe
| RA = 16
| dec = −65
| areatotal = 110
| arearank = 83. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α TrA''
| starmagnitude = 1,91
| neareststarname = ''ζ TrA''
| stardistance = 39,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences: '''Pašreizējā neto vērtība''' ({{val|en|net present value}} jeb ''NPV'') ir viens no [[investīcija|investīciju]] projektu efektivitātes novērtēšanas rādītājiem.<ref>Управление инвестициями / под общ. ред. В.В.Шеремета - Москва, Высшая школа, 1998</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bolderājas luterāņu baznīca
| image                 = Bolderājas luterāņu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 57 | latm  = 2 | lats  =  1 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 2 | longs = 15 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Lielā iela 45|3s=Lielā iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1875
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Bolderājas luterāņu baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams [[Lielā iela (Rīga)|Lielajā ielā 45]], [[Rīga|Rīgā]]. Baznīcā darbojas Bolderājas luterāņu draudze.

sentences: '''Sārnates apmetne''' ir viena no vislabāk izpētītajām [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]s apmetnēm Latvijā, kas dod priekšstatu par cilvēku dzīves apstākļiem vidējā [[neolīts|neolīta]] periodā (3400.—2300. gads p.m.ē.) un par tā laika vides apstākļiem — klimatu, ainavām, augu un dzīvnieku pasauli. Pateicoties purvainajai augsnei, aizvēsturisko mītņu paliekas labi saglabājušās, jo tieši šādos apstākļos koksne un no tās veidotie priekšmeti dabiski iekonservējušies.

sentences: '''Antarktikas tūrisma operatoru starptautiskā asociācija''' ('''IAATO''' — no {{val|en|International Association of Antarctic Tour Operators}}) ir starptautiska [[asociācija]], kas apvieno [[Antarktika|Antarktikā]] [[tūrisms|tūrisma]] pakalpojumus sniedzošās kompānijas. Dibināta 1991. gadā, kad tajā ietilpa 7 kompānijas. 2011./2012. gada sezonā asociācijā ietilpst vairāk kā 100 kompānijas no [[Argentīna]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]]s, [[Beļģija]]s, [[Čīle]]s, [[Dienvidāfrika]]s, [[Francija]]s, [[Itālija]]s, [[Japāna]]s, [[Jaunzēlande]]s, [[Kanāda]]s, [[Krievija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nīderlande]]s, [[Norvēģija]]s, [[Šveice]]s, [[Vācija]]s, [[Zviedrija]]s un [[Folklenda Salas|Folklenda Salām]].<ref>[http://apps.iaato.org/iaato/directory/list.jsf IAATO membership directory 2011-2012]</ref><ref>[http://iaato.org/history-of-iaato History of IAATO]</ref> Organizācija apvieno vairāk par 95% no reģionā praktizējošajām tūrisma kompānijām. Asociācijas galvenais uzdevums ir "pārstāvēt, propagandēt un praktizēt drošu un pret vidi atbildīgu privāto tūrismu Antarktikā".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |title=Antarctic non-Government Operations |access-date={{dat|2011|11|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111107031024/http://www.antarctica.gov.au/about-antarctica/tourism/antarctic-non-government-operations |archivedate={{dat|2011|11|07||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi pēc produkcijas veida|Alusdarītavas]]
[[Kategorija:Alus]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rovaniemi
| official_name            =
| settlement_type          = Pilsēta
| image_skyline            = Rovaniemi 06101999 rescanned.jpg
| imagesize                =
| image_caption            =
| image_flag               = Rovaniemi.lippu.svg
| image_seal               =
| image_shield             = Rovaniemi.vaakuna.svg
| shield_size              = 90px
| shield_link              =
| flag_link                =
| pushpin_map              =
| pushpin_label_position   =
| image_map                = Rovaniemi sijainti Suomi.svg
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Valsts]]
| subdivision_name         = {{FIN}}
| subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
| subdivision_name1        = [[Lapzeme (Somija)|Lapzeme]]
| subdivision_type2        = Apakšreģions
| subdivision_name2        = Rovaniemi apakšreģions
| established_title        = <!--Dibināta-->
| established_date         =
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 8016.72
| area_land_km2            = 7581.97
| area_water_km2           = 434.75
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014. gada 30. aprīlī
| population_footnotes     = <ref name="population_count" />
| population_total         = 61237
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset               = +2
| timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST           = +3
| latd=  66 |latm=  30 |lats= 5  |latNS=  N
| longd= 25 |longm= 44 |longs= 5 |longEW= E
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              =
| website                  = {{url|http://www.rovaniemi.fi}}
| footnotes                =
}}

sentences:
) Būves un ritošā sastāva gabarīts]]
'''Gabarīts''' transportā nodrošina ceļa būvju, ierīču un ritošā sastāva, kā arī ritošajam sastāvam ar ritošo sastāvu normālu mijiedarbību ar nepieciešamajām spraugām. Izšķir būvju gabarītu un ritošā sastāva gabarītu. Gabarīti ir ļoti daudzveidīgi. Tie atšķiras starp valstīm, starp [[Sliežu platums|sliežu platumiem]], starp transporta veidiem (dzelzceļš, [[autotransports]], [[veloceļš]], gājēju ceļš u.tml.), kustības ātruma u.tt. u.t.jp. Primārais gabarīts, kas nosaka ritošā sastāva gabarītu ir būvju gabarīts. Ritošā sastāva gabarīts ir no tā atvasināts, ievērojot minimālo spraugu lielumus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Oriental Honey-buzzard (Pernis ptilorhynchus)- Male at Kolkata I IMG 7451.jpg
 | att_nosaukums =[[Austrumu ķīķis]] (''Pernis ptilorhynchus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Perninae
| apakšdzimta_lv=Ķīķu apakšdzimta
| ģints = Pernis
| ģints_lv = Ķīķi
 |         binomial = Pernis <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ķīķi, ķīķu ģints''' (''Pernis'') ir viena no [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') [[ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā apvienotas 4 [[plēsīgie putni|plēsīgo putnu]] sugas.<ref name=iuc/><ref name=sul/> Tās ir [[Vecā Pasaule|Vecās Pasaules]] putnu sugas un sastopamas [[Eirāzija]]s [[mērenā josla|mērenās joslas]] un [[Dienvidaustrumāzija]]s [[tropi|tropu]] biomas [[mežs|mežos]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena ķīķu ģints suga — [[ķīķis]] (''Pernis apivorus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/lvp_perapi.htm |title=Ornitofaunistika: Ķīķis Pernis apivorus |access-date={{dat|2015|03|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150514184849/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_perapi.htm |archivedate={{dat|2015|05|14||bez}} }}</ref> Abas mērenās joslas sugas ([[ķīķis]] un [[austrumu ķīķis]]) ir gājputni.<ref name=our>[http://www.vulkaner.no/n/birds/hawk/perninae.html Our Beautiful World: Kites, Perninae]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marmaduks
| attēls                   = Marmaduke ver3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marmaduke''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Dejs]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Tims Rasmusens]]
* [[Vinss Di Meglio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Lī Peiss]]
* [[Džordžs Lopezs]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Fērdžija]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|6|4||bez}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marmaduke-2010|title=Marmaduke|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2018|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180701210603/http://www.bbfc.co.uk/releases/marmaduke-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marmaduke.htm|title=Marmaduke (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marmaduks"''' ({{val|en|Marmaduke}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Toms Dejs]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Lī Peiss]], [[Džordžs Lopezs]], [[Ouens Vilsons]], [[Džūdija Grīra]] un [[Fērdžija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|6|4||bez}}.

sentences: '''Mediju ētika''' jeb plašsaziņas [[ētika]] ir kvalitatīvās [[Žurnālistika|žurnālistikas]] teorija ar aicinājumu domāt par dziļāku kopsakaru notikumu skaidrojumā, par [[Intelektuālisms|intelektuālismu]], par [[Pilsoniskums|pilsoniskumu]], [[Cilvēcība|cilvēcību]] un citām sensitīvām lietām kopā ar vēlmi pilnveidot sevi. Tā atklājas dažādos žurnālistikas darbības virzienos. Ētika attiecināma gan uz darbības procesu, gan rezultātu: dienas kārtību, vēstījuma tekstu, [[Valoda|valodu]], kurā notikumam piešķirta nozīme, kā arī uz dažādiem žanriem — [[Intervija|interviju]] vai [[Diskusija|diskusiju]] vadīšanu, attiecībām ar kolēģiem, ar ziņu avotiem un auditoriju.<ref name="viens">Lasmane, S. (2012) Komunikācijas Ētika. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, lpp.167-192</ref> Mediju ētikas uzdevums ir noskaidrot kā caur profesionālu darbību pielāgoties auditorijas prasībām vienlaikus iekļautos lokālās un globālās sabiedrības pilnvērtīgā attīstībā, ņemot vērā, ka žurnālisti piedalās sociālās un privātās dzīves veidošanā.<ref name="viens"/>

sentences:
{{cita nozīme|pārvietošanos ar velosipēdu|sporta veidu|riteņbraukšanas sports}}
]]
'''Riteņbraukšana''' ir pārvietošanās ar [[velosipēds|velosipēdu]]. Tas var būt [[brīvais laiks|brīvā laika]] pavadīšanas veids, nokļūšana no viena punkta citā, [[tūrisms|tūrisma]] veids, [[veselības uzturēšana]]s līdzeklis, kā arī [[sporta veids]]: [[riteņbraukšanas sports]]. [[Persona|Personas]], kas brauc ar divriteni, sauc par riteņbraucējiem vai velosipēdistiem.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences:
'''14. janvāris''' ir 14. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 351 dienas (352 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
Raitis, Raits, Roberta, [[Roberts (personvārds)|Roberts]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
{{pāradresācija|Dinaburga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Daugavpils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = How Daugavpils look like.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Daugavpils.svg
| flag_size = x75px
| flag_link = Daugavpils karogs
| image_seal =
| image_shield = Coat of arms of Daugavpils.svg
| shield_size = x75px
| shield_link = Daugavpils ģerbonis
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = top
| latd = 55
| latm = 52
| lats = 30
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 32
| longs = 8
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1275]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1582]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|ltg|Daugpiļs}}
{{val|lt|Daugpilis}}
{{val|et|Väinalinn}}
{{val|fi|Väinänlinna}}
{{val|de|Dünaburg}}
{{val|ru|Двинcк, Борисоглебск}}
{{val|pl|Dyneburg, Dzwinów, Dźwińsk}}
| government_type = [[Daugavpils dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Andrejs Elksniņš]]
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 72.48
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 =
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 9.75
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank = 3
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 105
| elevation_ft =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Daugavpils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 2
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-54(01-65)
| area_code = (+371) 654
| website = [http://www.daugavpils.lv/ www.daugavpils.lv]
| footnotes =
}}

sentences: '''Cikloīda''' ir [[līnija]], ko apraksta kāds fiksēts [[riņķa līnija]]s [[punkts (ģeometrija)|punkts]], ja riņķa līnija bez slīdes ripo pa [[taisne|taisni]]. Cikloīda ar spicumiem uz augšu ir līnija, pa kuru slīdot homogēnā [[Gravitācijas lauks|gravitācijas laukā]] bez [[Berze|berzes]] var nonākt visātrāk no punkta ''A'' uz punktu ''B'' (šādu līniju sauc par [[brahistohrona|brahistohronu]]). Cikloīda ir arī tāda līnija, uz kuras, ja visi objekti atrodas augstāk par beigu punktu, tie nonāks galā vienādā [[Laiks|laikā]] (tautohrona līnija).

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Uganda]]
[[Kategorija:Uganda]]

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name = Svētās Ģimenes baznīca
 {{val|ca|Temple Expiatori de la Sagrada Família}}
 {{val|es|Templo Expiatorio de la Sagrada Familia}}
| infobox_width = 250px
| image = Σαγράδα Φαμίλια 2941.jpg
| image_size = 250px
| alt =
| caption = Svētās Ģimenes baznīca 2017. gadā
| map_type =
| map_size =
| map_caption =
| location = {{vieta|Spānija|Barselona}}
| geo = {{Coord|41|24|13|N|2|10|28|E}}
| latitude =
| longitude =
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| district = Barselona
| consecration_year = 2010. gada 7. novembris
| status = [[Bazilika]]
| functional_status =
| heritage_designation = 1969, 1984
| leadership =
| website = {{URL|http://www.sagradafamilia.cat}}
| architecture = yes
| architect = [[Antoni Gaudi]]
| architecture_type =
| architecture_style =
| general_contractor =
| facade_direction =
| groundbreaking = 1882
| year_completed = 2026—2028<ref>{{Ziņu atsauce |title=Sagrada Familia gets final completion date – 2026 or 2028 |url=http://www.guardian.co.uk/world/2011/sep/22/sagrada-familia-final-completion-date |newspaper=The Guardian |date=22 September 2011 |accessdate=2011-10-13}}</ref> (plānots)
| construction_cost =
| specifications = yes
| capacity = 9000
| length = 90 m<ref name="gimeno"/>
| width = 60 m<ref name="gimeno"/>
| width_nave = 45 m<ref name="gimeno"/>
| height_max =
| dome_quantity =
| dome_height_outer =
| dome_height_inner =
| dome_dia_outer =
| dome_dia_inner =
| spire_quantity = 18 (13 ir uzbūvētas)
| spire_height = 170 m (plānots)
| materials =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|2003. gada filmu '''Ducis ir lētāk'''|Ducis ir lētāk (nozīmju atdalīšana)|Ducis ir lētāk}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk
| attēls                   = Cheaper by the Dozen 2003 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         = [[Kraigs Titlejs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Paipera Perabo]]
* [[Hilarija Dafa]]
* [[Toms Velings]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džordžs Folsijs juniors]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|12|25}}
| ilgums                   = 98 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|190,5 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Ducis ir lētāk (1950. gada filma)|Ducis ir lētāk]]" (1950)
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk 2]]" (2005)
| imdb                     = 0349205
}}
'''"Ducis ir lētāk"''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen}}) ir 2003. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ģimenes kinokomēdija. Tās režisors ir [[Šons Levijs]]. Filmā stāstīts par 12 bērnu ģimeni un vecākiem Tomu Beikeru ([[Stīvs Mārtins]]) un Keitu Beikeri ([[Bonija Hānta]]). Futbola treneris Toms ir dabūjis savu sapņu darbu, un viņam jāpierunā ģimene pārvākties. Jau tas nebija viegli, bet viņa sieva Keita — rakstniece ir nolēmusi prezentēt savu grāmatu, tādēļ Tomam ir jāaudzina gan bērni, gan futbolisti. 2005. gadā tika uzņemts filmas turpinājums — "[[Ducis ir lētāk 2]]".

sentences: {{Citas nozīmes|debespusi|Rietumi (nozīmju atdalīšana)|rietumi}}

sentences: '''PDP-7''' bija [[minidators]], ko ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Digital Equipment Corporation]]'', daļa no [[Programmed Data Processor|PDP]] sērijas datoriem. Izlaists 1965. gadā, tas bija pirmais, kurā tika izmantota ''[[Flip-Chip]]'' tehnoloģija. Tas maksāja {{sk|72000}} ASV dolāru un bija tiem laikiem lēts, bet vienlaicīgi samērā jaudīgs. PDP-7 bija trešais ''Digital'' ražotais 18 bitu dators, kam bija tāda pati instrukciju kopa kā [[PDP-4]] un [[PDP-9]]. Tas bija pirmais PDP, kurā tika izmantoti [[vīts savienojums|vītie savienojumi]]. Datoram bija 1,75 µs atmiņas cikla ilgums, bet saskaitīšanas laiks bija 4 µs. [[Ievade/izvade|Ievades/izvades]] ierīces ietvēra klaviatūru, printeri, papīra lenti un ''[[DECtape]]'' lenšu iekārtas.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/PDP-7 reference.com — Pdp-7 | Define Pdp-7 at Dictionary.com]</ref> Standarta [[Operatīvā atmiņa|operatīvās atmiņas]] lielums bija 4K vārdi (9 kB), bet to varēja paplašināt līdz 64K vārdiem (144 kB).<ref>[http://www.linfo.org/pdp-7.html linfo.org — The PDP-7 was used by Thompson for first version of UNIX], 2007-09-27</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Halle
 | official_name            = ''Halle''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Marktplatz Halle 2010.jpg
 | image_flag                 = Flag of Halle (Saale).svg
 | image_shield             = Coat of arms of Halle (Saale).svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Saksija-Anhalte
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 51 | latm  = 29 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 58 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Saksija-Anhalte]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 135.01
 | elevation_m              = 87
 | population_total         = 232963
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://www.halle.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Halle''' ({{val|de|Halle}}) ir pilsēta [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]], [[Vācija|Vācijā]]. Lai atšķirtu šo pilsētu no [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinā-Vestfālenē]] esošas pilsētas ar tādu pašu nosaukumu, parasti Saksijā-Anhaltē esošo pilsētu dēvē par Halli pie [[Zāle (upe)|Zāles]]. Halle ir lielākā pilsēta Saksijas-Anhaltes federālajā zemē.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name        = Felipe VI
|name-orig   = ''Felipe VI de España''
|image       = Felipe VI en 2023 (cropped).jpg
|caption     = Felipe VI 2023. gadā
|succession  = [[Spānijas karalis]]
|reign-start = {{dat|2014|6|19|N}}
|reign-end   = pašlaik
|coronation  = {{dat|2014|6|19|N}}
|predecessor = [[Huans Karloss I]]
|heir   = [[Leonora (Astūrijas princese)|Leonora]]
|reg-type    = Premjerministrs
|regent      = [[Mariano Rahojs]]<br />[[Pedro Sančess]]
|spouse      = [[Karaliene Letīcija|Letīcija Ortisa Rokasolano]] {{small|(2004–pašlaik)}}
|issue       = * [[Leonora (Astūrijas princese)|Leonora]]
* [[Infanta Sofija]]
|house       = [[Burboni|Burbonu dinastija]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=His Majesty the King Juan Carlos|url=http://www.casareal.es/sm_rey/index-iden-idweb.html|website=The Royal Household of His Majesty the King|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110218175811/http://www.casareal.es/sm_rey/index-iden-idweb.html|archivedate={{dat|2011|02|18||bez}}|access-date={{dat|2012|08|22||bez}}}}</ref>
|full name   = Felipe Huans Pavlo Alfonso de Todoss los Santos de Borbons i de Gresia
|father      = [[Huans Karloss I]]
|mother      = [[Karaliene Sofija|Grieķijas un Dānijas Sofija]]
|birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1968|1|30}}
|birth_place = {{Vieta|Spānija|Madride}}
|death_date  =
|death_place =
|religion    = [[Romas katoļu baznīca]]
|signature   = Signature of Felipe, Prince of Asturias (vector).svg
}}
'''Felipe VI''' (kristīts '''Felipe Huans Pavlo Alfonso de Todoss los Santos de Borbons i de Gresia''' ({{val|es|Felipe Juan Pablo Alfonso de Todos los Santos de Borbón y de Grecia}}); dzimis {{dat|1968|1|30}}) ir pašreizējais [[Spānijas karalis]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
|name                = Metamorfozes
|image               = Hayden White 11.jpg
|image_size          = <!-- custom size for image (defaults to 220px)   -->
|caption             = 1556. gada izdevuma vāks<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Hayden White Rare Book Collection|url=http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits|publisher=University of California, Santa Cruz|accessdate=15 April 2013|archive-date={{dat|2015|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150418114331/http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits}}</ref>
|author              = [[Ovidijs]]
|title_orig          = ''Metamorphoseon libri''
|pub_date            = 8. gads m.ē.
|language            = Latīņu
|genre               =
}}
'''"Metamorfozes"''' ({{val|la|Metamorphōseōn librī}}) ir romiešu dzejnieka [[Ovidijs|Ovidija]] [[poēma]]. Tā tiek uzskatīta par viņa labāko darbu. Darbs sastāv no vairāk par 250 mītiem, kas apkopoti 15 grāmatās. Mīti ir par laikposmu no pasaules radīšanas līdz [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] valdīšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ervīns Rommels
|     vārds_orig = ''Erwin Rommel''
|         attēls = Erwin Rommel in 1942 (36299043150).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ervins Rommels 1942. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Heidenheima pie Brencas]],  [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Blaušteina]],  [[Trešais reihs]]
(tagad [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Manfrēds Rommels]], [[Štutgarte]]s mērs (1974-1996)
|       paraksts = Erwin Rommel Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[feldmaršals|ģenerālfeldmaršals]] (''Generalfeldmarschall'')
|  dienesta_laiks = 1911—1944
|          valsts = [[Vācijas Impērija]] (1911—1918),
[[Veimāras Republika]] (1918—1933),
 [[Trešais reihs]] (1933—1944)
|       struktūra = [[Vācijas armija (1935—1945)|Sauszemes armija]] (''Heer'')
|         vienība =
|       komandēja = [[Vērmahta 7. tanku divīzija]] (''7. Panzer-Division''), [[Āfrikas korpuss]] (''Deutsches Afrikakorps''), [[Armijas grupa B]] (''Heeresgruppe B'').
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = Kadetu skola [[Danciga|Dancigā]]
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusta Bruņinieka krusts|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām, zobeniem un briljantiem]] (''Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub, Schwertern und Brillianten'')
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Helendorna
 | official_name            = ''Hellendoorn''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Hellendoorn.jpg
 | image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
 | image_flag               = Hellendoorn vlag.svg
 | image_seal               = <!-- lietot, ja ir Emblēma -->
 | image_shield             = Hellendoorn wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | map_relief               = <!-- reljefa karte; yes -->
 | pushpin_image            = <!-- alternatīvā karte; faila nosaukums -->
 | pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
 | latd = 52 | latm = 22 | lats =  | latNS = N
 | longd = 06 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_name1        =  [[Overeisela]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = <!-- Dibināta -->
 | established_date         = <!-- Dibināšanas datums -->
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 138.99
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            = 138.07
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           = 0.92
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2014. gada maijs <ref>[http://statline.cbs.nl/StatWeb/publication/?DM=SLNL&PA=37230NED&D1=17-18&D2=101-650&D3=l&LA=EN&HDR=T&STB=G1,G2&VW=T "Bevolkingsontwikkeling; regio per maand" (Populācijas pieaugums; reģionos katru mēnesī). CBS Statline (nīderlandiešu). CBS. 2014. gada 26. jūnijā. Skatīts: 2014. gada 24. jūlijā]</ref>
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 35682
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = <!-- Pasta indekss -->
 | postal_code              = <!-- LV-XXXX  -->
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{url|http://www.hellendoorn.nl}}
 | footnotes                =
}}
'''Helendorna''' ({{val|nl|Hellendoorn}}) ir [[pašvaldība]] un pilsēta [[Overeisela|Overeiselā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]. Tā atrodas Overeiselas provinces vidū.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glutārskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–CH2–COOH
|molmasa=132,12
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=95 - 98 °C
|viršanas temperatūra=200 °C
}}
'''Glutārskābe''' (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Glutārskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''glutarātiem'''. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - [[dzintarskābe]] ar 4 oglekļa atomiem un [[adipīnskābe]] ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the Netherlands|Nīderlandes riteņbraucēji}}

sentences: '''Zooloģija''' ({{val-el|ζῷον}} ''(zōon)'' — 'dzīvnieks'; ''λόγος (logos)'' — 'jēdziens, mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pētīšanu. Mūsdienās tas vairāk ir zinātņu komplekss, tas ir, zooloģija apvieno vairākas citas nozares. To iedala šādās nozarēs:

sentences: {{Liberālisms}}'''Liberālisms''' ir [[politika|politiska]] [[filozofija]] un atkarībā no vēstures posma var apzīmēt ekonomiskajos uzskatos diametrāli pretējas ideoloģijas. 19. gadsimtā liberālisms (mūsdienās saukts par "klasisko liberālismu") iestājās par [[Individuālisms|individuālo brīvību]], privātīpašumu un minimālu valsts iejaukšanos ekonomikā. Latvijā klasiski liberāla bija partija "[[Latvijas attīstībai]]". Mūsdienās, it īpaši [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] lietotajā nozīmē, vārds liberālisms ir sinonīms ar [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātiju]],<ref name="liblogi">[http://liblogi.wordpress.com/2011/03/04/socialais-liberalisms-vs-social-demokratija/ Sociālais liberālisms vs. social-demokrātija]</ref> kas iestājas par valsts organizētu vienlīdzības veicināšanu ("no bagātajiem uz nabagajiem") un valsts pārvaldes aparāta palielināšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name = OCLC
''Online Computer Library Center''
|logo = OCLC_logo.svg
|size = 250px
|motto =
|type = Nevalstiska organizācija
Bezpeļņas organizācija
|formation = {{dat|1967|7|5}}
|headquarters = [[Dublina (Ohaio)|Dublina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|membership = vairāk nekā 30 000 bibliotēku vairāk nekā 100 valstīs
|leader_title =
|leader_name =
|language = [[angļu valoda|angļu]]
|website= [https://www.oclc.org/ www.oclc.org]
|}}
'''''OCLC, Inc.''''', plašāk pazīstama kā '''''OCLC''''',<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088|title=Certificate of Amendment of the Amended Articles of Incorporation of OCLC Online Computer Library Center, Inc|access-date={{dat|2023|04|04||bez}}|archive-date={{dat|2020|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200321070613/https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088}}</ref> ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[bezpeļņas organizācija|bezpeļņas kooperatīvā organizācija]], "kas nodrošina kopīgus tehnoloģiju pakalpojumus, oriģinālus pētījumus un kopienas programmas saviem biedriem un bibliotēku kopienai kopumā".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/about.html|title=About OCLC {{!}} OCLC|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311152413/https://www.oclc.org/en/about.html}}</ref> Organizācija tika dibināta 1967. gadā kā '''''Ohio College Library Center''''', bet pēc tam, paplašinoties, kļuva par '''''Online Computer Library Center'''''. 2017. gadā nosaukums tika oficiāli mainīts uz ''OCLC, Inc.''.<ref name=":0" /> ''OCLC'' un tūkstošiem tās dalībnieku bibliotēku kopīgi veido un uztur ''WorldCat'' — lielāko publiskās piekļuves tiešsaistes katalogu pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.com/books?id=G4owDwAAQBAJ&pg=PA291|title=Largest unified international library catalog}}</ref> ''OCLC'' galvenokārt tiek finansēta no bibliotēku naudas (2021. gadā kopā aptuveni 217,8 miljoni ASV dolāru gadā) par daudzajiem dažādajiem pakalpojumiem, ko tā piedāvā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html|title=OCLC Annual Report 2020-2021|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311162629/https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html}}</ref> ''OCLC'' uztur arī [[Decimālās klasifikācijas sistēma|Djūija decimālās klasifikācijas sistēmu]] (''DDC'').

sentences:
[[Kategorija:Lietuvas vēsture|Monarhi]]
[[Kategorija:Lietuvas cilvēki|Monarhi]]
[[Kategorija:Monarhi]]

sentences:
{{cita nozīme|dabas liegumu|ezeru|Liepājas ezers}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Liepājas ezers
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Liepajan Lake - panoramio (3).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Liepājas ezera rietumu krasts
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 27 |  lats = 2 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 3 | longs = 16 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Liepāja]]<br />[[Dienvidkurzemes novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=4544}}
 |     established = 1977. gadā
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Dabas liegums 'Liepājas ezers'" width=290 height=290 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29424089"
}
</mapframe>
'''Liepājas ezers''' ir [[dabas liegums]] [[Liepāja]]s pilsētā un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]].<ref>[https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/liepajas_ezers/ Dabas aizsardzības pārvalde. Liepājas ezers]</ref> Iekļauj [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]] un tā piekrasti. 82% no dabas lieguma ir ezers, bet pārējā daļa ir meži, pļavas un pārmitras ezera piekrastes daļas. Teritorija iekļauta starptautiskajā [[Putniem nozīmīgā vieta|putniem nozīmīgo vietu]] sarakstā. Kopš 2004. gada ''[[Natura 2000]]'' teritorija.

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Lauhanvuori nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Lauhanvuori_5.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief          = jā
| latd                = 62.151944
| longd               = 22.175
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Dienvidpohjanmā}}
| nearest_city        =
| area                = 53 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/lauhanvuorinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Lauhanvuori nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1123694"
}
</mapframe>
'''Lauhanvuori nacionālais parks''' ({{val|fi|Lauhanvuoren kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidrietumos daļā, [[Dienvidpohjanmā]] reģionā. Nacionālā parka teritoriju raksturo [[parastā priede|priežu]] meži, purvi un strauti. Teritorija ir līdzeni, izņemot 231 metrus augsto Lauhanvuori pauguru.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Brins
|         attēls = Sergey Brin Ted 2010.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sergejs Brins 2010. gadā
|        dz_gads = 1973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad [[Krievija]])
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|   nodarbošanās = matemātiķis, programmētājs, uzņēmējs
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Sergey Brin google signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Minjans''' ({{val|he|מִנְיָן}} — 'skaits, cipars') ir desmit vīriešu (kas vecāki par 13 gadiem) kvorums, kas nepieciešams, lai [[sinagoga|sinagogā]] varētu notikt lūgšanas, kā arī veikti citi [[jūdaisms|jūdaisma]] reliģiskie rituāli.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Buranovas vecmāmiņas
|          Attēls = Buranovskiye Babushki 2011 6.jpg
|         Att_izm = 300px
|        Apraksts = Buranovas vecmāmiņas 2011. gadā
|            Fons = grupa
|           Vieta = {{vieta|Krievija|Buranova}}
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[etnomūzika]]
|    Nodarbošanās =
|            Gadi = 1968–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki = Graņa Baisarova
Alevtīna Berišava
Zoja Darodava
Gaļina Koņeva
Natālija Pugačova (Baba Nataša)
Valentīna Pjatčanka
Katarīna Škļajeva
Olga Tuktarjova
|  Bij_dalībnieki = Jeļizabeta Zarbatova
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Genista tinctoria Cerkniško jezero-1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Genista
| ģints_lv = Irbulenes
| suga = Genista tinctoria
| suga_lv = Krāsu irbulene
| binomial = Genista tinctoria
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Krāsu irbulene''' (''Genista tinctoria'') ir mainīga izskata [[Irbulenes|irbuleņu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir rets kultūrbēglis. Atsevišķi auga eksemplāri ir sastopami sausās nezālienēs, gar [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]] un karjeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/genista-tinctoria-l/|title=krāsu irbulene - Genista tinctoria L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-15}}</ref>

sentences: '''Svētums''' ir priekšmets, atziņa, pārdzīvojums, centieni, ko tur par [[svēts|svētu]]. Šaurākā nozīmē svētums ir [[Dievs|Dieva]] īpašība, kas izteic viņa pārpasaulīgumu un neatkarību.<ref>{{LKV|XXI.|41 361}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Tatāri
''Tatarlar'' / ''Татарлар''
| skaits = ~10 milj.<ref name="autogenerated1">[http://www.joshuaproject.net/peoples.php?rop3=109874 Joshua Project - Tatar Ethnic People in all Countries]</ref>
| vieta = {{RUS}} 5 554 601<ref>[http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей]</ref>

{{UZB}} 1 250 000<ref>[http://countrystudies.us/uzbekistan/19.htm Uzbekistan - Ethnic Composition]</ref>

{{KAZ}} 400 000

{{UKR}} 350 000

{{TJK}} 200 000<ref name="autogenerated1" />

{{KGZ}} 140 000<ref>[http://www.indexmundi.com/Russia/ethnic_groups.html Russia Ethnic groups - Demographics]</ref>

{{TKM}} 60 000<ref name="autogenerated1" />

{{AZE}} 30 000<ref name="autogenerated1" />

{{ROM}} 23 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geocities.com/Athens/9724/Tatar_FAQ-shs007.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2009|10|25||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/query?id=1256463517663601&url=www.geocities.com/Athens/9724/Tatar_FAQ-shs007.html |archivedate={{dat|2009|10|25||bez}} }}</ref>

{{BLR}} 15 000<ref name="autogenerated1" />

{{USA}} 10 000<ref name="autogenerated1" />

{{CHN}} 8000<ref name="autogenerated1" />

{{POL}} 5000

{{LTU}} 3000<ref name="autogenerated1" />

{{LAT}} 3000<ref name="autogenerated1" />

{{EST}} 2500<ref name="autogenerated1" />
| valoda = [[tatāru valoda]], [[krievu valoda]] u.c.
| reliģija = vairums [[musulmaņi]]
| grupas =
| radi = [[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
| image_caption = Tatāru apdzīvotas vietas
}}

sentences: '''Kantāte''' ir apjomīgs [[Liroepika|liroepiska]] vai svinīga rakstura vokāli instrumentāls [[skaņdarbs]] vienam vai vairākiem solistiem, [[Koris|korim]] un [[Orķestris|orķestrim]]. Parasti sastāv no orķestra ievada, [[Ārija|ārijām]], [[Rečitatīvs|rečitatīviem]], kora dziedājumiem. Pēc struktūras tuva [[oratorija]]i, taču atšķiras no tās ar mazāku apjomu, satura viendabību, mazāk izvērstu sižetu.

sentences:
[[Kategorija:Sirds un asinsvadu līdzekļi]]
[[Kategorija:Steroīdi]]

sentences: '''Ūdenskritums''' — [[ūdens]] straume, kas kādā [[upe]]s vietā krīt lejup. Pasaulē augstākais ir [[Anhela ūdenskritums]], kura augstums ir 979 metri (pēc citiem datiem 1054 metri), tas atrodas Dienvidamerikā, [[Venecuēla|Venecuēlā]].

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Apache revolver.jpg
|paraksts           = Apašu revolveris
|nosaukums          = ''Apašu revolveris''
|valsts             = {{BEL}}
{{FRA}}
|tips               = Kombinētais [[revolveris]]
|konstruktors       = Luijs Dolnē
|konstruktori       =
|ražotājs           = L. Dolne-Bar
|ražošanā           = 1870–1885
|bruņojumā          =
|patronu_tips       =
|darbības_princips  = [[Mēlīte (ieroča sastāvdaļa)]]
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      =
|attālums           = 3 m
|masa               = 355 g
|garums             = 105 mm (saliktā veidā)
200–203 mm (atvērtā veidā)
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 5 patronu aptvere
6 patronu aptvere
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           = vairāki tūkstoši
}}

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Stokholmas arhipelāgs
| attēls              = Bjorkskar i maj.JPG
| attēla paraksts     =
| attēla izmērs       =
| vietas karte        = Stockholms skärgård.png
| map_custom          = no
| vietējais nosaukums = ''Stockholms skärgård''
| valodas saite       = zviedru valoda
| nickname            =
| izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
| latd=59 | latm=25 | lats=0| latNS=N | longd=18 | longm=45|longs=0 | longEW=E <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = ~24 000
| galvenās salas      =
| platība             =
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    =
| augstums            =
| valsts                            = Zviedrija
| valsts adm vienības tips          =
| valsts adm vienība                = {{flaga|Zviedrija}} [[Zviedrija]]
| valsts adm vienības tips1         =
| valsts adm vienība1               =
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                =
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      =
| iedzīvotāju gads =
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Stokholmas arhipelāgs''' ({{val|sv|Stockholms skärgård}}) ir [[Zviedrija]]s lielākais [[arhipelāgs]] un viens no lielākajiem salu arhipelāgiem [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Bukovskis
|         vārds_orig = ''Владимир Константинович Буковский''
|             attēls = Boekovski1987.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1942
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Belebeja|td=Krievija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2019
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kembridža}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Vladimirs Bukovskis''' ({{val|ru|Владимир Константинович Буковский}}, dzimis {{dat|1942|12|30}}, miris {{dat|2019|10|27}}) bija [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]] un [[disidents]], viens no PSRS disidentu kustības pamatlicējiem.<ref name="bbc">{{tīmekļa atsauce |title=Умер Владимир Буковский, диссидент, выдвигавшийся в президенты России |url=https://www.bbc.com/russian/news-50203904 |website=bbc.com |accessdate={{dat|2019|10|29||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex digitata kz02.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex digitata|suga_lv=Pirkstainais grīslis|autors=L.|binomial=Carex digitata}}'''Pirkstainais grīslis''' ({{val|la|Carex digitata}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] (neiekļaujot Eiropas ziemeļu, rietumu un dienvidu daļu) sastopama suga.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = <big>سلجوقیان روم</big> Selcūqiyān-ı Rūm
<big>السلاجقة الروم</big> al-Selāciqa al-Rūm
|nosaukums_latv_val   = Rumas sultanāts
|sugasvārds           = Rumas sultanāta
|
|kontinents           = Āzija
|reģions              = Tuvie Austrumi
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = Sultanāts
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[sultanāts]]
|
|gads_sākums          = 1077
|gads_beigas          = 1307
|date_end             =
|event_start          = Izveidota
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            = Sadalīta
|image_flag           = Flag of the Seljuk.png
|flag                 =
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Seljuk Sultanate of Rum 1190 Locator Map.svg
|image_map_caption    = Teritorija (1190)
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Iznika]]
[[Konja]]
|kopīgas_valodas      = [[persiešu valoda|persiešu]]
|reliģija             = [[kristietība|pareizticība]], [[islāms]]
|nauda                =
|
|title_leader         = [[Seldžuku dinastija|Sultāni]]
|leader1              = Suleimans šahs
|year_leader1         = [[1077]]-[[1086]]
|leader2              = Mesuds II
|year_leader2         = [[1303]]-[[1307]]
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              = Flag of the Seljuk.png
|p1                   = Lielā Seldžuku impērija
|p2                   =
|flag_p2              =
|s1                   = Ilkhanāts
|flag_s1              =
|today                = [[Turcija]]
|_noautocat = yes
}}

sentences: '''Ekscesa koeficients''' (''kurtosis'') ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt ''rezultātu izkliedi pa x asi''. Citiem vārdiem sakot, cik lielā mērā rezultāti tuvojas centrālajam punktam. Ja '''ekscess''' ir negatīvs, tad [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks izskatās pieplacināts pie ''x ass'', ja pozitīvs - "zvans" ir augsts un šaurs. Ja '''ekscesa koeficients''' tuvojas nullei (aptuveni robežās ±1 - atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Hasela šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Pīrija šaurums]]
| savieno1     = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| atdala       = [[Amunda Ringnesa sala]]
| atdala1      = [[Elefa Ringnesa sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=78| plat_m= 18| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=98| gar_m= 46| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 120
| platums      = 25
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Hasela šaurums''' ({{val|en|Hassel Sound}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Amunda Ringnesa sala|Amunda Ringnesa salu]] austrumos un [[Elefa Ringnesa sala|Elefa Ringnesa salu]] rietumos. Savieno [[Pīrija šaurums|Pīrija šaurumu]] ziemeļos ar bezvārda akvatoriju rietumos no [[Norvīdžena līcis|Norvīdžena līča]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAGYN Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Hassel Sound]</ref> Šaurumu atklāja [[Oto Sverdrups|Oto Sverdrupa]] ekspedīcija 1900.—1901. gadā. Nosaukts par godu norvēģu polārpētniekam, Sverdrupa un [[Roalds Amundsens|Rūela Amundsena]] ekspedīciju dalībnieka Sverres Hasela (''Sverre Hassel'') vārdā.

sentences:
:Nejaukt ar citu Londonas mūzikas augstskolu — [[Karaliskā Mūzikas akadēmija|Karalisko Mūzikas akadēmiju]].
{{Skolas infokaste
|name                   = Karaliskā Mūzikas koledža
|native_name            = ''Royal College of Music''
|image                  = Royal College of Music - April 2007.jpg
|alt                    = Karaliskās Mūzikas koledžas ēka
|caption                = Karaliskās Mūzikas koledžas ēka
|city                   = [[Londona]]
|country                = [[Apvienotā Karaliste]]
|founded                = [[1882. gads|1882. gadā]]
|url                    = {{URL|https://www.rcm.ac.uk/}}
}}
'''Karaliskā Mūzikas koledža''' ({{val|en|Royal College of Music}}) ir [[mūzika]]s [[augstskola]], kas atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētā [[Londona|Londonā]], [[Dienvidkensingtona|Dienvidkensingtonā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
 |             Fons = grupa
 |            Vārds = ABBA
 |           Attēls = ABBA - TopPop 1974 5.png
 |          Att_izm = 250px
 |           Ainava =
 |         Apraksts = ABBA 1974. gadā
 |            Vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 |            Žanrs = [[popmūzika]], [[eiropops]], [[disko]], [[eirodisko]]
 |             Gadi = 1972—1982, 2018–pašlaik
 | Izdevējkompānija = ''Metal'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Atlantic Records|Atlantic]]'', ''[[Universal Music Group|Universal]]'', ''[[Epic Records|Epic]]'', ''[[Disques Vogue|Vogue]]'', ''[[RCA Records|RCA]]'', ''[[PolyGram]]'', ''Sunshine''  (Rodēzija/Zimbabve), ''Ariston/Dig It'' (Itālija)
 |    Darbojies_arī = ''[[Hep Stars]]'', ''[[Hootenanny Singers]]'', ''[[Benny Anderssons Orkester]]''
 |            Mlapa = {{URL|https://abbasite.com/}}
 |       Dalībnieki = {{ubl|[[Angnēta Feltskūga]]|[[Bjērns Ulveuss]]|[[Benni Andešons]]|[[Anni Frida Lingstade|Anni Frida "Frīda" Lingstāde]]}}
 |   Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans sargeņģelis
| attēls                   = My sisters keeper poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Sister's Keeper''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Niks Kasavetess]]
| producents               =
* [[Stīvens Fursts]]
* [[Skots Goldmans]]
* [[Marks Džonsons]]
* [[Čaks Pačeko]]
* [[Mendels Tropers]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Levens]]
* Niks Kasavetess
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Džeisons Patriks]]
* [[Sofija Vasiļjeva]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Curmudgeon Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|6|29||bez}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009|title=My Sister's Keeper|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329225713/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-sisters-keeper-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mysisterskeeper.htm|title=My Sister's Keeper (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans sargeņģelis"''' ({{val|en|My Sister's Keeper}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Džodijas Pikoltas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Niks Kasavetess]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Ebigeila Breslina]], [[Aleks Boldvins]], [[Džeisons Patriks]], [[Sofija Vasiļjeva]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|29||bez}}.

sentences: '''Algotnis''' ir persona, kas iesaistās [[Bruņots konflikts|bruņotā konfliktā]] nevis ideoloģisku, nacionālu vai politisku iemeslu dēļ (un nepieder ideoloģiskai grupai, kas ir ieinteresēta konflikta iznākumā), un nevis saskaņā ar militāro pienākumu, bet gan gūstot personisku labumu. Algotnis nedienē jebkuras valsts bruņotajos spēkos neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav konfliktā iesaistītā puse.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences: '''Varšavas Robinsoni Krūzo''' bija [[Polija|poļi]] un [[ebreji]], kuri pēc [[1944. gads|1944. gada]] [[Varšavas sacelšanās]] beigām un tai sekojošās [[Varšava]]s iznīcināšanas, ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]], nolēma palikt un slēpties vācu okupētās pilsētas drupās. Tas norisinājās trīsarpus mēnešus, no {{dat|1944|10|2|ģ}} līdz [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] ienākšanai {{dat|1945|1|17}}.

sentences: {{Commons category|Special effects people|Specefektu mākslinieki}}

sentences:
[[Kategorija:Folklora]]
[[Kategorija:Mitoloģija]]
[[Kategorija:Bērnu literatūra]]
[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Pasakas]]
[[Kategorija:Fantastika]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Helena Kelere
|     vārds_orig    = ''Helen Keller''
|         attēls    = Helen KellerA.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Taskambija]], [[Alabama]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1968
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 1
|        m_vieta    = [[Īstona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniece un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = autobiogrāfija "The Story of My Life" (1903)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Helena Adamsa Kelere''' ({{val|en|Helen Adams Keller}}, dzimusi {{dat|1880|6|27}}, mirusi {{dat|1968|6|1}}) bija [[kurlums|kurla]] un [[aklums|akla]] amerikāņu [[rakstniece]], skolotāja un kreisi noskaņota sabiedriskā darbiniece.

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Eliass Lorencs Šacs
|     vārds_orig = ''Johann Elias Lorenz Schatz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Arnštate]], [[Švarcburgas-Zonderhauzenes firstiste]]
([[Tīringene]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1847
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Tirza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gulbenes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Koroneišena
|attēls              = Coronation Island.jpg
|attēla paraksts     = Koroneišenas salas panorāma
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|label               =Koroneišena
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|arhipelāgs          = [[Dienvidorkneju salas]]
|latd=60|latm=35 |lats=0 |latNS=S |longd=45|longm=38 |longs=0 |longEW=W
|platība             = 457
|garums              = 40
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             = 13
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Nivejas kalns]]
|augstums            = 1266
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]],<br />[[Argentīnas Antarktīda]]
|iedzīvotāji      =
|piezīme          =
}}
'''Koroneišena''' ({{val|en|Coronation Island}}, {{val|es|Isla Coronación}}) ir [[sala]] [[Antarktika|Antarktikā]], lielākā [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju salu]] arhipelāga sala. Izvietojusies arhipelāga ziemeļdaļā, [[Ljūtveita šaurums]] austrumos to atdala no [[Pauela sala]]s, bet [[Normannas šaurums]] dienvidos — no [[Signijas sala]]s. Sala kalnaina, tās centrālo daļu aizņem [[Brisbena kalni]] un salas un visa arhipelāga augstākā virsotne [[Nivejas kalns]] ({{nobr|1265 m}} vjl). Krasta līnija stipri robota, piekrastē daudz sīku saliņu un klinšu. Lielāko salas daļu klāj ledāji.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Paulīne Kļaviņa
|     vārds_orig =
|         attēls = Паулине Клявиня,.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1918
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Vaide]], [[Oberosts]], [[Vācijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzejniece, sabiedriska darbiniece
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kizims
|     vārds_orig = Леонид Денисович Кизим
|         attēls = Кизим Леонид Денисович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Krasnijlimana]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Deniss Kizims
Varvara Kizima
|          brāļi = Viktors Kizims
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1.
2. Gaļina Kizima
|          bērni = Deniss Kizims
Tatjana Kizima
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 374 d 17 h 56 min
| kos_iesaukums = 1965.
| kos_misija =
| kos_kuģi = [[Sojuz T-3]], [[Sojuz T-10]], [[Sojuz T-15]]
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālpulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1963.—2001.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki, Kosmiskās struktūras
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Leonīds Kizims''' ({{val|uk|Леоні́д Дени́сович Кизи́м}}, dzimis {{dat|1941|8|5}}, miris {{dat|2010|6|14}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], PSRS un [[Krievija]]s militārpersona.

sentences: '''Air Force One''' ({{val|lv|Gaisa spēki viens}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] gaisa satiksmes izsaukuma signāls, kurš nozīmē to, ka lidaparātā atrodas Amerikas Savienoto Valstu armijas virspavēlnieks - [[Amerikas Savienoto Valstu prezidents]]. Oficiāli signāls ''Air Force One'' darbojas ASV teritorijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pāri Visumam
| attēls                   =  Across the universe (2007 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Across the Universe''
| žanrs                    = muzikāla filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džūlija Teimora]]
| producents               =
* [[Metjū Gross]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klements]]
* [[Īens La Frenē]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Stērdžess]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Džo Andersons]]
* [[Mārtins Luters Makojs]]
* [[T.V. Karpio]]
* [[Deina Fuksa]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gross Entertainment]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Team Todd]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|14|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/across-universe-2007|title=Across the Universe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|29,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acrosstheuniverse.htm|title=Across the Universe (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pāri Visumam"''' ({{val|en|Across the Universe}}) ir 2007. gada romantiska drāma, kuras režisore ir [[Džūlija Teimora]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Stērdžess]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Džo Andersons]], [[Mārtins Luters Makojs]], [[T.V. Karpio]] un [[Deina Fuksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Pēteris Pauls fon Korfs
|     vārds_orig = ''Nicolai Peter Paul von Korff''
|         attēls = Nikolajs Pēteris Pauls Korfs.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = pirms 1905. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Drēzdene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Nikolajs Pēteris Pauls fon Korfs''' ({{val|de|Nicolai Peter Paul von Korff}}; 1851—1908) bija [[Krustpils pils]]muižas īpašnieks.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|image_name= Stanford University seal.svg
|image_size = 200px
|caption =
|name =Stenforda Universitāte
|latin_name  =
|native_name =''Stanford University''
|motto = {{val|de|Die Luft der Freiheit weht}}
|mottoeng =
|type = Privāta
|calendar= Ceturksnis
|president = Džons Henesijs
|provost = Džons Ečmendijs
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
|endowment = {{ASV dolārs|21,4 miljardi}} (2014)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stanforddaily.com/2014/09/25/stanford-endowment-grew-to-21-4-billion-in-last-fiscal-year/ |title=Stanford endowment grew to $21.4 billion in last fiscal year |author=Victor Xu |publisher=The Stanford Daily |date=2014. gada 25. septembris |accessdate=2014. gada 10. oktobris}}</ref>
|staff = 11 128,<ref name="stanford_facts_admin">{{Tīmekļa atsauce
|title=Stanford Facts:  Administration
|url=http://facts.stanford.edu/administration/
|publisher=Stanford University
|accessdate=20 December 2013}}</ref> izņemot [[Stanford Hospital and Clinics|SHC]]
|faculty = 2118<ref name="stanford_facts_faculty">{{Tīmekļa atsauce
|title=Stanford Facts: The Stanford Faculty
|url=http://facts.stanford.edu/academics/faculty
|publisher=Stanford University
| date = 2014
|accessdate=December 11, 2014
}}</ref>
|students = 15 877
|undergrad = 6980<ref name="stanford_facts_glance" />
|postgrad = 8897<ref name="stanford_facts_glance">
{{Tīmekļa atsauce
 | last =
 | first =
 | authorlink =
 | title = Stanford Facts at a Glance
 | work =
 | publisher = Stanford University
 | date = 2014
 | url=http://facts.stanford.edu/
 | doi =
 | accessdate = 2014-12-11
 | archiveurl =
 | archivedate = }}</ref>
|campus =
|colors =
|nickname = ''Cardinal''
|free_label = Laikraksts
|free     = ''[[The Stanford Daily]]''
|website = {{URL|https://www.stanford.edu}}
|logo =
}}
'''Stenforda Universitāte''' ({{val|en|Stanford University}}, {{izrunā|stanfərd juːnɪˈvəːsɪti}}), pilnais nosaukums '''Līlenda Stenforda jaunākā Universitāte''' (''Leland Stanford Junior University''), ir 1891. gadā dibināta uz [[pētniecība|pētniecību]] orientēta privāta [[universitāte]]. Tā atrodas uz 3310 [[hektārs|ha]] liela zemesgabala [[Stenforda|Stenfordā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]]. Stenforda Universitāte atrodas aptuveni 32 km attālumā no [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]] un 60 km attālumā no [[Sanfrancisko]].<ref name="stanford_tours">{{Tīmekļa atsauce |url=http://admission.stanford.edu/place/tours.html |title=Virtual Tours : Stanford University |accessdate=2009-02-23}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Henrijs Kisindžers
| vārds_orģ           =''Henry Kissinger''
| attēls              =Henry Kissinger.jpg
| amats               =56. [[ASV Valsts sekretārs]]
| term_sākums         ={{Dat|1973|09|22|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1977|01|20|N}}
| amats2              =8. [[ASV Nacionālās drošības padomnieks]]
| term_sākums2        ={{Dat|1969|01|20|N}}
| term_beigas2        ={{Dat|1975|11|03|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1923|5|27}}
| dzim_vieta          =[[Fīrte]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|11|29|1923|5|27}}
| mir_vieta           = {{flaga|ASV}} [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība             =
| partija             =[[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[diplomāts]]
| alma_mater          =[[Ņujorkas Pilsētas koledža]]<br />[[Hārvarda Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =Henry A Kissinger Signature.svg
| piezīmes            =
}}
'''Henrijs Alfrēds Kisindžers''' ({{Val-en|Henry Alfred Kissinger}}; dzimis [[1923]]. gada [[27. maijs|27. maijā]], miris [[2023]]. gada [[29. novembris|29. novembrī]]) bija ebreju izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[diplomāts]] un 1973. gada [[Nobela miera prēmija]]s laureāts.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Peace Prize 1973 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1973/}}</ref> [[Ričards Niksons|Ričarda Niksona]] un [[Džeralds Fords|Džeralda Forda]] prezidentūras laikā Kisindžers ieņēma [[ASV Nacionālās drošības padomnieks|ASV Nacionālās drošības padomnieka]], vēlāk arī [[ASV Valsts sekretārs|ASV Valsts sekretāra]] amatus.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lokenhausas pils
| native_name         = ''Burg Lockenhaus''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Léka_légifotó1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[romānika]], [[gotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Lokenhausa]], [[Burgenlande]], {{AUT}}
| latd  = 47.404028 | latNS  = N
| longd = 16.424583 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = ap 1200. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Eiropas valstu pārnacionālie veidojumi|size=300px|align=right}}
'''Baltkrievijas, Kazahstānas un Krievijas Muitas savienība''' ({{val-ru|Таможенный союз Белоруссии, Казахстана и России}}) ir muitas savienība starp [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], [[Kazahstāna|Kazahstānu]] un [[Krievijas Federācija|Krievijas Federāciju]]. Savienības valstis ir atcēlušas iekšējās muitas un ierobežojumus, lieto vienotus muitas tarifus pret trešajām valstīm.

sentences:
'''Vatsons''' var būt:
* [[Doktors Vatsons]] — Artura Konana Doila radīts tēls;
* [[Kārlis Frīdrihs Vatsons]] — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* [[Matīss Frīdrihs Vatsons]] — Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un literāts.

sentences: '''Zemkopība''' ir saimnieciska rakstura nodarbošanās, kas saistīta ar zemes apstrādi [[pārtika]]s kultūru audzēšanai. Zemkopība ir [[lauksaimniecība]]s apakšnozare. Zemkopība ir viens no vecākajiem cilvēku nodarbošanās veidiem. Tā aizsākās vēl [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]] ar pārtikai derīgu savvaļas augu vākšanu, pakāpeniski pārejot uz to [[Kultivēšana|kultivēšanu]]. Senākās [[civilizācija]]s, kā [[Mezopotāmija]] vai [[Ēģipte]], balstījās galvenokārt uz zemkopību. Zemes ražības un līdz ar to arī pārtikas krājumu palielināšanai, šīs civilizācijas (upju ieleju civilizācijas), lai apūdeņotu apstrādājamos laukus, kā arī uzlabotu to kvalitāti ar upju dūņām, būvēja sarežģītas [[apūdeņošana]]s sistēmas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hitīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = fungīns
|           CAS numurs = 1398-61-4
|      ķīmiskā formula = (C8H13NO5)n
|              molmasa = līdz 260 000
|              blīvums = ~1480<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/1398-61-4/chitin.html 1398-61-4 Chitin]</ref>
|  kušanas temperatūra = sadalās virs 300 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Hitīns''' ({{val|el|χιτών}} (''chitōn'') — '[[hitons]]') ir dabā bieži sastopams [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[polisaharīdi|polisaharīds]]. Tā ir cieta, puscaurspīdīga viela. Ķīmiski hitīns ir uzskatāms par N-acetil[[glikozamīns|glikozamīna]] [[polimērs|polimēru]] — poli-N-acetil-D-glikozo-2-amīnu ar formulu (C8H13NO5)n. N-acetilglikozamīna atlikumi savā starpā saistīti ar ''β''-(1,4)-glikozīdsaitēm, tādējādi hitīna ķīmiskā struktūra līdzīga [[celuloze]]s struktūrai, tikai pie glikozes otrā oglekļa atoma [[hidroksilgrupa]]s −OH vietā hitīnā atrodas acetilaminogrupa −NHCOCH3. Sadalās virs 300 °C

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences: '''Rietumu kultūra''' ir kultūras mantojums, ko veido sociālās normas, ētiskās vērtības, tradicionālās paražas, ticējumi, politiskās sistēmas, kultūras artefakti un tehnoloģijas, kas radušās [[Rietumu pasaule|Rietumos]], kurus kopš Romas un latīņu, romāņu un ģermāņu kultūras uzplaukuma dēvē par [[Eiropa|Eiropu]].

sentences: '''25. marts''' ir gada 84. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (85. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 281 dienas.

sentences:
{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju.
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences:
{{navbox
|name = Heilundzjana
|title = [[Heilundzjana]]s administratīvais iedalījums
|bodyclass = hlist
|state  = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1  =
* [[Cicikara]]
* [[Cjitaihe]]
* [[Dacjina]]
* [[Dzjamusi]]
* [[Dzjisji]]
* '''[[Harbina]]'''
* [[Hegana]]
* [[Heihe]]
* [[Ičuņa]]
* [[Mudaņdzjana]]
* [[Suihua]]
* [[Šuanjašaņa]]
|group2 = Prefektūra
|list2  =
* [[Dasjinaņlinas prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Heilundzjana]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}
[[Kategorija:Ķīnas navigācijas veidnes|Heilundzjana]]
</noinclude>

sentences: '''Heinrihs Dīters von zur Mīlens''' jeb '''Heincs fon cur Mīlens''' ({{val-de|Heinz von zur Mühlen}}; 1914–2005) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks.

sentences:
{{cita nozīme|dārzeņiem|latviešu ārstu neiroendokrinologu|Alfrēds Jānis Sīpols}}
{{BioTakso infokaste
|       nosaukums = Dārza sīpoli
|        binomial = Allium cepa
|          autors = [[Kārlis Linnejs|Linneaus]], 1753
|          attēls = Mixed onions.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļi
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. cepa
|         suga_lv = Dārza sīpoli
|          suga_r = Dārza sīpoli
|     kategorijas = nē
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFC20E|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Brendons Steilijs|bg_color=#0080C6|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Los Angeles Chargers|logo=Los Angeles Chargers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Losandželosas "''Chargers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kalifornija|Inglvuda}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Toms Telesko|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[SoFi Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 240|krāsas=Gaiši zila, dzeltena, balta<br />{{color box|#0080C6}} {{color box|#FFC20E}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Dīns Spanoss|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Losandželosas "Chargers"''' ({{Val|en|Los Angeles Chargers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Inglvuda|Inglvudā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Chargers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēlēs aizvada ''[[SoFi Stadium]]'' stadionā, ko viņi dala ar citu NFL klubu [[Losandželosas "Rams"]]. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Balduīns I
| vārds_orģ           =''Baudouin de Boulogne''
| attēls              =Baldwin 1 of Jerusalem.jpg
| apraksts              =
| amats              =Edesas grāfs
| term_sākums         = [[1098]]. gads
| term_beigas       =   [[1100]]. gads
| priekštecis         =[[Edesas Toross]]
| pēctecis           =[[Balduīns II]]
| amats2              =Jeruzalemes karalis
| term_sākums2         = {{dat|1100|12|25}}
| term_beigas2       =   {{dat|1118|4|2}}
| priekštecis2         =[[Gotfrīds de Bujons]]
| pēctecis2           =[[Balduīns II]]
| dzim_dati           =[[1058]]?. gads
| dzim_vieta          =[[Lejaslotringa]], [[Svētā Romas impērija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{mdv2|1118|4|2|1058}}
| mir_vieta           =[[Ariša]], [[Fatimīdu kalifāts]]<br/>([[Ziemeļsinajas muhafaza]], {{EGY}})
| tēvs                =[[Eistahs II]]
| māte                =[[Lotringas Ida]]
| dinastija           =[[Flandrijas dinastija]]
| dzīvesb             =
*Armēnijas Arda
*[[Savonas Adelaida]]
| bērni               =
| reliģija            =[[katolisms]]
| apglabāts           =Svētā Kapa baznīca, [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
| dzimums = V
}}

sentences: '''2. jūnijs''' ir gada 153. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (154. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 212 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladislavs Hieronīms Soltāns
|     vārds_orig = ''Władysław Hieronim Sołtan''
|         attēls = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu ap 1880.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu (ap 1880)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1824
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Viļņas guberņa]]
(tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas polis|polis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Oktāvija Soltāne
|          bērni = [[Vladislavs Soltāns]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladislavs Hieronīms Soltāns''' ({{val-pl|Władysław Hieronim Sołtan}}, 1824—1900) bija [[Latvijas poļi|Latgales poļu]] izcelsmes politiķis. [[Prezma]]s muižas īpašnieks.

sentences:
{{Hokeja komanda
| text_color  = white
| bg_color    = darkblue
| team        = Blues
| logo        = Espoo_Blues_logo.png
| logosize    =
| city        = {{vieta|Somija|Espo}}
| league      = [[SM līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = 1984
| dissolved   = 2016
| arena       = ''Barona Areena''
| colors      = {{colorbox|darkblue}} {{colorbox|white}} {{colorbox|yellow}}
| owner       =
| coach       =
| coach2      =
| GM          =
| media       =
| affiliates  =
}}
'''Espo "Blues"''' ({{Val-fi|Espoo Blues}}) bija [[hokejs|hokeja]] komanda, kas atradās [[Espo]], [[Somija|Somijā]], un spēlēja [[SM līga|SM līgā]]. SM līgā klubs spēlēja no [[1992]]. gada līdz komandas izformēšanai 2016. gadā. 2008. un 2011. gadā "Blues" izcīnīja otro vietu SM līgā.

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = IPSO
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = [[Nokia]]
|family = [[FreeBSD]]
|source_model =
|latest_release_version = 7.2
|latest_release_date = 2008. gads
|kernel_type =
|ui =
|license =
|working_state = Pātraukts (turpināts kā ''GAiA'')
|website = [https://supportcenter.checkpoint.com/supportcenter/portal?model=&version=&os=IPSO&productTab=documents&product=77&eventSubmit_doShowproductpage= checkpoint.com]
|supported_platforms =
}}
'''IPSO''' bija [[operētājsistēma]] specializētām [[ugunsmūris|ugunsmūra]] un citām datortīklu drošības iekārtām. Tā izstrādāta uz [[FreeBSD]] bāzes, ar būtiskām modifikācijām.

sentences: '''Ģeofizika''' ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Zeme]]s fizikālos parametrus un procesus.

sentences:
saģērbusies kā [[Ketnisa Everdīna]] ''Montreal Comiccon'' pasākumā, 2015. gada jūlijā]]
'''Fandoms''' (no {{val|en|Fandom}}) jeb '''fanu bāze''' ir [[subkultūra]], ko veido [[fans|fani]], kam raksturīga [[empātija]] un biedrošanās ar tiem, ar kuriem sakrīt intereses. Fani parasti interesējas pat par nelielām detaļām no viņu fanošanas objektiem un pavada ievērojamu sava laika un enerģijas daļu, izkopjot savas intereses, bieži vien [[sociālais tīkls|sociālajos tīklos]], tādējādi atšķirot fanus no tiem, kuriem tā ir tikai gadījuma interese.

sentences:
konceptuālais kosmiskais lifts mākslinieka skatījumā]]
'''Kosmiskais lifts''' ir konceptuāls pacēlājs kravu nogādāšanai no [[Zeme]]s [[kosmoss|kosmosā]]. Kosmiskais lifts nākotnē varētu aizstāt pašreiz lietotās [[nesējraķete]]s. Visbiežāk piedāvātā kosmiskā lifta konstrukcija ir lente vai kabelis, kura augšgalā piestiprināts atsvars, kas [[centrbēdze]]s ietekmē nostiepj trosi. Kravu kosmosā nogādātu ar pacēlāju, kas virzītos pa trosi ar [[elektrodzinējs|elektromehāniskā dzinēja]] palīdzību.

sentences:
{{Coord|52|45|57|N|13|15|51|E|region:DE_type:landmark|display=title}}
{{Location map start |Germany |width=250 |float=right}}
{{Location map marker |Germany|lat=52.765833|long=13.264167|position = bottom |label=Zaksenhauzenes<br />koncentrācijas nometne}}
{{Location map end |Germany |caption=Koncentrācijas nometnes atrašanās vieta}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stopiņu pagasts
| karte             = Stopinu-novadsLocMap.png
| karte2            = Stopinu-novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Stopiņu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Stopiņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Flag of Stopiņu novads.svg
| karoga_nosaukums  = Stopiņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ropažu novads
| centrs            = Ulbroka
| platība           = 53,5
| iedzīvotāji       = 9 908<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 9908 / 53.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| mājaslapa         = www.stopini.lv
}}

sentences:
{{Programmatūra infobox|nosaukums = X Windows System
|skats = |firma = [[X.Org fonds|X.Org Foundation]]|op sis = [[Operētājsistēma|dažādas]]|vei = [[logošanas sistēma]] |www = [https://x.org x.org]|lic = [[MIT licence]]
}}
'''X Window System''' ir [[logošanas sistēma]], kas nodrošina standarta instrumentus un protokolus lietotāja [[grafiskā saskarne|grafisko saskarņu]] izveidei. Gandrīz visas mūsdienīgās [[operētājsistēma]]s atbalsta X Window System, tomēr plašāko izmantojumu tā ir radusi tieši [[UNIX]] tipa sistēmās.

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Bar-tailed_Godwit.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Scolopacidae
|     dzimta_lv = Sloku dzimta
|         ģints = Limosa
|      ģints_lv = Puskuitalas
|          suga = Limosa lapponica
|       suga_lv = Sarkanā puskuitala
|      binomial = Limosa lapponica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Amazing Grace''
| attēls                   =  Amazinggraceposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Epteds]]
| producents               =
* [[Patrīcija Hītone]]
* [[Deivids Hants]]
* [[Terenss Maliks]]
* [[Edvards R. Presmans]]
* [[Kens Veilss]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Naits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Joans Grifids]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Romola Garai]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[FourBoys Films]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|2|23|ASV|2007|3|23|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/amazing-grace-2006-0|title=Amazing Grace|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amazinggrace.htm|title=Amazing Grace (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Amazing Grace''''' ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Epteds]]. Galvenās lomas atveido [[Joans Grifids]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Romola Garai]] un [[Alberts Finijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|16||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Instrumentālis''' ({{val|la|casus instrumentalis}}) ir [[locījums]], kas parasti parāda, ka vārds, uz ko tas attiecas, ir instruments, ar kuru [[teikuma priekšmets]] veic kaut ko.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Svjatoslavs Rihters
|     vārds_orig = ''Святослав Рихтер''
|         attēls = RICHTER Sviatoslav (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Svjatoslavs Rihters 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Volīnijas guberņa|Žitomira|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 1
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences:
{{citas nozīmes|upi|Lo|Lo}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lo
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Lot
| attēls            = Cahors_-_Pont_Valentré_03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Valentrē tilts Kaorā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Sevēni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Garonna]]
| sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=51 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=46 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s=59 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=00 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=02 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 485
| iztekas_augstums  = 1 272
| ietekas_augstums  = 23
| kritums           =
| caurtece          = 155
| gada_notece       =
| baseins           = 11 254
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
PMR spektrs ar [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomu rezonanses signāliem. Redzams, ka ūdeņraža atomi, kas atrodas CH3 grupā, CH2 grupā, vai OH grupā, dod dažādi nobīdītus signālus.]]
'''Ķīmiskā nobīde''' [[kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] spektrometrijā ir [[bezdimensiju lielums]], kas atkarīgs no [[atoma kodols|kodola]] atrašanās vietas [[molekula|molekulā]] - ar kādiem citiem atomiem un ar kādām [[ķīmiskā saite|ķīmiskajām saitēm]] saistīts attiecīgais atoms. Ķīmiskā nobīde rodas ekranēšanas efektu dēļ, kuri samazina [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] iedarbību uz rezonējošajiem kodoliem. Ķīmiskā nobīde dod priekšstatu par molekulas uzbūvi un sastāvu, [[stereoķīmija|stereoķīmiskajām]] īpašībām, kā arī dinamiskiem procesiem ([[tautomērija|tautomēriskiem]] ķīmiskiem līdzsvariem un [[ķīmiska reakcija|reakciju]] kinētiku).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences: '''Artroskopija''' jeb '''ķirurģiskā artroskopija''' ir [[locītava|locītavu]] [[ķirurģija|ķirurģiska]] operācija.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 201
 | lv  = Divsimt viens
}}
'''201 (divsimt viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[200 (skaitlis)|200]] un [[202 (skaitlis)|202]]. [[Gads|Gada]] divsimt pirmā diena ir [[20. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[19. jūlijs]]).

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Baltazars
| attēls = Rembrandt-Belsazar.jpg
| apraksts = "Baltazara dzīres", [[Rembrants]]
| amats = troņmantinieks
| priekštecis = [[Nabonīds]]
| pēctecis = valsti iekaroja [[Kīrs Lielais]]
| dzim_dati = 580. g. p.m.ē.
| mir_dati = 539. g. p.m.ē.
| dzīves_vieta = [[Jaunbabilonija]]
}}'''Baltazars''', arī '''Baltasars''', '''Belzacars''' (no [[Akadiešu valoda|akadiešu]] ''Bēl-šarra-uṣur'' — 'Bel, sargi valdnieku') bija [[Jaunbabilonija|Jaunbabilonijas]] valdnieka [[Nabonīds|Nabonīda]] vecākais dēls un troņmantinieks.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Internet Movie Database'' (IMDb)
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = [[Tiešsaiste]]s [[datubāze]]
| valsts               =
| īpašnieks            = [[Amazon|Amazon.com]]
| izveidotāji          = [[Kols Nīdhems]]
| darbību_uzsāka       = {{dat|1990|10|17}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Reģistrēšanās cilvēkiem ir ieteicama, lai varētu piedalīties diskusijās, pievienot komentārus, novērtēt
| reģistrēti_lietotāji = 57 miljoni
| popularitāte         = {{decrease}} 49 <ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com |title= Imdb.com Site Info |publisher= [[Alexa Internet]] |accessdate= 2014. gada 27. septembris |archive-date= 2018. gada 24. Decembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224234011/https://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com }}</ref>
| mājas_lapa           = [http://www.imdb.com/ imdb.com]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Doktors Dūlitls 2
| attēls                   = Dr dolittle two ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dr. Dolittle 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Karrs]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         = [[Lerijs Levins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Reivena-Simona]]
* [[Kristena Vilsone]]
* [[Džefrijs Džonss]]
* [[Kevins Pollāks]]
* [[Kaila Preta]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Davis Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|6|22}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/dr-dolittle-2-2001|title=Dr. Dolittle 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609133056/https://bbfc.co.uk/releases/dr-dolittle-2-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drdolittle2.htm|title=Dr. Dolittle 2 (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|176,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Doktors Dūlitls (filma)|Doktors Dūlitls]]"
| nākamā                   = "[[Doktors Dūlitls 3]]"
| imdb                     =
}}
'''"Doktors Dūlitls 2"''' ({{val|en|Dr. Dolittle 2}}) ir 2001. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Karrs]]. Galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Reivena-Simona]], [[Kristena Vilsone]], [[Džefrijs Džonss]], [[Kevins Pollāks]] un [[Kaila Preta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Doktors Dūlitls (filma)|Doktors Dūlitls]]", savukārt 2006. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Doktors Dūlitls 3]]".

sentences:
'''HAT-P-7b''' ir [[citplanēta]], kura riņķo ap zvaigzni [[HAT-P-7]], kas atrodas 318 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbja zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir 0,0377 [[Astronomiskā vienība|AU]] un gads uz tās ilgst 2,20473 dienas. Tā kā planēta atrodas ļoti tuvu zvaigznei, uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HAT-P-7b, tad uz tās būtu 2027 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.
,
Planētas masa ir 1,802 reižu lielāka par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]], un tās rādiuss ir 1,421 reizes lielāks nekā Jupiteram. Masas un rādiusa raksturlielumu dēļ to pieskaita pie Jupitera tipa planētām.

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences:
{{Tauta
| native_name = ''Finlandssvenskar''
| attēls =
| population =
| regions = {{FIN}} 287 933 (2021)<br />{{flag|Zviedrija}} 60 000–107 000
| reliģija = [[kristietība]] ([[luterisms]])
| map =
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru ]], [[Somu valoda|somu]]
}}'''Somijas zviedri''' ({{val|fi|suomenruotsalaiset}}, {{val|sv|finlandssvenskar}}) ir [[Zviedri|zviedru]] izcelsmes [[Somija]]s iedzīvotāji, kuri runā galvenokārt [[Zviedru valoda|zviedru valodā]], viena no [[Skandināvija]]s [[Subetniskā grupa|subetniskām grupām]]. Viņi dzīvo galvenokārt valsts piekrastes reģionos, [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] un [[Somu līcis|Somu līča]] piekrastē.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Anni Frida Reisa
|      Vārds_orig = ''Anni-Frid Reuss''
|          Attēls = Anni-Frid Lyngstad May 2013.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Anni Frida 2013. gadā
|        Dz_vārds = Anni Frida Lingstade
|      Pseidonīms = Frīda
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|11|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Norvēģija|Ballange|Bjērkosene}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[disko]], [[džezs]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs|Dziedātāja]]
|     Instrumenti = [[Vokāls]]
|            Gadi = 1967—1984, 1996—1999, 2004, 2010—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[EMI]], [[Polar Music]], [[Anderson Records]], [[Atlantic Records]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Jons Lords]], [[Fils Kolinss]]
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Princese Anni Frida Sinnija Reisa no Plauenes''' ({{val|de|Anni-Frid Synni Prinzessin Reuss von Plauen}}; dzimusi '''Lingstade'''; {{dat|1945|11|15}} [[Bjērkosene|Bjērkosenē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]), plaši zināma kā '''Frīda Lingstade''' un '''Frīda''', ir [[norvēģi|norvēģu]] izcelsmes [[zviedri|zviedru]] dziedātāja. Mūziķes māte bija norvēģiete, bet tēvs vācietis. Frīda uzauga [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī bija viena no [[popmūzika|popgrupas]] [[ABBA]] dalībniecēm. Pēc grupas darbības beigšanas viņa turpināja savu solo karjeru un 1982. un 1984. gadā izdeva albumu angļu valodā (''[[Something's Going On]]'', ''[[Shine]]''), kā arī 1996. gadā zviedru valodā (''[[Djupa andetag]]''). Mūsdienās māksliniece iesaistās [[dabas aizsardzība]]s popularizēšanā un piedalās kā viesmāksliniece citu mūziķu albumos.<ref>[http://www.biography.com/people/anni-frid-lyngstad-17178734 Anni Fridas biogrāfija]</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tēras bazilikas stoja
| native_name    = {{gree|Βασιλική Στοά της Θήρας}}
| image          = Stoa Basilica.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 36| latm = 21| lats = 49.8| latNS = N
| longd = 25| longm = 28| longs = 41.2| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Dienvidegeja]]
| type           = Celtne
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = [[hellēnisms]], romiešu
| excavations    = no 1895. gada
| archaeologists = Frīdrihs Hillers fon Gertringens, Volframs Hepfners
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Tēras bazilikas stoja''' bija [[stoja]] [[Antīkā Tēra|senajā Tērā]]. Tā bija monumentāla gareniska celtne ar [[Doriskais orderis|dorisku]] [[Kolonāde|kolonādi]] pa centrālo asi, kas pacēlās virs dienvidu [[agora]]s, un  kalpoja oficiāliem un pilsoniskiem mērķiem un bez šaubām bija pilsētas administratīvais centrs. Tā celtniecība ir attiecināma uz 3. gadsimta pr.Kr. sākumu, taču ar laiku celtne tika pakļauta [[Remonts|remontiem]] un rekonstrukcijai. Divas akmens plāksnes, kas ievietotas pretī ieejai, liecina par ilglaicīgu remontu, kas notika 2. gadsimta vidū.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ifalika
|attēls              = Ifalik ISS021.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Ifalik''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 15 |lats= |latNS= N
|longd=144 |longm= 27 |longs= |longEW=E
|platība             = 1,47
|garums              = 3,8
|platums             = 2,7
|lagūna              = 6
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 4
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 578 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 393
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Flalapa
|piezīme =
}}
'''Ifalika''' ({{val|en|Ifalik}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī; veido atsevišķu minicipalitāti.

sentences:
[[Kategorija:Orenburga]]
[[Kategorija:Orenburgas apgabalā dzimušie]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies
| attēls                   = Spy Kids 3-D movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 3-D: Game Over''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika                   = Roberts Rodrigess
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|7|25}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids3.htm|title=Spy Kids 3-D: Game Over (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|197,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni 2]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 3D: Spēle beigusies"''' ({{val|en|Spy Kids 3-D: Game Over}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, mūzikas autors, kā arī viens no producentiem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Džordžs Klūnijs]] un [[Holanda Teilore]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|7|25||bez}}. Filma ir trešā filma "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences:
. Burtnieku svīta.]]
'''Burtnieku svīta''' ('''D2br''') ir [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Živetas stāvs|Živetas stāva]] stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta gandrīz visā valsts teritorijā, izņemot [[Kurzeme]]s ziemeļu malu. [[Svīta (ģeoloģija)|Svītas]] slāņu biezums svārstās no 23-89 metriem<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|176}}</ref>, taču lielākajā daļā variē 40-60 m robežās. Nosaukums veidots no [[Burtnieku ezers|Burtnieku ezera]], kura krastos atrodas svītas atsegumi. Burtnieku svītas griezuma [[stratotips|stratotipi]] atsedzas Rojas ([[Lūrmaņu atsegumi|Lūrmaņu klintis]]), Salacas ([[Neļķu klintis]], [[Skaņaiskalns]]), Gaujas krastos, kā arī [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] austrumu daļā ([[Veczemju klintis]] un [[Ķurmrags]]) un pie Burtnieku ezera. Tālāk svītas atsegumu josla stiepjas uz ziemeļaustrumiem [[Igaunija]]s un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabala]] teritorijā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
'''Aprūpētais darba uzteikums''' ({{val|en|outplacement}}) ir organizēts, personāla vadības speciālistu vai profesionālu konsultantu vadīts process, kas palīdz personai darba zaudēšanas gadījumā vairākos aspektos — tikt galā ar emocionālo šoku, pozitīvi pieņemt pārmaiņu situāciju, izvērtēt savas turpmākās karjeras iespējas un alternatīvas, apzināties objektīvi atbilstošu atalgojuma līmeni, sagatavoties darba meklēšanai, izstrādāt darbības plānu un atskaites punktus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Eiripīds
|     vārds_orig    = Εὐριπίδης
|         attēls    = Euripides Pio-Clementino Inv302.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =ap [[480. p.m.ē.|480]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Salamina]]
({{GRE}})
|      m_dat_alt    = [[406. p.m.ē.|406]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = [[Senā Maķedonija]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = traģēdija "[[Mēdeja]]" (Μήδεια, 431. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''30. februāris''' ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] [[februāris|februārī]] ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]].

sentences: '''Atstarošana''' ir parādība, kad [[vilnis]] krīt uz robežvirsmu starp divām vidēm un [[viļņu fronte]] maina virzienu, atgriežoties vidē, no kuras tā nākusi. Parasti šo parādību saista vai nu ar [[gaisma]]s, vai nu ar [[skaņa]]s, vai nu [[ūdens viļņi|ūdens viļņu]] atstarošanu. Atstarošanās likums apgalvo, ka viļņu krišanas [[leņķis]] ir vienāds ar atstarošanas leņķi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2C=CH2
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1 °C
|viršanas temperatūra=-103,7 °C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H2C=CH2) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

sentences:
[[Kategorija:Automašīnas pēc markas]]
[[Kategorija:Citroën]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Lech
| attēls            = Lech_Augsburg.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leha pie Augsburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Forarlberga]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=00 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=06 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=10  | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}<br />{{GER}}
| garums            = 248
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4100
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu|darbu|Fizika (Aristotelis)}}
, kurš attēlots [[Rembrants|Rembranta]] gleznā]]
'''Aristoteļa fizika''' ir mūsdienu [[fizika]]s pamatā. Var uzskatīt, ka tieši ar [[Aristotelis|Aristoteli]] sākās šī [[zinātne]]s nozare. Aristoteļa fizika balstās uz četrām stihijām jeb pamatelementiem, tas ir, uz [[uguns|uguni]], [[gaiss|gaisu]], [[augsne|zemi]] un [[ūdens|ūdeni]]. Aristotelis: ''Veritas est adequatio intelectus et rei'' — patiesība nozīmē intelekta atbilstību realitātei. Aristoteļa fizika Eiropas kultūrā bija noteicošā līdz pat [[Renē Dekarts|Renē Dekarta]] un [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] laikmetam.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences: '''Vāsa''' ir [[Zviedrija]]s karakuģis, kas tika uzbūvēts laikā no 1626. līdz 1628. gadam. Kuģis tika veidots ar trim mastiem un desmit burām, tā izmēri bija 52 [[metrs|metri]] no masta galotnes līdz ķīlim un 69 metri no kuģa priekšgala līdz pakaļgalam. Kuģa svars bija 1200 [[tonna]]s. Vāsa tolaik bija viens no varenākajiem kuģiem [[pasaule|pasaulē]], līdz pirmajā braucienā 1628. gada 10. augustā tas nogrima. Kuģī ir saglabājušās vairāk nekā 95% oriģinālo daļu un tas ir vienīgais [[17. gadsimts|17. gadsimta]] kuģis, kas apskatāms arī mūsdienās.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="font-size: 85%; text-align: center; margin: 0 0 1em 1em"
|-
! colspan="9" | Muharama sākšanās un beigu datumi
|-
! gads || sākums || beigas
|-
!2013
|[[5. novembris]]||[[4. decembris]]
|-
!2014
|[[25. oktobris]]||[[23. novembris]]
|-
!2015
|[[14. oktobris]]||[[12. novembris]]
|-
!2016
|[[2. oktobris]]||[[31. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}" | 2017
|[[21. septembris]]||[[20. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}" | 2018
|[[11. septembris]]||[[9. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}" | 2019
|[[31. augusts]]||[[29. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}" | 2020
|[[20. augusts]]||[[17. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}" | 2021
|[[10. augusts]]||[[8. septembris]]
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kanjoni
| attēls = The Canyons.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Canyons''
| žanrs = erotiska filma, drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents = [[Brekstons Poups]]
| scenārija autors = [[Brets Īstons Elliss]]
| galvenajās lomās = * [[Lindsija Loena]]
* Džeimss Dīns
| mūzika = * [[Brendans Kanings]]
* [[Me & You]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Post Empire Films]]''
* ''[[Sodium Fox]]''
* ''[[Prettybird Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013|title=Canyons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 10, 2018|archive-date={{dat|2014|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141025034532/http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|265,670}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canyons.htm|title=The Canyons (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kanjoni"''' ({{val|en|The Canyons}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] erotiska drāma, kuras režisors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]] un Džeimss Dīns. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Oto fon Tranzē (Rozeneks)
|     vārds_orig = ''Carl Otto von Transehe (Roseneck)''
|         attēls = Kārlis Oto fon Tranzē.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1761
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dzelzava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Dzelzava]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto fon Tranzē, Sofija fon Īgelštrēma
|          brāļi = Ēriks, Kristofers
|          māsas = Juliāna, Šarlote
|   dzīvesbiedrs = Droteja fon Gersdorfa
|          bērni = Frīdrihs, Teodors, Augusts, Agnese, Georgs, Ernests, Artūrs, Vilhelmīne, Eižens
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''White Noise''
| operators =
| attēls = White Noise (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Noa Baumbaks]]
| producents = * Noa Baumbaks
* [[Deivids Heimans]]
* [[Uri Singers]]
| scenārijs = Noa Baumbaks
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Dons Čīdls]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| oriģinālnos = ''White Noise''
| studija = * ''NBGG Pictures''
* ''Heyday Films''
* ''[[A24]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|11|25|ASV}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''White Noise''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] ASV un Apvienotās Karalistes absurda [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Noa Baumbaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Greta Gērviga]] un [[Dons Čīdls]]. Filma balstīta uz [[Dons Delillo|Dona Delillo]] 1985. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/entertainment-arts/story/2021-01-14/adam-driver-greta-gerwig-and-noah-baumbach-reunite-for-adaptation-of-don-delillos-white-noise|title=Noah Baumbach will adapt DeLillo's "White Noise"; Adam Driver and Greta Gerwig to star|website=Los Angeles Times|access-date=2023-01-07|date=2021-01-14|language=en-US}}</ref> Šī ir pirmā Baumbaka režisētā filma, kura nav balstīta uz paša oriģinālu stāstu.

sentences:
{{Citas nozīmes|dokumentālo filmu|Šķērsiela|Šķērsiela}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Šķērsiela
|    oriģinālnos =
|         attēls = Skersiela.jpg
|        att_izm =
|       paraksts = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "Šķērsiela", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
|          žanrs = [[Dokumentālā filma]]
|       režisors = [[Ivars Seleckis]]
|     producents =
|      scenārijs = [[Tālivaldis Margēvičs]]<ref name="letonika" />
|        aktieri =
|         mūzika = [[Ivars Vīgners]]<ref name="letonika" />
|      operators = [[Ivars Seleckis]]<ref name="letonika" />
|        montāža = [[Maija Selecka]]
|        studija = "[[Rīgas Kinostudija]]"
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{dat|1988|||N|bez}}
|         ilgums = 89 minūtes<ref name="letonika" />
|         valsts = {{flag|Latvijas PSR}}
|         valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        budžets =
|       ienākumi =
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
|           imdb =
}}
.]]
'''"Šķērsiela"''' ir 1988. gada [[Latvijas PSR]] [[dokumentālā filma]], kuras režisors un operators ir [[Ivars Seleckis]]. Filmā ir tikuši uzņemti dažādi [[Šķērsiela (Rīga)|Šķērsiela]]s (iela [[Imanta (Rīga)|Imantā]], [[Rīga|Rīgā]]) iedzīvotāji, tiek vērota viņu ikdiena, iedzīvotāji tiek intervēti.<ref name="filma">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latfilma.lv/d/069/indexLAT.html|title=Šķērsiela|publisher=Latfilma.lv|accessdate={{dat|2014|12|15||bez}}}}</ref>

sentences: {{Commons category|Handball players from Denmark|Dānijas handbolisti}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Vasila Levska nacionālais stadions
| native_name         = ''Национален стадион „Васил Левски“''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = PFC Levski Sofia vs Chelsea FC, UEFA Champions League 2006-07, Sofia, Bulgaria.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =42  | latm  =41  | lats  =15.3  | latNS  =N
| longd =23  | longm =20  | longs =7.6  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = BG
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1953|7|5||bez}}
| renovated           = 	1966, 2002, 2012, 2015
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Bulgārijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 	43 358
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''24. septembris''' ir gada 267. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (268. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 98 dienas.

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius volemus 90023.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. volemus
| suga_lv =Saldā krimilde
| binomial =Lactarius volemus
| kategorijas =nē
}}
'''Saldā krimilde''' (''Lactarius volemus'', arī ''Lactifluus volemus'') ir Latvijā reta liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Telšu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Telšiai_Cathedral_Exterior,_Telšiai,_Lithuania_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Telšu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Telšu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.982345
| longd                 = 22.246209
| location              = {{vieta|Lietuva|Telšu apriņķis|Telši}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]], [[klasicisms]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      = D
| groundbreaking        = 1794
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Telšu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736136"
}
</mapframe>
'''Telšu svētā Padujas Antonija katedrāle''' ({{val|lt|Telšių šv. Antano Paduviečio katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Telši|Telšos]]. [[Telšu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 26959).

sentences: '''AFI 100 gadi... 100 filmas''' ({{Val|en|AFI's 100 Years...100 Movies}}) ir 100 izcilāko [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filmu saraksts, kā to noteicis [[Amerikas Kinoinstitūts]], aptaujājot vairāk nekā 1500 filmu nozares pārstāvjus, kuri izvēlējās no 400 nominēto filmu saraksta. 100 labāko amerikāņu filmu sarakstu atklāja 1998. gadā, bet atjaunināja 2007. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Gilmors''' var būt:

sentences: '''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Océanopolis - les aquariums 003.JPG
| att_nosaukums = [[Lielā adatzivs]] (''Syngnathus acus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Syngnathiformes
|      kārta_lv = Adatzivjveidīgās
|        dzimta = Syngnathidae
|     dzimta_lv = Adatzivju dzimta
|      binomial = Syngnathidae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*[[Adatzivju apakšdzimta]] (''Syngnathinae'')
*[[Jūraszirdziņu apakšdzimta]] (''Hippocampinae'')
}}

sentences: '''Rēperbānis''' ({{val-de|Reeperbahn}}) ir iela [[Sv. Pauli]] rajonā [[Hamburga|Hamburgā]], kas ir viena no Hamburgas naktsdzīves rajoniem, pazīstama ar daudzajiem bāriem, seksa veikaliem, [[klubiem]] un [[bordeļi]]em.

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Normālā sadalījuma raksturlīknes
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250

sentences: {{Cita nozīme|ārstu|mācītāju|Gustavs fon Bergmanis}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nukuoro
|attēls              = Nukuoro ISS013-E-28610.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nukuoro''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 3 |latm= 51 |lats=  |latNS= N
|longd=154 |longm= 56 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,67
|garums              = 8
|platums             = 6
|lagūna              = 27,25
|atols               = 40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 44
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 210 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 125,7
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Nukuoro
|piezīme =
}}
'''Nukuoro''' ({{val|nkr|Nukuoro}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Atola iedzīvotāji ir polinēzieši, runā [[nukuoro valoda|nukuoro valodā]], kas tuva [[samoāņu valoda]]i. Nukuoro ir viens no diviem [[Polinēzijas eksklāvi]]em Mikronēzijā, otrs ir [[Kapinamarani]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equisetopsida.jpg
| att_nosaukums=[[Lielā kosa]] (''Equisetum telmateia'')
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts =Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| binomial=Pteridophytes
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Lycopodiophyta|Staipekņu nodalījums}}
* {{TaksoSaite|Pteridophyta|Paparžaugu nodalījums}}
| kategorijas= nē
}}

sentences: '''Demokrātija''' ({{val-el|δημοκρατία}}, ''demokratía''; {{gree|δῆμος}}, ''dẽmos'' — ‘tauta’, {{gree|κράτος}}, ''krátos'' — ‘vara’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kurā [[vara|varu]] īsteno [[tauta]] ([[tiešā demokrātija]]) vai tās [[vēlēšanas|ievēlēti]] pārstāvji ([[pārstāvnieciskā demokrātija]]). Pārstāvnieciskā demokrātija bieži vien ir saistīta ar [[republika|republiku]]. Demokrātiskā valstī katram pilsonim ir tiesības piedalīties savas valsts pārvaldīšanā, un tas ir izdarāms balsojot [[vēlēšanas|vēlēšanās]]. Atsevišķu valstij svarīgu lēmumu vai likumu pieņemšanā vai grozīšanā iespējams arī visu pilsoņu balsojums ([[referendums]]). Mūsdienās pastāv galvenokārt [[pārstāvnieciskā demokrātija]], kad tauta ievēl pārstāvjus, kas gatavo un pieņem lēmumus tās vārdā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rodžers Dīkinss
 | vārds_orig              = ''Roger Deakins''
 | attēls                  = RogDeakinsBFI120921 (16 of 17) (51473086144) (cropped).jpg
 | att_izmērs              =
 | komentārs               = Rodžers Dīkinss 2021. gadā
 | dz vārds                = Rodžers Aleksandrs Dīkinss
 | dz datums               = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|24}}
 | dz vieta                = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Torkī}}
 | mirš datums             =
 | mirš vieta              =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1982–pašlaik
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            = Izabella Džeimsa Purefoja Ellis (precējies 1991)
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         = [[90. Kinoakadēmijas balva|2018]]: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[92. Kinoakadēmijas balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = 2001: "[[Cilvēks, kura nebija]]" (2001)
2008: "[[Kur sirmgalvjiem nav vietas]]" (2007)
2011: "[[Īstenā drošsirdība]]" (2010)
2018: "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017)
[[73. BAFTA kino balva|2020]]: "[[1917 (filma)|1917]]" (2019)
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Sers Rodžers Aleksandrs Dīkinss''' ({{val|en|Sir Roger Alexander Deakins}}; dzimis {{dat|1949|5|24}} [[Torkī]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) ir [[Anglija|angļu]] [[kinooperators]]. Ieguvis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par [[Labākais operatora darbs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko operatora darbu]] filmās "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]" (2017) un "[[1917 (filma)|1917]]" (2019).

sentences: '''Biogrāfija''' ({{val|fr|biographie}}, kas savukārt no {{val|grc|βίος}} (''bios'') — ‘dzīve’ un ''γράφω'' (''gráphō'') — ‘rakstu’) ir literatūras vai kādas citas mākslas formas (piemēram, [[Kinofilma|filmas]]) žanrs, kurā ir kāda cilvēka dzīves hronoloģisks apraksts. Tajā vairāk tiek aprakstīti fakti nekā notikumi. Atšķirībā no cilvēka [[profils|profila]] un [[Curriculum vitae|CV]] biogrāfijas, rakstos vairāk tiek skarta cilvēka [[personība]], pieredze un [[individuālisms]]. Biogrāfijā tiek iekļauti svarīgi [[Fakts|fakti]] — dzimšanas dati, izglītība, [[Strādāšana|darbs]], sasniegumi, attiecības ar citiem cilvēkiem, sabiedriskais stāvoklis un nāve.

sentences: '''Nakts''' ir [[laiks|laika]] periods, kad [[Saule]] atrodas zem [[horizonts|horizonta]]. Nakts ir pretējs laika periods [[diena]]i. Brīdis, kad iestājas nakts, ir atkarīgs no [[gadalaiks|gadalaika]], [[laikapstākļi]]em, [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un citiem apstākļiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Nautrēnu pagastā|Zaļmuiža (nozīmju atdalīšana)|Zaļmuiža}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zaļmuiža
| settlement_type = Skrajciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Nautrēnu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5253&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 42
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 04
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 10
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4652 Nautrēni
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dūlas atomelektrostacija
| native_name         = ''Kerncentrale Doel''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = KerncentraleDoel01.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[atomelektrostacija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = ''[[Engie]]''
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Beļģija#Eiropa
| latd  = 51.324722 | latNS  =
| longd = 4.258611 | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      = right
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1975
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| awards              =
| designations        =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{labs raksts}}
'''Efektīvais altruisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] teorija un sociāla kustība, kas izmanto [[Pierādījums|pierādījumus]] un rūpīgu [[Analīze|analīzi]], lai atrastu [[Efektivitāte (ekonomika)|efektīvākos]] veidus, kā uzlabot pasauli. Efektīvie altruisti aicina izvērtēt visus mērķus un darbības, tad rīkoties tā, lai radītu lielāko pozitīvo ietekmi.<ref name=vox>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vox.com/2015/4/24/8457895/givewell-open-philanthropy-charity|title = You have $8 billion. You want to do as much good as possible. What do you do?|last = Matthews|first = Dylan|date = April 24, 2015|accessdate = April 27, 2015|publisher = ''Vox''}}</ref> Šī plašā un pierādījumos balstītā pieeja atšķir efektīvo altruismu no tradicionālā [[Altruisms|altruisma]] vai [[labdarība]]s. Lai gan nozīmīga daļa efektīvo altruistu ir fokusēti uz [[Bezpeļņas organizācija|bezpeļņas]] sektoru, efektīvā altruisma [[filosofija|filozofija]] sniedzas daudz plašāk, piemēram, prioritizējot [[uzņēmējdarbība]]s, [[zinātne|zinātniskas]] un politiskas iniciatīvas, kuras pēc aplēsēm izglābtu vai uzlabotu visvairāk dzīvju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Global Priorities Project | Prioritisation and policy research|url=http://globalprioritiesproject.org/|website=Global Priorities Project|access-date={{dat|2016|07|25||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160731033806/http://globalprioritiesproject.org/|archivedate={{dat|2016|07|31||bez}}}}</ref> Ievērojamas ar efektīvā altruisma kustību saistītās personas ir [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas]] filozofs [[Pīters Singers]] (''Peter Singer''),<ref name="blog.ted.com">{{Tīmekļa atsauce|last1=Walters|first1=Helen|title=The why and how of effective altruism: Peter Singer’s talk visualized|url=http://blog.ted.com/why-how-effective-altruism-peter-singer-visualized/|website=TED Blog}}</ref> ''[[Facebook]]'' līdzdibinātājs Dastins Moskovics (''Dustin Moskovitz'')<ref name="Washington Post on Dustin Moskovitz and Cari Tuna">{{Ziņu atsauce | url=https://www.washingtonpost.com/business/billionaire-couple-give-plenty-to-charity-but-they-do-quite-a-bit-of-homework/2014/12/26/19fae34c-86d6-11e4-b9b7-b8632ae73d25_story.html | title=Cari Tuna and Dustin Moskovitz: Young Silicon Valley billionaires pioneer new approach to philanthropy | date=December 26, 2014 | agency=The Washington Post}}</ref> un [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] filozofi [[#Viljams Makaskils|Viljams Makaskils]] (''William MacAskill'')<ref name="The Atlantic article The Greatest Good">{{Ziņu atsauce|last1=Thompson|first1=Derek|title=The Greatest Good|url=http://www.theatlantic.com/business/archive/2015/06/what-is-the-greatest-good/395768/#b06g25t20w15|publisher=The Atlantic|date=June 15, 2015}}</ref> un [[#Tobijs Ords|Tobijs Ords]] (''Toby Ord'').<ref name="Peter Singer The Most Good You Can Do">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=NBWWX4ViD3E/|website=YouTube|title=Peter Singer: "The Most Good You Can Do" | Talks at Google}}</ref> Efektīvā altruisma kustību veido vairākas reģionālās un universitāšu nodaļas<ref name="EA groups">{{Tīmekļa atsauce|url=http://eahub.org/groups|website=Effective Altruism Hub|accessdate=4 December 2015|title=Effective Altruist Groups}}</ref> un organizācijas<ref name="EA organizations">{{Tīmekļa atsauce|url=http://effectivealtruism.org/organizations/|website=Effective Altruism|accessdate=4 December 2015|title=Organizations|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160729212638/https://www.effectivealtruism.org/organizations/|archivedate={{dat|2016|07|29||bez}}}}</ref> daudzviet pasaulē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Loganam veicas
| attēls                   = Logan Lucky.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Logan Lucky''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
| scenārija autors         = [[Rebeka Blanta]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Sets Makfārlins]]
* [[Railija Kīo]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Dvaits Jokams]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Brīans Glīsons]]
* [[Džeks Kveids]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Denjels Kreigs]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Fingerprint Releasing]]''
* ''[[Bleecker Street]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|20137|8|9|Noksvila|20137|8|18|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/logan-lucky-2017|title=Logan Lucky|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 5, 2019|archive-date={{dat|2019|06|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190605170740/https://bbfc.co.uk/releases/logan-lucky-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loganlucky.htm|title=Logan Lucky (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,5 miljoni}}<ref name="BOM"/>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Loganam veicas"''' ({{val|en|Logan Lucky}}) ir 2017. gada ASV kinokomēdija, kura režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Ādams Draivers]], [[Sets Makfārlins]], [[Railija Kīo]], [[Ketija Holmsa]], [[Ketrīna Voterstone]] un [[Sebastians Stens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|9||bez}} Noksvilā.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Kanādā|salu|Vankūvera (sala)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vankūvera
 | official_name              = ''Vancouver''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Vancouver photo montage.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Coat of arms of Vancouver.svg
 | image_blank_emblem       =
 | pushpin_map              = Kanāda#Britu Kolumbija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 49 | latm  = 15 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 123 | longm = 6 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{CAN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = {{CA-BC}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 114.97
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 2878.52
 | elevation_max_m          = 152
 | elevation_min_m          = 0
 | population_as_of         = {{dat|2021|||SK|bez}}
 | population_total         = 662248
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2313328
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             = [[PDT]]
 | utc_offset_DST           = -7
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = V5K—V6Z
 | area_code                = 604, 778
 | website                  = {{URL|http://vancouver.ca/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta={{Unicode|Ӆыгъоравэтӆьэт}}
|skaits=15 767 (2002)
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[čukču valoda]]
[[krievu valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Čukči''' (pašnosaukums: {{Unicode|ӆыгъоравэтӆьэт}}; [[IPA]]: {{Unicode|[ɬəɣʔoráwətɬʔǝt]}}) ir viena no daudzskaitlīgākajām [[Krievija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]]. Apdzīvo plašu teritoriju [[Čukotka|Čukotkas autonomajā apvidū]] un tā pierobežas rajonos [[Kamčatkas novads|Kamčatkā]], [[Jakutija|Jakutijā]] un [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabalā]]. 2002. gada tautskaitē par čukčiem sevi atzina 15 767 cilvēku.

sentences:
'''Ikstena''' var būt:
* [[Inese Ikstena]] (1968—2021) — latviešu politiķe, ierēdne, [[13. Saeima|13. Saeimas]] deputāte;
*[[Nora Ikstena]] — latviešu rakstniece (dzimusi 1969. gadā);
*[[Eva Johansone]] (dzimusi Ikstena) — latviešu žurnāliste (dzimusi 1986. gadā).

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Ametrīns''' ([[hibrīdvārds]] no "ametists" un "citrīns") ir neparasts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — violetā [[ametists|ametista]] un zeltaini dzeltenā [[citrīns|citrīna]] apvienojums vienā [[kristāls|kristālā]]. Dārgakmeņu tirdzniecībā lieto arī terminus '''bolivianīts''', '''amecitrīns''' vai '''tristīns'''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Brunavas pagasts
| karte             = Brunavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Brunavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Brunavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs2           = [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]]
| platība           = 111,62
| iedzīvotāji       = 1661<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1661 / 111.62 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Brunavas pagasts''' ir viena no [[Bauskas novads|Bauskas novada]] administratīvajām teritotorijām, [[Mēmele]]s un [[Mūsa]]s starpupē, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Vecsaules pagasts|Vecsaules]], [[Ceraukstes pagasts|Ceraukstes]], [[Gailīšu pagasts|Gailīšu]] un [[Skaistkalnes pagasts|Skaiskalnes]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Pasvales rajons|Pasvales rajona]] [[Saloču seņūnija|Saloču seņūniju]] un [[Biržu rajons|Biržu rajona]] [[pačeraukštes seņūnija|Pačeraukštes seņūniju]].

sentences: '''Amplitūda''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''amplitudo'' — ‘plašums’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka lielākās vērtības ''max'' un mazākās vērtības ''min'' starpību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/8-klase/ievads-statistika-3182/re-5e23b44f-270e-46bb-9601-9243c5877b45|title=Statistiskie rādītāji — teorija. Matemātika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-10-18|language=lv}}</ref>

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences:
[[1. autobusu maršruts (Jēkabpils)|1]]{{·}} [[2. autobusu maršruts (Jēkabpils)|2]]{{·}} [[3. autobusu maršruts (Jēkabpils)|3]]{{·}} [[5. autobusu maršruts (Jēkabpils)|5]]{{·}} [[7. autobusu maršruts (Jēkabpils)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Jēkabpils)|8]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Parka infokaste
|name=Nacionālā aleja
|photo=National Mall, DC.jpg
|type=
|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}
|area=
|visitation_num=apmēram 24 miljoni katru gadu
|status=Atvērts visu gadu
|map=Vašingtonas centrs
 | latd  =  38| latm  = 53 | lats  = 24 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm = 1 | longs = 25 | longEW = W
}}
'''Nacionālā aleja''' ({{val|en|National Mall}}) ir parks [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētas [[Vašingtona]]s centrā. Parku pārvalda nacionālais parku serviss (''National Park Service'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|archiveurl=https://www.webcitation.org/66yjMqg3i?url=http://www.nps.gov/nacc/index.htm|archivedate=2012-04-16|url=http://www.nps.gov/nacc/index.htm|title=National Mall, District of Columbia|publisher=[[National Park Service]]|accessdate=2012-04-16}}</ref> Parku ik gadu apmeklē aptuveni 24 miljoni cilvēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nps.gov/mall/faqs.htm |title=National Mall Frequently Asked Questions |publisher=[[National Park Service]] |date=2008-10-28 |accessdate=2010-04-18}}</ref> Nacionālajā alejā atrodas [[ASV Kapitolijs]], dažādi muzeji, pieminekļi un citi objekti. Tāpat parks ir populāra [[Protests|protestu]] un mītiņu vieta, 1963. gadā [[Mārtins Luters Kings]] tajā teica runu ''[[I Have a Dream]]''. Nacionālajā alejā notiek arī dažādi ikgadēji festivāli, piemēram, martā [[Gaisa pūķis|gaisa pūķu]] festivāls.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Dzeltenā jūra
|attēls=Yellow Sea.PNG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Āzija
 |relief       = jā
 |latd = 35 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 123 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
 |alt_karte    =
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 416 000
|garums        = 960
|platums       = 700
|Max_dziļums   = 152
|Vid_dziļums   = 44
|sāļums        = 32
|valstis       = {{KOR}}
{{PRK}}
{{CHN}}
|pilsētas      = [[Cjindao]]
[[Daliaņa]]
[[Inčhona]]
[[Tjaņdzjiņa]]
}}
'''Dzeltenā jūra''' ({{val|zh|黃海}}, ''Huáng Hǎi''; {{val|ko|황해}}, ''Hwanghae'') ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[malas jūra]] starp [[Ķīna|Ķīnu]] un [[Korejas pussala|Koreju]]. Sekla jūra (būtībā — [[Austrumķīnas jūra]]s [[līcis]]), vidējais dziļums — 44 metri, sāļums — 32 promiles. Ziemā ūdens virsējā slāņa temperatūra ziemeļu daļā 0°С bet dienvidu daļā — 6-8 °С. Augustā ziemeļu daļā ūdens temperatūra sasniedz 24 °С, dienvidu daļā — 28 °С. [[Plūdmaiņa]]s — 3 līdz 9 metrus augstas.

sentences: '''Bezgalīgā kritiena metode''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]], [[Pierādījums no pretējā|pierādījuma no pretējā]] variants. Šo metodi izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums ir aplams visiem skaitļiem, pierādot, ka, ja šis apgalvojums būtu spēkā kādam skaitlim, tas būtu spēkā mazākam skaitlim. Tas noved pie bezgalīga kritiena un gala rezultātā pie pretrunas.

sentences:
{{iw+}}
'''Divdobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = -1</math>.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Neretas baznīca
| image                 = Neretas luterāņu baznīca (1).jpg
| image_size            =
| caption               = Neretas baznīca
| map_type              = Latvia
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Neretas luterāņu baznīca
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| latd  = 56.204722  | latNS  = N
| longd = 25.307222  | longEW = E
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Neretas pagasts|Nereta}}
| consecration_year     = 1593
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = Vēlīnā [[gotika]], [[manierisms]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1584
| year_completed        = 1593
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          = 38,67
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Baznīca" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q15219425"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ulvaeus''''' var būt:
* [[Bjērns Ulveuss]];
* [[Linda Ulveusa]].

sentences:
.]]
'''Bankas automāts''' jeb '''bankomāts''' ir pašapkalpošanās iekārta, kurā cilvēki var iemaksāt [[nauda|naudu]] vai no kuras var izņemt skaidru naudu, izmantojot kredītkarti vai debetkarti.

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{atsauces+}}
]]
'''Muižniecība''' bija priviliģētu zemes īpašnieku kārta, kas kopā ar augstāko garīdzniecību bija valdošā šķira [[feodālisms|feodālismā]].
Muižniecība sastāvēja no lielajiem, vidējiem un sīkajiem zemes īpašniekiem. Augstāko muižniecību pārstāvēja galvenokārt augstdzimušie jeb [[dižciltīgie]] ({{val|la|nobilitas}}, {{val|de|Adel}}, {{val|ru|дворянство}}). Pie vidējās un sīkās muižniecības piederēja lielo feodāļu vasaļi un valdnieku ierēdņi.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Breds Pits
|vārds_orig               = ''Brad Pitt''
| attēls                  = Brad Pitt 2019 by Glenn Francis.jpg
| attēla izmērs           = 215px
| komentārs               = Breds Pits 2019. gadā
| dz. vārds               = Viljams Bredlijs Pits
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|18}}
| dz. vieta               = {{vieta|ASV|Oklahoma|Šonī}}
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            =
| darbības gadi           = 1987-pašlaik
| dzīvesbiedrs            = [[Dženifere Anistone]] (2000-2005)
[[Andželīna Džolija]]
(2005-2014 partnerattiecības;
precējušies 2014, šķiršanās procesā no 2016)
| mājaslapa
| akadēmijasbalva         = [[86. Kinoakadēmijas balva|2013]]: [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]] kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
2020: Labākais aktieris otrā plāna lomā ("[[Reiz Holivudā]]", 2019)
| BFTMAbalva              = Balva "Labākā filma" kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
Labākais aktieris otrā plāna lomā 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaglobusabalva       = Labākais aktieris otrā plāna lomā: 1995. gada filmā "[[12 pērtiķi]]" un 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaavenesbalva        = Sliktākais ekrāna pāris 1994 "[[Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas]]" (kopā ar [[Toms Krūzs|Tomu Krūzu]])
| apbalvojumi             = '''[[Saturna balva]]''' Labākais aktieris otrā plāna lomā 1995 "[[12 pērtiķi]]"
[[Venēcijas kinofestivāls|Volpi kauss "Labākais aktieris galvenajā lomā"]] 2007 "[[Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas]]"
| dzimums                 = V
}}

sentences: '''Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts''' ({{val-en|International Alphabet of Sanskrit Transliteration}}, saīs. '''IAST''') ir sanskrita latinizācijas akadēmiskais standarts. SSTA ir pamatalfabēts, kas tiek lietots drukātajās publikācijās, - grāmatās un žurnālos, un paplašinoties [[Unikods|Unikoda]] fontu pieejamībai, tas arvien vairāk tiek lietots arī elektroniskajos tekstos. Tas ir balstīts uz standartu, kas ir pieņemts Orientālistu kongresā, [[Atēnas|Atēnās]], [[1912]]. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamesti sniegos
| attēls                   = Eight Below poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Eight Below''
| žanrs                    = izdzīvošanas filma, drāma
| režisors                 = [[Frenks Māršals (režisors)|Frenks Māršals]]
| producents               =
* [[Patriks Kroulijs]]
* [[Deivids Hobermans]]
| scenārija autors         = [[Deivids Didžilio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Mūna Blodguda]]
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Džeisons Bigss]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|2|17|ASV|2006|6|16|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006|title=Eight Below|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 24, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424171837/http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antarctica.htm|title=Eight Below|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|120,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #2E8B57
| nos             = ''Hamarkameratene''
| logo_links      = Hamarkameratene logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Hamarkameratene''
| iesauka         = ''Kamma''
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Hāmara}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1918
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 10
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Briskeby stadions|Briskeby]]''
| ietilp          = 7800
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Dānija}} Jakobs Mikelsens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.hamkam.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1 = _pumaliga1819wg
| pattern_b1 = _pumaliga1819wg
| pattern_ra1 = _pumaliga1819wg
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _StadeRennais2021a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 009150
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _pumacup2122g
| pattern_b2 = _pumacup2122g
| pattern_ra2 = _pumacup2122g
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 = _pumafootballwhitelogo
| leftarm2 = 009150
| body2 = 009150
| rightarm2 = 009150
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = 009150
}}

sentences:
[[Kategorija:Eiropas Savienības ekonomika]]
[[Kategorija:Monētas]]

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =300
|paraksts      =Princeses Elizabetes Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      =45
|poz_x         =87
|poz_y         =38
}}
'''Princeses Elizabetes Zeme''' ({{val|en|Princess Elizabeth Land}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā. Formāli daļa no [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktiskās teritorijas]]. Austrumos robežojas ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II Zemi]], rietumos — ar [[Eimerija šelfa ledājs|Eimerija šelfa ledāju]]. Piekraste nosacīti dalās sekojošos sektoros:
* [[Leopolda un Astridas krasts]]: 87°43'E līdz 81°24'E
* [[Ingridas Kristensenas krasts]]: 81°24'E līdz 73°35'E

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Lietuvā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Lietuvas žurnālisti| Žurnālisti]]

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Tautas infokaste
|attēls=
Uiguru jauniete pie Kotanas ciema (2005).
|tauta=Uiguri
ئۇيغۇر ''(Uygur)''
|skaits=11,37 miljoni<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Peoples Listing: Uyghur |url= http://www.joshuaproject.net/peoples.php?rop3=110469 |publisher= Joshua Project |accessdate= 2009-05-27}}</ref>
|vieta={{flag|Ķīna}} ([[Siņdzjana]])
{{flag|Kazahstāna}}
{{flag|Kirgizstāna}}
{{flag|Uzbekistāna}}
{{flag|Turcija}}
{{flag|Turkmenistāna}}
{{flag|Krievija}}
{{flag|Tadžikistāna}}
{{flag|Pakistāna}}
|valoda=[[uiguru valoda]]
|reliģija=Vairums [[musulmaņi]].
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki (tautība)|turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]] un [[gagauzi]].
}}
'''Uiguri''' ir [[tjurki|tjurku]] tauta [[Centrālā Āzija|Centrālajā Āzijā]]. Runā [[uiguru valoda|uiguru valodā]]. [[Ķīna]]s [[Siņdzjanas Uiguru autonomais rajons|Siņdzjanas Uiguru autonomā rajona]] pamatiedzīvotāji. To skaits Ķīnā ir aptuveni 9 miljoni cilvēku. Dzīvo arī [[Kazahstāna|Kazahstānā]] (229 tūkstoši, 2005. gadā), [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]] (37 tūkst.), [[Uzbekistāna|Uzbekistānā]] (36 tūkst.), [[Krievija|Krievijā]] (ap 3 tūkst., 2002. gadā). Dzīvo arī dažos rajonos [[Afganistāna|Afganistānā]], [[Pakistāna|Pakistānā]] un [[Indija|Indijā]].

sentences: Par '''imunitāti''' sauc organisma neuzņēmību pret [[slimība|slimību]] [[baktērija|baktērijām]], noteiktām [[inde|indēm]] un dažādiem svešķermeņiem. 20. gadsimta sākumā vācu zinātnieks [[Pauls Ērlihs]] noskaidroja, ka imunitāti rada [[asinis|asinīs]] esošās pretvielas jeb [[antivielas]]. Par šo atklājumu viņš kopā ar Mečņikovu [[1908]]. gadā saņēma [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]].

sentences:
.]]
'''Anfilāde''' ir telpu plānojuma princips, kurā uz vienas ass tiek izvietotas telpas, durvju ailes un arkas ar mērķi radīt perspektīvu. Šāds telpu plānojums ir reprezentatīva rakstura un parasti atrodams vēsturiskās celtnēs, sākot no Antīkās pasaules, vēlāk arī [[Baroks|baroka]] un [[Klasicisms|klasicisma]] pilīs un kungu mājās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.artermini.lv/raksts.php?t=57&bu=1|title=Anfilāde - Ilustrētā vārdnīca|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> Šajā telpu virknējumā katra no telpām var būt ar atsevišķu interjeru vai funkciju. Apmeklētājs, virzoties pa tām, pakāpeniski tiek sagatavots gājiena mērķim, veidojot emocionāli estētisku kāpinājumu un iekšējo pārdzīvojumu. Atsevišķās reizēs anfilādes garums nosaka ēkas iemītnieku svarīgumu. Anfilāde kā princips sastopams arī ārtelpas organizēšanā.

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Antonovka''' ir vēla rudens ābeļu šķirne, kas plaši izplatīta bijušās [[Padomju savienība|Padomju Savienības]], agrāk arī [[Krievijas impērija]]s, teritorijā. Antonovkas popularitāte skaidrojama ar tās noturību pret aukstām ziemām un izcilām uzglabāšanas iespējām.

sentences:
individuālo simbolu rekonstrukcija]]
'''Ģerbonis''' ir simbolisks grafisks attēls vai reljefa atveidojums, kas apliecina ģerboņa nēsātāja piederību dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai, kuras simbols ir šis konkrētais ģerbonis, kuru nevar lietot neviens, kurš nav piederīgs šo ģerboni lietojošai dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai. Ģerboņa raksturojumu sniedz nevis tā pretskatā, bet gan no ģerboņa nēsātāja puses.

sentences:
{{Jūras infokaste
|                 jūra = Austrumsibīrijas jūra
|               attēls =
|          vietaskarte = Arktika
| latd = 72 |latm =  |lats =  |latNS = N
| longd = 164 |longm =  |longs =  |longEW = E
| paraksta_izvietojums = bottom
|               relief = jā
|               okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|              platība = 944 600
|               garums =
|              platums =
|          Max_dziļums = 358
|          Vid_dziļums = 66
|              tilpums = 60 700
|              valstis = [[Krievija]]
|             pilsētas = [[Peveka]]
}}
'''Austrumsibīrijas jūra''' ({{val|ru|Восто́чно-Сиби́рское мо́ре}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Šeņdžeņa
 | native_name              = 深圳
 | settlement_type          = prefektūras līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Shenzhen city montage.png
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Guanduna
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 22 | latm  = 33 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 114 | longm = 06 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Guanduna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 2050
 | elevation_m              = 12
 | population_total         = 12905000
 | population_as_of         = {{dat|2018|||SK|bez}}
 | population_rank          = 4
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{URL|http://www.sz.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Kā es satiku jūsu māti]]"
| image            =
| caption          =
| first            = ''[[Pilot (Kā es satiku jūsu māti)|Pilot]]''
| creator          =
| portrayer        = [[Elisone Henigana]]
| name             = Lilija Oldrina
| occupation       = mākslas konsultante, bērnudārza audzinātāja
| family           =
* Mārsals Ēriksens (vīrs)
* Deizija, Mārvins un trešais bērns
| religion         =
| nationality      = amerikāniete
}}
'''Lilija Oldrina''' ({{val|en|Lily Aldrin}}} ir viens no pieciem galvenajiem tēliem [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] seriālā "[[Kā es satiku jūsu māti]]".

sentences:
Ļoti tālu no centrālā ķermeņa pavadoņa forma ir gandrīz sfēriska.

Tuvojoties Roša robežai, pavadoņa forma deformējas.

Nonākot pavadonim uz Roša robežas, tas gravitācijas radīto paisuma spēku ietekmē sāk sabrukt.

Orbitālie ātrumi ir atkarīgi no attālumiem līdz centrālajam ķermenim. Jo tuvāk tam, jo ātrums ir lielāks (sarkano bultu garums ir atšķirīgs).

Pēc laika pavadonis ir sadalījies un veido gredzenus, kādi ir novērojami ap Jupiteru, Saturnu, Urānu un citām planētām.

sentences: '''Anekdote''' ({{val|fr|anecdote}} — 'pasaciņa', no {{val|el|το ανεκδοτо}} — 'nenopublicēts', burtiski — 'nav izdots') ir īss, saistošs [[Stāsts|stāstījums]] par kādu neparastu, komisku atgadījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ziepniekkalns
|attels             =
|paraksts           = Tipisks Ziepniekkalna daudzstāvu apbūves iekšpagalms.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Šosciems]]
|platiba            = 10,917 km²
|iedzivotaju_skaits = 33 016 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              = [[Ēbelmuižas parks]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|44|46|56|60}}
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1058
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ziepniekkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Calkinzīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=5/D.03-10
|ķīm_formula=(Ce,La)2[CO3]3·4H2O
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bāli dzeltena
|svītra=
|habituss=Plātņveida kristāli
|skaldnība=Ļoti laba pa vienu plakni, izteikta pa otru plakni
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.569 nβ = 1.657 nγ = 1.686
|pleohroisms=
|blīvums=3,28
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saldus
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Saldus Stad.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Oskars Kalpaks|Oskara Kalpaka]] laukums Saldus centrā
| image_flag = Bandera Saldus.png
| flag_link = Saldus karogs
| image_shield = Saldus COA.svg
| shield_link = Saldus ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 39
| lats = 59
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 29
| longs = 37
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saldus novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Frauenburg}}
| area_total_km2 = 10.10
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9937
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3801
| area_code =
| website = {{URL|www.saldus.lv}}
| footnotes =
| elevation_m = 95
}}
'''Saldus''' ir [[pilsēta]] [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Ciecere]]s upes krastos, [[Saldus novads|Saldus novada]] centrs. Tā atrodas 119 km attālumā no [[Rīga]]s, bet tikai 7 km attālumā no kaimiņu pilsētas [[Brocēni]]em. Pilsētas teritorija robežojas ar sava novada [[Saldus pagasts|Saldus]], [[Novadnieku pagasts|Novadnieku]] un [[Zirņu pagasts|Zirņu]] pagastiem, kā arī  [[Cieceres pagasts|Cieceres pagastu]]. Saldus pilsēta pirmo reizi rakstītos avotos minēta 13. gadsimtā, bet par tās dibināšanas gadu uzskata 1856. gadu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bandaberga
 | official_name            = ''Bundaberg''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Poste Bundaberg.JPG
 | image_caption            = Bandabergas centrs
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austrālija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrālija}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Kvīnslenda]]
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_name2        = [[Bandabergas reģions|Bandaberga]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1867
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1902
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 268.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 71000
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[AEST]]
 | utc_offset               =  +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 24 | latm = 51 | lats =  | latNS = S
 | longd = 152| longm = 21 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|http://www.bundabergregion.org/}}
 | footnotes                =
}}
'''Bandaberga''' ({{val|en|Bundaberg}}) ir pilsēta [[Austrālija|Austrālijā]], reģiona centrs [[Kvīnslenda]]s štatā. Izvietojusies [[Bērneta (upe)|Bērnetas]] upes krastos 385 km uz ziemeļiem no štata galvaspilsētas [[Brisbena]]s un 15 km no [[Koraļļu jūra]]s krasta. Pilsēta veidojusies kopš 1867. gada kā mežcirtēju un lauksaimnieku apmetne, kurai jau 1902. gadā piešķirtas pilsētas tiesības. Nosaukums cēlies no vietējo [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] [[kabi]] vārda ''bunda'' — ‘svarīgs vīrs’ un vācu valodas ''Berg'' — ‘kalns’.<ref name="Place Name Details">{{tīmekļa atsauce
 |year        = 2008
 |url         = http://www.nrw.qld.gov.au/property/placenames/detail.php?id=5190
 |title       = Place Name Details
 |format      = PHP
 |publisher   = Natural Resources and Water (Queensland)
 |accessdate  = 13 March 2008
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20090512020039/http://www.nrw.qld.gov.au/property/placenames/detail.php?id=5190
 |archivedate = {{dat|2009|05|12||bez}}
}}</ref> Mūsdienās nozīmīgs [[pārtikas rūpniecība]]s centrs, kur dominē [[cukurniedres|cukurniedru]] audzēšana un [[cukurs|cukura]] rūpniecība, [[rums|ruma]] ražošana.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eržēbeta Bātori
|     vārds_orig = ''Báthori Erzsébet''
|         attēls = BathoryErzsebet.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1560
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Ņīrbātora]], {{HUN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1614
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Čahtice]], [[Ungārijas karaliste]]<br />([[Nove Mesto pie Vāhas apriņķis]], {{SVK}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Makevojs''' ({{val|en|McAvoy}}) var būt:

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =Республикæ Хуссар Ирыстон
სამხრეთი ოსეთი
Республика Южная Осетия
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidosetijas Republika
|            valsts_nosaukums = Dienvidosetija
|               karoga_attēls = Flag of South Ossetia.svg
|            karoga_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls =National Emblem of the Republic of South Ossetia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 150px
|             nacionālā_himna = [[Dienvidosetijas himna]]
|               kartes_attēls =Europe_Location_South_Ossetia.svg
|               galvaspilsēta = [[Chinvala]]
|              valsts_valodas = [[Osetīnu valoda|Osetīnu]], [[Gruzīnu valoda|gruzīnu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|             etniskās_grupas =  osetīni (66,5%), gruzīni (28,3%), krievi (1,6%)
|        etniskās_grupas_gads = 1970
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = prezidents
|                valsts_galva = [[Anatolijs Bibilovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = premjerministrs
|               valsts_galva2 = Eriks Puhajevs
|        neatkarības_iegūšana = No [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = {{dat|1991|11|28}}
|                 platība_km2 = 3900
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|          iedzīvotāju_skaits = 53 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Dienvidosetija''' ({{val|os|Хуссар Ирыстон}}, ''Khussar Iryston''; {{val|ka|სამხრეთ ოსეთი}}, ''Samxret Oseti''; {{val|ru|Южная Осетия}}, ''Yuzhnaya Osetiya'') ir [[Gruzija]]s reģions, kas pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] pasludināja neatkarību, ko neatzīst lielākā daļa pasaules valstu.

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršā'''
| '''pamatnē centrētā'''
| '''telpiski centrētā'''
| '''malās centrētā'''
|-
||
||
||
||
|}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 89
 | lv  = Astoņdesmit deviņi
}}
'''89 (astoņdesmit deviņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[88 (skaitlis)|88]] un [[90 (skaitlis)|90]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit devītā diena ir [[30. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[29. marts]]).

sentences: un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīgas komtureja]], 7. [[Alūksnes komtureja]], 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtreja, 15. Karksi fogteja, 16. [[Bauskas fogteja]], 17. [[Rēzeknes fogteja]], 18. [[Daugavpils komtureja]], 19. [[Sēlpils fogteja]], 20. [[Dobeles komtureja]], 21. [[Kandavas fogteja]], 22. [[Grobiņas fogteja]], 23. [[Ventspils komtureja]].]]

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Māsa Kerija
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Teodors Dreizers]], [[Raimonds Pauls]], [[Jānis Peters]], [[Kārlis Pamše]]
| title_orig       = ''Sister Carrie''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[mūzikls]]
| publisher        =
| pub_date         = 1979
| izdota latviski  =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences: '''Parīzes metro''' ({{val-fr|Métro de Paris}}) jeb '''Parīzes metropolitēns''' ir [[metro]] sistēma [[Francija]]s galvaspilsētā [[Parīze|Parīzē]], kas sāka darboties 1900. gada 19. jūlijā un tika atvērta uz ''World Expo 1900''. Tas ir viens no Parīzes simboliem. Metro sastāv no sešpadsmit līnijām un 303 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 214 kilometrus, no kuriem lielākā daļa atrodas zem zemes. Pēc 2012. gada datiem metro pārvadāja 1,541 miljardus pasažieru gadā un 4,210 miljonus pasažieru vienas dienas laikā.<ref>http://www.stif.org/IMG/pdf/RA2012-STIF-EN.pdf</ref> Viena brauciena biļete Parīzes metro izmaksā 1,80 [[eiro]], desmit braucienu biļete 14,10 eiro.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Nikolaje Čaušesku
| vārds_orģ           = ''Nicolae Ceaușescu''
| attēls              = Nicolae Ceaușescu.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Rumānijas Komunistu partijas Ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1965|3|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 1. [[Rumānijas Tautas Republika]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1974|3|28|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|1|26}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Rumānija|Skorničešti}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1989|12|25|1918|1|26}}
| mir_vieta           = {{vieta|Rumānija|Tirgovište}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Rumānis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Nicolae Ceauşescu Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Nikolaje Čaušesku''' ({{val|ro|Nicolae Ceaușescu}}, {{izrunā|nikoˈla.e t͡ʃe̯a.uˈʃesku}}; dzimis {{dat|1918|1|26}}, miris {{dat|1989|12|25}}) bija [[Rumāņi|rumāņu]] [[komunisti|komunistu]] [[politiķis]] un valsts vadītājs.

sentences: '''Failu sistēmas hierarhijas standarts''' ({{val-en|Filesystem Hierarchy Standard (FHS)}}) definē [[direktoriju struktūru]] un to saturu dažādos [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiki.debian.org/FilesystemHierarchyStandard|title=FilesystemHierarchyStandard - Debian Wiki|website=wiki.debian.org|access-date=2016-07-06|language=en}}</ref>

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences: '''Mulāža''' (no {{val|fr|moulage}} — ''moule'' — ‘veidot’) ir kāda objekta precīzs atveidojums ģipsī, vaskā, papjēmašē, plastmasās u.c. [[Tēlniecība|Tēlniecībā]] par mulāžu reizēm sauc arī precīzu pēcnāves masku vai rokas, piemēram, slavena mūziķa rokas atveidojumu, arī klasikas darbu sērijveida atkārtojumus.<ref>Latvijas Padomju enciklopēdija, 7. sēj. Rīgā, 1986</ref> [[Medicīna|Medicīnā]] mulāžas plaši izmanto [[anatomija]]s studijās, dažādu slimību un [[Patoloģija|patoloģiju]] atveidošanai, glābēju un medicīnas darbinieku apmācīšanai. Mulāžas izmanto par uzskates līdzekļiem, kā arī situācijās, kad oriģinālu izmantot nav lietderīgi.<ref>[https://www.db.lv/zinas/latvija-plano-uzstadit-fotoradaru-mulazas-un-papildu-radarus-tos-pec-vajadzibas-rotejot-483683 Latvijā plāno uzstādīt fotoradaru mulāžas un papildu radarus, tos pēc vajadzības rotējot]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kabula
| citvaloda      = ps
| oriģinālnosaukums = کابل
| citvaloda2      = prs
| oriģinālnosaukums2 = کابل
| attēls            = Valley_between_Jalalabad_and_Kabul.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kabula starp Kabulu un Džalālābādu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Hindukušs|Hindukuša]] dienvidu nogāzes
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Inda]]
| sāk_plat_d=34 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=68 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=33 | iet_plat_m=55 | iet_plat_s=07 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=72 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=49 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}<br />{{PAK}}
| garums            = apm. 700
| iztekas_augstums  = 2400
| ietekas_augstums  = 700
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 66 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aristīds Grose
|     vārds_orig = ''Aristid von Grosse''
|         attēls =
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Laguna Hills, [[Kalifornija]] {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kodolķīmiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Irēna Benita Grose (Līvena)
|          bērni = Aristīds Viktors de Grose
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Mitrālā vārstuļa prolapss
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       = Sistoliskā klikšķa sindroms, Bārlova sindroms<ref name="pmid4159172">{{publikācijas atsauce |vauthors=Barlow JB, Bosman CK |title=Aneurysmal protrusion of the posterior leaflet of the mitral valve. An auscultatory-electrocardiographic syndrome |url=https://archive.org/details/sim_american-heart-journal_1966-02_71_2/page/166 |journal=Am. Heart J. |volume=71 |issue=2 |pages=166–78 |date=February 1966 |pmid=4159172 |doi= 10.1016/0002-8703(66)90179-7}}</ref>
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     = [[Kardioloģija]]
| pronounce     =
| caption       = Mitrālā vārstuļa prolapsa gadījumā mitrālā vārstuļa viras prolapsējas (ieliecas atpakaļ) kreisajā ātrijā.
| image         = Heart mitral valve prolapse.svg
| deaths        =
}}
{{listen|filename=Mitral Valve Prolapse.wav|title=Mitrālā vārstuļa prolapsa troksnis|description=Sirds skaņas 16 gadus vecai meitenei, kurai diagnosticēts mitrālā vārstuļa prolapss un mitrālā regurgitācija. Auskultējot viņas sirdi, atskan sistoliskais troksnis un klikšķis. Ierakstīts ar stetoskopu virs mitrālā vārsta.|format=[[wav]]}}

sentences: '''Migla''' ir sīku [[ūdens]] pilienu vai [[ledus]] kristālu uzkrāšanās [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] zemākajos slāņos, padarot [[gaiss|gaisu]] mazāk caurspīdīgu un apgrūtinot [[meteoroloģiskā redzamība|redzamību]]. Migla veidojas stabilās gaisa masās, kad nav novērojams [[vējš]] vai cita veida gaisa [[konvekcija]] un gaiss kļūst [[piesātināts tvaiks|piesātināts]] vai tuvojas šim stāvoklim. Praktiski migla ir [[aerosols]], bet meteoroloģijā to pieskaita [[hidrometeori]]em. Pēc būtības migla ir ļoti zemi [[slāņmākoņi]],<ref name="weather.gov">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.weather.gov/media/zhu/ZHU_Training_Page/fog_stuff/fog_guide/fog.pdf | title= Fog | publisher= National Weather Service (weather.gov) | language= en | accessdate= 2020. gada 10. augustā}}</ref> kas saskārušies ar zemi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Pasiene
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Pasienes Sv. Krusta Romas katoļu baznīca.jpg
| image_caption          = [[Pasienes Svētā Dominika Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2      = [[Pasienes pagasts]]
| established_title      = Pirmoreiz minēta
| established_date       = 16. gadsimts
| established_title2     = Vēsturiskie nosaukumi
| established_date2      = ''Посиня''
| area_total_km2         = 1,31
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65482&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 327
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 17 | lats  = 25 | latNS  = N
| longd = 28 | longm = 9 | longs = 41 | longEW = E
| elevation_m            = 140
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5732 Pasiene
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pasiene''' (arī '''Pasīne''', '''Posīne''') ir apdzīvota vieta [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Pasienes pagasts|Pasienes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Zilupe (upe)|Zilupes]] kreisajā krastā pie autoceļa [[P52]] 44 km no novada centra [[Ludza]]s un 314 km no [[Rīga]]s.
Pasienē ir pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, pasts.

sentences: '''Trīs jaunas māsas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|vektoriālu lielumu|ķermeņa pārvietojuma izmaiņu ilgākā laika periodā|kustības ātrums}}
{{citas nozīmes|ķermeņu veikto ceļu noteiktā laika intervālā|ātrums (nozīmju atdalīšana)|ātrums}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Arabidopsis
|        autors = Heynth.
|        attēls = Arabidopsis thaliana.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Arabidopsis thaliana (L.) Heynh.}}
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Spermatophyta
| nodalījums_lv = Sēklaugi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv =
|        dzimta = Brassicaceae
|     dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|         ģints = Arabidopsis
|      ģints_lv = Sīkplikstiņi
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas daļu|Jugla|Jugla}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Jugla
|attels             =
|paraksts           = [[Brīvības gatve (Rīga)|Brīvības gatve Juglā]]. [[2006. gads|2006]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 14,099 km²
|iedzivotaju_skaits = 25 518 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Juglas ezers]]
[[Ķīšezers]]
[[Bābelītes ezers]]
[[Dambjapurva ezers]]
[[Velnezers]]
[[Juglas kanāls]]
[[Piķurga]]
|parki              =
|autobuss           = [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15.]] [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]] [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29.]] [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31.]] [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33.]]
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga)|4.]] [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16.]] [[31. trolejbusu maršruts (Rīga)|31.]] [[34. trolejbusu maršruts (Rīga)|34.]]
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
|pasta_indekss      = LV-10 (06, 24, 38, 64, 79)
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/jugla/ apkaimes.lv]
}}

'''Jugla''' ir apkaime [[Rīga]]s pilsētas austrumu daļā, [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], [[Juglas ezers|Juglas ezera]] rietumu un [[Ķīšezers|Ķīšezera]] dienvidu piekrastē. Jugla ir viens no retajiem [[lībiešu valoda|lībiešu]] cilmes nosaukumiem, kas saglabājies Rīgas vietvārdos. Tas cēlies no lībiešu vārdiem ''jog'', ''joig'', ''jok'', kas nozīmē — upe.<ref>[http://www.1201.lv/history/jugla/ Jugla], 1201.lv</ref>

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zosēnu pagasts
| karte             = Zosēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Zosēnu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Zosēnu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Zosenu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Melnbārži
| platība           = 67,4
| iedzīvotāji       = 403<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 403 / 67.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[Image:Sinh cosh tanh-lv.svg|256px|thumb|Hiperboliskā sinusa sh, hiperboliskā kosinusa ch un hiperboliskā tangensa th grafiki]]
'''Hiperboliskās funkcijas''' ir [[kompleksais mainīgais|kompleksā]] vai [[reāls mainīgais|reālā]] [[mainīgais|mainīgā]] analītiskās [[funkcija]]s. Tās ir analogās funkcijas [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskajās funkcijām]]. Vienkāršākās hiperboliskās funkcijas ir '''hiperboliskais sinuss''' "sh" un '''hiperboliskais kosinuss''' "ch", no kuriem ir atvasināts '''hiperboliskais tangenss''' "th", '''hiperboliskais kosekanss''' "csch", '''hiperboliskais sekanss''' "sech" un '''hiperboliskais kotangenss''' "cth".

sentences:
{{atsauces+}}
, [[Vitorio Orlando]], [[Žoržs Klemanso]], [[Vudro Vilsons]]'')]]

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Spāru svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Ministru_prezidents_Valdis_Dombrovskis_piedalās_LNB_jaunās_ēkas_spāru_svētkos_(5683705288).jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Vainaga uzlikšana [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] spāru svētkos 2011.gada 3.maijā
| oficiālais_nosaukums  = Spāru svētki
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = būvniecības posma pabeigšana
| svinību_laiks         =
| biežums               = vienu reizi katrai ēkai
| saistīts_ar           =
}}

sentences: '''Gels''' ir želejveidīgs [[Mīkstā vide|mīksts materiāls]], kas var būt gan mīksts un trausls, gan ciets un izturīgs<ref>A. Khademhosseini und U. Demirci ''Gels Handbook: Fundamentals, Properties and Applications'' |'''2016''' World Scientific Pub Co Inc; {{ISBN|9789814656108}}</ref><ref>''Supramolecular Polymer Networks and Gels.'' S. Seiffert (Editor), Springer, '''2015''' ASIN: B00VR5CMW6</ref>. Geli ir definēti kā mazas koncentrācijas izšķīdusi [[šķērssaišu sistēma]], kurai miera stāvoklī nav plūsmas<ref>Ferry, John D. (1980) ''Viscoelastic Properties of Polymers''. New York: Wiley, {{ISBN|0471048941}}.</ref>. Pēc svara geli pārsvarā ir šķidrumi, tomēr tie darbojas kā cietvielas, jo šķidrumā atrodas komplekss šķērssaistīto saišu tīkls. Šķidrumā veidojošās šķērssaites ir tās, kas nodrošina gela struktūru ([[cietība|cietību]]) un veicina savstarpējo mijiedarbību (saķeri), bet jāatceras, ka šo šķērssaišu vielā nav daudz — tikai pāris procenti. Tādējādi gels ir šķidruma molekulu [[Dispersā sistēma|dispersija]] cietā vielā, kurā šķidras daļiņas ir disperģētas cietā vidē. Vārdu gels pirmoreiz lietoja skotu ķīmiķis [[Tomas Grahams]], atvasinot to no [[Želatīns|želatīna]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.etymonline.com/index.php?term=gel |title=Online Etymology Dictionary: gel |last=Harper |first=Douglas |authorlink=Douglas Harper |website=[[Online Etymology Dictionary]] |accessdate=2019-04-07}}</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona ossiani
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona ossiani <small>Sinev, 1998</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona affinis''''' ir ūdensblusu suga. Tajā izšķir 2 pasugas: ''Alona ossiani ossiani'' Sinev, 1998 un ''Alona ossiani herricki'' Sinev, 2013. Izplatīta [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name="Sinev2013"/>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = [[Duče]]
Benito Musolīni
| vārds_orģ = Benito Mussolini
| attēls = Bundesarchiv Bild 183-2007-1022-506, Italien, deutsche Frontkämpfer in Rom crop.jpg
| amats = 40. [[Itālija]]s [[premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1922|10|31|N}}
| term_beigas = {{dat|1943|7|25|N}}
| priekštecis = [[Luidži Fakta]]
| pēctecis = [[Pjetro Badoljo]]
| amats2 = [[Pirmais impērijas maršals]]
| term_sākums2 = {{dat|1938|3|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1943|7|25|N}}
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = [[Pjetro Badoljo]]
| amats3 = [[Itālijas Sociālā Republika|Itālijas Sociālās Republikas]] duče
| term_sākums3 = {{dat|1943|9|23|N}}
| term_beigas3 = {{dat|1945|4|25|N}}
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[Fašisms|Fašisma]] duče
| term_sākums4 = {{dat|1919|3|23|N}}
| term_beigas4 = {{dat|1945|4|28|N}}
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| dzim_dati = {{dat|1883|7|29}}
| dzim_vieta = [[Predapio]], [[Itālija]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1945|4|28|1883|7|29}}
| mir_vieta = [[Džulīno]], [[Itālija]]
| tautība = [[itāļi|itālis]]
| partija = [[Nacionālā fašistu partija]]
[[Itālijas sociālistiskā partija]]
| dzīvesb = [[Rakele Musolīni]], laulībā no 1915
[[Ida Dalzera]], laulībā 1914—1915
| profesija = [[politiķis]], [[žurnālists]]
| reliģija = [[katoļticība|Romas katolis]] no 1927. gada, sākotnēji [[ateists]]
| bērni = [[Eda Musolīni]]
[[Vitorio Musolīni]]
[[Bruno Musolīni]]
[[Romāno Musolīni]]
[[Anna Marija Musolīni]]
[[Benito Albīno Dalzers]] (neatzīts)
| tēvs = [[Alesandro Musolīni]]
| māte = [[Roza Maltoni]]
| paraksts = Benito Mussolini Signature.svg
| alma_mater = [[Lozannas Universitāte]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera colubrina tree.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. colubrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera colubrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
'''Grimms''' var būt:
* [[Brāļi Grimmi]]:
** [[Jākobs Grimms]] (''Jacob Ludwig Karl Grimm'') — vācu filologs, jurists un mitoloģijas pētnieks (1785—1863);
** [[Vilhelms Grimms]] (''Wilhelm Carl Grimm'') — vācu filologs un mitoloģijas pētnieks (1786—1859);
* [[Vincenzs Grimms]] (''Vincenz Grimm'') — ungāru šahists (1800—1872);
* [[Grimms (vingrotājs)]] (''Grimm'') — franču vingrotājs, 1900. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

sentences: '''30. augusts''' ir gada 242. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (243. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 123 dienas.

sentences: '''Indoeiropiešu pirmvaloda''' ir hipotētiski konstruēta visu [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] kopīgā priekštece. Ir vairākas konkurējošas hipotēzes par indoeiropiešu [[Pirmvaloda|pirmvalodas]] izcelsmi.<ref>[http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130612142703/http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf|date={{dat|2013|06|12||bez}}}} Pētījums par pirmvalodu {{en ikona}}</ref> Pašreiz populārākā ir „Kurgānu hipotēze”, saskaņā ar kuru sākotnējie šīs valodas runātāji mituši [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļu piekrastes stepēs tagadējās [[Ukraina]]s dienvidos. Alternatīvā teorija aizstāv [[Anatolijas kalniene]]s izcelsmes vietu tagadējās [[Turcija]]s vidienē.<ref name="NE">[[Aigars Kalniņš]]. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/123067-indoeiropiešu-pirmvaloda Indoeiropiešu pirmvaloda]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 05.09.2023)</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Sofijas katedrāle
| native_name           = ''Собор святої Софії''
| image                 = Kijów - Sobór Mądrości Bożej 01.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Kijeva
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 50 | latm  = 27 | lats  = 10 | latNS  = N
| longd = 30 | longm = 30 | longs = 52 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Austrumu pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = Bizantiešu arhitektūra, Ukrainas baroks
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 29,5 m
| width                 = 29,3 m
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Kijivas Svētās Sofijas katedrāle''' ({{val|uk|Собор святої Софії}}) ir [[arhitektūras piemineklis]] [[Ukraina]]s galvaspilsētā [[Kijiva|Kijivā]]. Viens no ievērojamākajiem [[Kijivas Krievzeme]]s mākslas un arhitektūras pieminekļiem. Nosaukums cēlies no [[Svētā Sofija|Svētās Sofijas]] Stambulā.
Baznīcai pēc pārbūves ir 5 jomi un 13 kupoli, kas ir samērā neraksturīgi [[bizantiešu arhitektūra]]i.
1990. gadā kopā ar [[Kijivas Pečeru klosteris|Kijivas Pečeru klosteri]] tā iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: '''Karbonāti''' ir [[ogļskābe]]s (H2CO3) [[sāļi]]. Lielākā daļa karbonātu slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]], šķīstoši ir tikai [[nātrijs|nātrija]], [[kālijs|kālija]] un [[amonjaks|amonija]] karbonāti. [[Sārmzemju metāli|Sārmzemju metālu]] karbonāti ir sastopami dabā [[karbonātieži|karbonātiežu]] sastāvā. Par karbonātiem dažreiz sauc arī ogļskābes [[esteri|esterus]] (R1R2CO3). '''Karbonātjons''' (CO32-) ir ogļskābes anjons. Ogļskābe ir vāja divvērtīga skābe. '''Hidrogēnkarbonāti''' ir ogļskābes skābie sāļi. '''Hidrogēnkarbonātjons''' - HCO3-.

sentences: '''Marijs''' (''Murray'', siev. dz. '''Marija''') ir populārs britu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{citas nozīmes|putekļu eksperimentu|CARE|CARE}}
'''Charged Aerosol Release Experiment''' jeb '''CARE''' (no {{val|en| }} "Lādēta aerosola izlaišanas eksperiments") bija [[ASV Jūras flotes Pētniecības laboratorija]]s eksperiments, ar [[raķete|raķeti]] izlaižot putekļus [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] augšējos slāņos, radītu makslīgus [[sudrabainie mākoņi|sudrabainos mākoņus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2008cosp...37..261B|title=The Charged Aerosol Release Experiment (CARE) Program|author=Bernhardt, Paul|author2= Scales, Wayne|author3= Sternovsky, Zoltan|author4= Kelley, Michael|author5= Hysell, David|author6= Holzworth, Robert|date=37th COSPAR Scientific Assembly. Held 13-20 July 2008, in Montréal, Canada., p.261|publisher=Astrophysics Data System |accessdate=2009-09-16|language=angliski}}</ref>

sentences: '''Placenta''' ({{val-la|placenta}} — ‘plācenis’) ir [[orgāns]], kas mātes organismā savieno [[embrijs|embriju]] ar [[dzemde]]s sienu. Placenta ar [[asinis|asiņu]] palīdzību embriju nodrošina ar barības vielām un gāzu apmaiņu, kā arī aizvada no tā prom tam nevēlamās vielas. Placenta ir visām [[placentāļi|placentāļu]] zīdītāju sugu mātītēm. Līdzīgs veidojums ar līdzīgām funkcijām ir arī dažām [[somaiņi|somaiņu]] sugām, kā arī dzīvdzemdētāju [[skrimšļzivis|skrimšļzivju]], [[čūskas|čūsku]] un [[ķirzakas|ķirzaku]] sugām.

sentences: [[ANO Ģenerālā asambleja|Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja]] pasludināja [[3. maijs|3. maiju]] par '''Pasaules preses brīvības dienu''' jeb vienkārši '''Pasaules preses dienu''', kas tiek atzīmēta, lai palielinātu izpratni par [[Preses brīvība|preses brīvības nozīmi]] un atgādinātu valdībām par pienākumu ievērot un atbalstīt [[Vārda brīvība|vārda brīvību]], kas noteikta 1948. gada [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija|Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas]] 19. pantā, kā arī atzīmējot [[Vindhukas deklarācija]]s gadadienu — paziņojumu par brīvas preses principiem, ko 1991. gadā [[Vindhuka|Vindhukā]] apkopoja [[Āfrika]]s laikrakstu žurnālisti. Katru gadu pasaules preses brīvības indeksu publicēja organizācija [[Reportieri bez robežām]]. Kopš 2002. gada viņi indeksu veido pamatojoties uz pašas organizācijas vērtējumu par valstu preses brīvības rekordiem iepriekšējā gadā. Tā mērķis ir atspoguļot žurnālistu, ziņu organizāciju un interneta lietotāju brīvības pakāpi katrā valstī, kā arī varas iestāžu centienus ievērot šo brīvību.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija''
''Социјалистичка Федеративна Република Југославија''
|nosaukums_latv_val  = Dienvidslāvijas Federatīvā Sociālistiskā Republika
|sugasvārds          = valsts
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Rietumbalkāni
|valsts              =
|laikmets            = [[Aukstais karš]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	'''1945–1990''': [[Federatīva republika|Federatīva]] [[Sociālistiska valsts|sociālistiska republika]]
'''1990–1992''': Federatīva [[parlamentāra republika]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1945
|gads_beigas         = 1992
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Republikas pasludināšana
|date_start          = {{dat|1945|11|29||bez}}
|event_end           = Izveidota [[Dienvidslāvijas Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas FR]]
|date_end            = {{dat|1992|4|27||bez}}
|
|event1              = Dienvidslāvijas sabrukums
|date_event1         = {{dat|1991|6|25||bez}} – {{dat|1992|4|27||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Dibināta [[Dienvidslāvijas Demokrātiskā Federācija (1943–1945)|Dienvidslāvijas DF]]
|date_pre            = {{dat|1943|11|29||bez}}
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                  = Dienvidslāvijas Demokrātiskā Federācija (1943—1945)
|flag_p1             = Flag_of_Yugoslavia_(1943–1946).svg
|p2                  = Triestes brīvā teritorija
|flag_p2             = Free_Territory_Trieste_Flag.svg
|p3                  =
|flag_p3             =
|s1                  = Horvātija
|flag_s1             = Flag_of_Croatia.svg
|s2                  = Slovēnija
|flag_s2             = Flag_of_Slovenia.svg
|s3                  = Maķedonijas Republika
|flag_s3             = Flag_of_Macedonia_(1992–1995).svg
|s4                  = Bosnijas un Hercegovinas Republika
|flag_s4             = Flag_of_Bosnia_and_Herzegovina_(1992–1998).svg
|s5                  = Serbija un Melnkalne
|flag_s5             = Flag_of_Serbia_and_Montenegro_(1992–2006).svg
|
|image_flag          = Flag_of_Yugoslavia_(1946-1992).svg
|flag                = Dienvidslāvijas SFR karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Emblem_of_Yugoslavia_(1963–1992).svg
|symbol              = Dienvidslāvijas SFR ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Yugoslavia_1956-1990.svg
|image_map_caption   = Dienvidslāvijas SFR 1989. gadā
|
|galvaspilsēta       = Belgrada
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Bratstvo i jedinstvo''
|national_anthem     = ''Hej, Sloveni''
|kopīgas_valodas     = [[Serbhorvātu valoda|serbhorvātu]], [[Slovēņu valoda|slovēņu]], [[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]]
|reliģija            = [[ateisms|Valsts ateisms]]
|nauda               = [[Dienvidslāvijas dinārs]]
|
|
|leader1             = [[Josips Brozs Tito]] (pirmais)
|leader2             = [[Svetozars Marovičs]] (pēdējais)
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1945–1980
|year_leader2        = 1989–1990
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Dienvidslāvijas valsts vadītāju uzskaitījums|Komunistu līgas līderis]]
|representative1     = [[Ivans Ribars]] (pirmais)
|representative2     = [[Stjepans Mesičs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1945–1953
|year_representative2 = 1991
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Dienvidslāvijas valsts vadītāju uzskaitījums|Prezidents]]
|deputy1             = [[Josips Brozs Tito]] (pirmais)
|deputy2             = [[Ante Markovičs]] (pēdējais)
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = 1945–1963
|year_deputy2        = 1989–1991
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = Premjerministrs
|
|
|legislature         = Federālā asambleja
|house1              = Republiku palāta
|type_house1         = augšpalāta
|house2              = Pilsoņu palāta
|type_house2         = apakšpalāta
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1988
|stat_platība1       = 255800
|stat_pop1           = 23300000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Rusisms''' ({{val|fr|russisme}}, {{val|ru|русизм}}) jeb '''krievisms''' ir [[aizguvums]] no [[krievu valoda]]s kādā citā [[valoda|valodā]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] tie pastiprināti sāka ienākt kopš 9. gadsimta, pastiprinoties kultūras sakariem ar senkrievu ciltīm un sākot ar 18. gadsimtu, [[Latvija]]i nokļūstot [[Krievijas Impērija]]s sastāvā un no 1940. gada līdz 1991. gadam atrodoties [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā, kur tika īstenota [[pārkrievošana]]s politika.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Enciklopēdijas - Latvijas vēstures enciklopēdija. Pārkrievošana |work= Letonika.lv. |url= http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana/32625 |accessdate= 2013. gada 12. janvārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304194330/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana%2F32625 |archivedate= 2016. gada 4. Marts }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce| title= «Padomju normu» spēkā uzturēšana latviešu valodā nav pieņemama |author= Jānis Priedkalns |date= 2007. gada 5. oktobris |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] | url= http://www.apollo.lv/zinas/padomju-normu-speka-uzturesana-latviesu-valoda-nav-pienemama/365686 | accessdate= 2013. gada 12. janvārī | language= latviski}}</ref> Krievu valodai bija arī liela nozīme kā tuvākai kontaktvalodai, ar kuras starpniecību latviešu valodā ieplūda dažādu citu valodu aizguvumi.<ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 Tuvākās kontaktvalodas aspekts] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110527185131/http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 |date={{dat|2011|05|27||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Vēsture]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Roberts Slokenbergs''' ([[1898]]—[[1957]]) bija [[Rūjienas draudze]]s mācītājs ([[1929]]—[[1942]]). Nodibinājis privātu draudzes pamatskolu [[Rūjiena|Rūjienā]].

labels: Daba Politika Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Sports Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Sports Sports Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports Latvija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture VÄsture CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija MÄksla Daba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Sports SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba VÄsture KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Sports MÄksla CilvÄki Latvija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Sports Daba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki MÄksla Latvija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Daba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Notikumi DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Politika Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba CilvÄki Daba CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba Daba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Latvija CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija MÄksla Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Notikumi KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi MÄksla Notikumi Latvija Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Latvija Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture VÄsture Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki CilvÄki VÄsture Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Latvija CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Sports Politika MÄksla KultÅ«ra Sports CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki MÄksla Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija Politika KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki JÄdzieni Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Daba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Daba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture Latvija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Sports Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika Daba Daba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Politika Latvija CilvÄki CilvÄki Politika Politika DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki MÄksla KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Notikumi MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija Politika Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba MÄksla Latvija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Daba MÄksla VÄsture ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba MÄksla Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Latvija Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra Notikumi KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Sports Latvija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Sports KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Daba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Latvija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra VÄsture VÄsture Latvija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Politika VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Latvija Daba Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Politika ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni VÄsture Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ReliÄ£ija KultÅ«ra Politika Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki CilvÄki VÄsture KultÅ«ra MÄksla Latvija Daba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Sports Daba Latvija SabiedrÄ«ba Politika Daba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra MÄksla MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija Latvija Politika MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki MÄksla Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Notikumi Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla JÄdzieni ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni Sports Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Notikumi Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports CilvÄki CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Notikumi KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Daba Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports VÄsture KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Latvija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija MÄksla JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki