sentences:
, [[gaismas diode]] un [[tranzistors]].]]
'''Pusvadītājs''' ir materiāls, kas [[elektrība]]s vadīšanas spējas ziņā ierindojams starp [[metāls|metāliem]] (strāvas vadītājiem) un [[dielektriķis|dielektriķiem]], un kura elektrovadītspēja ir atkarīga no [[elektrons|elektronu]] kustības rakstura. Pie pusvadītājiem pieder daudzi [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] IV, V un VI grupas elementi, tādi kā [[germānijs]], [[silīcijs]], [[fosfors]], [[selēns]], daži [[minerāli]] un citi. Pusvadītāji ir ārkārtīgi jutīgi pret ārējo iedarbību ([[temperatūra]]s, apgaismojuma pakāpes maiņu, [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] starojumu). Šīs pusvadītāju īpašības plaši izmanto dažādai [[enerģija]]s pārveidošanai, it īpaši, lai iegūtu aukstumu, [[Siltums|siltumu]], elektrisko enerģiju no siltuma ([[termoelektroģenerators]]), no staru enerģijas ([[fotoelements]], [[saules baterija]]), no [[Jonizējošais starojums|radioaktīvā izstarojuma]] enerģijas ([[atombaterija]]) utt. Ar pusvadītāju aparātu palīdzību ģenerē, pastiprina un transformē [[maiņstrāva|maiņstrāvu]]. Gandrīz jebkuras mūsdienu [[Elektronika|elektroniskās]] ierīces darbība balstās uz pusvadītāju fizikālajām īpašībām.

sentences: '''Provitamīni''' ir organiski mazmolekulāri [[Ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], kas ķermenī pārveidojas par [[Vitamīni|vitamīniem]]. Termins "provitamīns" tiek izmantots, lai apzīmētu, ka vielai nepiemīt vai ir maza vitamīna aktivitāte, bet tā [[vielmaiņa]]s procesos var tikt pārveidota par aktīvo vitamīnu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(La)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, dzeltenzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Misija: Lielveikals
| attēls                   = Paul blart mall cop film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Paul Blart: Mall Cop''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Karrs]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Tods Gārners]]
* [[Berijs Bernardi]]
| scenārija autors         =
* Kevins Džeimss
* [[Niks Bakajs]]
| galvenajās lomās         = Kevins Džeimss
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|1|16||bez}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009|title=Paul Blart: Mall Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160422075620/http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mallcop.htm|title=Paul Blart: Mall Cop (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Misija: Lielveikals 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Misija: Lielveikals"''' ({{val|en|Paul Blart: Mall Cop}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Karrs]]. Galvenās lomas atveidotājs, kā arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem ir [[Kevins Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|16||bez}}. Filmai 2015. gadā iznāca turpinājums "[[Misija: Lielveikals 2]]".

sentences:
{{Navbox
|name=Impērijas Vidusāzijā
|title=Senās [[Vidējie Austrumi|Vidējo Austrumu]] impērijas
|list1=[[Mīdieši]] → [[Ahemenīdu impērija|Ahemenīdi]] → [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra lielvalsts]] → [[Grieķu Baktrija|Baktrija]] → [[Maurju impērija|Maurji]] → [[Seleikīdu impērija|Seleikīdi]] → [[Parta]] → [[Kušānu valsts|Kušāni]] → [[Sasanīdu impērija |Sasanīdi]] → [[Umajādu kalifāts|Umajādi]] → [[Abāsīdu kalifāts|Abāsīdi]] → [[Tahirīdu impērija|Tahirīdi]] →  [[Safarīdu impērija|Safarīdi]] →  [[Samanīdu impērija|Samanīdi]] → [[Gaznevīdu impērija|Gaznevīdi]] → [[Gūrīdu impērija|Gūrīdi]] → [[Lielā Seldžuku impērija|Seldžuki]] → [[Horezmas valsts|Horezma]]{{→}} [[Mongoļu impērija|Mongoļi]]{{→}} [[Timurīdu lielvalsts|Timurīdi]]{{→}} [[Sefevīdi|Sefevīdi]]{{→}} [[Afšarīdu impērija|Afšarīdi]]{{→}} [[Mogulu impērija|Moguli]]{{→}} [[Durrānī impērija|Durrānī]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Centrālāzijas vēsture]]
[[Kategorija:Dienvidrietumāzija]]
</noinclude>

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritušie eņģeļi
| operators = [[Kristofers Doils]]
| attēls = Fallen-Angels-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, ''neo-noir''
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Džefrijs Lau
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Leons Lai]]
* [[Mišela Raisa]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Čārlija Jana]]
* [[Kārena Moka]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''墮落天使''
| studija = ''Jet Tone Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kino International''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|9|6}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = * [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritušie eņģeļi"''' ({{Val|zh|墮落天使}}, {{Zh-p|Duòluò Tiānshǐ}}) ir 1995. gada [[Honkonga]]s ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leons Lai]], [[Mišela Raisa]], [[Takeši Kaneširo]], [[Čārlija Jana]] un [[Kārena Moka]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Pašgājējartilērijas infokaste
|       nosaukums =
|          attēls =
|      virsraksts =
|          valsts =
|           kgads =
|        razosana =
|        daudzums =
|       brunojuma =
|         apkalpe =
|          garums =
|         platums =
|        augstums =
|            masa =
|          bruņas =
|       primārais =
|     sekundārais =
|         dzinējs =
|   dzinēja_jauda =
|  ātrums_uz ceļa =
|   zs_koeficents =
|  maks. attālums =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>
<templatedata>
{
	"params": {
		"nosaukums": {},
		"attēls": {},
		"attēla izm": {},
		"virsraksts": {},
		"valsts": {},
		"kgads": {},
		"razosana": {},
		"daudzums": {},
		"brunojuma": {},
		"apkalpe": {},
		"garums": {},
		"platums": {},
		"augstums": {},
		"masa": {},
		"bruņas": {},
		"primārais": {},
		"sekundārais": {},
		"dzinējs": {},
		"dzinēja_jauda": {},
		"ātrums_uz ceļa": {},
		"zs_koeficents": {},
		"maks. attālums": {},
	},
	"paramOrder": [
		"nosaukums",
		"attēls",
		"attēla izm",
		"virsraksts",
		"valsts",
		"kgads",
		"razosana",
		"daudzums",
		"brunojuma",
		"apkalpe",
		"garums",
		"platums",
		"augstums",
		"masa",
		"bruņas",
		"primārais",
		"sekundārais",
		"dzinējs",
		"dzinēja_jauda",
		"ātrums_uz ceļa",
		"zs_koeficents",
		"maks. attālums"
	],
	"format": "block"
}
</templatedata>

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Ungārijas Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Magyar Állami Operaház''
| attēls           = Hungarian_State_Opera_House(PDXdj).jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| karte            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 47.502808 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.058189 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Miklošs Ibls]]
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       = 1300
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.opera.hu/}}
}}
<mapframe text="Neizīdles ezers" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q36833"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Valsts opera''' ({{val|hu|Magyar Állami Operaház}}) ir operteātris [[Ungārija]]s galvspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Andrāši prospekts|Andrāši prospektā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|latviešu rotaslietu|Nameja gredzens|Nameja gredzens}}
'''Nameja gredzens''' ir viena no [[latvieši|latviešu]] rotaslietām. Gredzenam ir raksturīgs bizes veida trīsdaļīgs vijums, kur katrs no tiem simbolizē vienu no trim [[Latvija]]s novadiem — [[Vidzeme|Vidzemi]], [[Latgale|Latgali]] un [[Kurzeme|Kurzemi]] un to vienotību.<ref>[http://krz.ltn.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=48:ring-of-latvia&catid=36:articles&Itemid=54 Ring of Latvia] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200925184724/http://krz.ltn.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=48:ring-of-latvia&catid=36:articles&Itemid=54 |date={{dat|2020|09|25||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernsts Fromholds-Treijs
|     vārds_orig = ''Ernst Fromhold-Treu''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Šamberī
 | official_name            = ''Chambéry''
 | settlement_type          = komūna
 | image_skyline            = Chambéry depuis les Monts.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Blason de Chambéry.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{FRA}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Overņa-Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Savoja]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 20.99
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014. gada janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 59490
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 45 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 55 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 73000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 270
 | website                  = {{URL|http://www.chambery.fr}}
 | footnotes                =
}}
'''Šamberī''' ({{val|fr|Chambéry}}, {{izrunā|ʃɑ̃beʁi}}) ir komūna [[Francija]]s austrumos, [[Overņa-Rona-Alpi|Overņas-Ronas-Alpu]] reģionā. Šamberī ir [[Savoja]]s departamenta administratīvais centrs. Tā atrodas [[Leises ieleja|Leises ielejā]] starp [[Božes masīvs|Božes]] un [[Lagrandes Šartezes masīvs|Lagrandes Šatrezes]] masīviem, 55 km uz ziemeļaustrumiem no [[Grenoble]]s. 2014. gadā Šamberī dzīvoja 59,5 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences: '''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |         name = Tokpisins
 |   nativename = ''{{lang|tpi|Tok Pisin}}''
 |  familycolor = Kreoliskā
 |pronunciation =
 |       states = [[Jaungvineja]]
 |     speakers = 120 000 (2004)
 |       script = [[latīņu alfabēts]] ([[tokpisina alfabēts]])
 |         rank =
 |         fam2 = [[Angļu kreoliskās valodas|Angļu kreoliskās]]
 |         fam3 = Klusā okeāna angļu kreoliskā
 |       nation = {{PNG}}
 |       agency =
 |         iso1 =
 |         iso2 = tpi
 |         iso3 = tpi
 |          map =
}}

'''Tokpisins'''<ref name="vēstnesis"/> (''Tok Pisin''), '''Jaungvinejas pidžins''' jeb '''neomelanēziešu valoda'''<ref name="VVC"/> ir [[kreoliskās valodas|kreoliskā valoda]], kurā runā viscaur [[Papua-Jaungvineja|Papua-Jaungvinejā]]. Tā ir viena no Papua-Jaungvinejas [[valsts valoda|valsts valodām]]. Šī valoda radusies uz [[angļu valoda]]s pamata. Papua-Jaungvinejā kopējais valodu skaits tiek lēsts vairākos simtos. Koloniālajā laikā, lai sazinātos ar kolonistiem, ierēdņiem, tirgotājiem un misionāriem, vietējie iedzīvotāji sāka runāt sagrozītā angļu valodā ar [[melanēzieši|melanēziešu]] gramatiku, kas ar laiku kļuva par tokpisinu.

sentences: '''Dielektroforēze''' ir [[Polarizācija|polarizējamu]] dielektrisku daļiņu kustība šķidrā vidē nehomogēnā [[Elektriskais lauks|elektriskajā laukā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Pohl|first=Herbert A.|date=1951-07-01|title=The Motion and Precipitation of Suspensoids in Divergent Electric Fields|url=https://aip.scitation.org/doi/abs/10.1063/1.1700065|journal=Journal of Applied Physics|volume=22|issue=7|pages=869–871|doi=10.1063/1.1700065|issn=0021-8979}}</ref> Dielektroforēzes spēks ir atkarīgs no šķidrās vides, daļiņas izmēriem un elektriskajām īpašībām, kā arī elektriskā lauka [[Frekvence|frekvences]]. To iespējams izmantot, lai ar zināmām frekvencēm ietekmētu daļiņas ar konkrētu formu un izmēru. Ar dielektroforēzes palīdzību iespējams [[Šķīdums|šķīdumā]] izdalīt [[Šūna|šūnas]] vai orientēt un manipulēt [[Nanodaļiņa|nanodaļiņas]]<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hughes|first=Michael Pycraft|date=2000-06-01|title=AC electrokinetics: applications for nanotechnology|url=https://iopscience.iop.org/article/10.1088/0957-4484/11/2/314|journal=Nanotechnology|volume=11|issue=2|pages=124–132|doi=10.1088/0957-4484/11/2/314|issn=0957-4484}}</ref> vai nanovadus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Constantinou|first=Marios|last2=Rigas|first2=Grigorios Panagiotis|last3=Castro|first3=Fernando A.|last4=Stolojan|first4=Vlad|last5=Hoettges|first5=Kai F.|last6=Hughes|first6=Michael P.|last7=Adkins|first7=Emily|last8=Korgel|first8=Brian A.|last9=Shkunov|first9=Maxim|date=2016-04-26|title=Simultaneous Tunable Selection and Self-Assembly of Si Nanowires from Heterogeneous Feedstock|url=https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acsnano.6b00005|journal=ACS Nano|language=en|volume=10|issue=4|pages=4384–4394|doi=10.1021/acsnano.6b00005|issn=1936-0851}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Taksis
 | oriģinālnos = ''Taxi''
 |      attēls = TaxiPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Žerārs Piress]]
 |  producents =
* [[Liks Besons]]
* Mišela Petīna
* Lorents Petīns
 |   scenārijs = Liks Besons
 |     aktieri =
* [[Sami Naseri]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* Manuela Gurari
* [[Emma Viklunda|Emma Šoberga]]
* [[Bernārs Fārsī]]
 |      mūzika = ''[[Akhenaton]]''
 |   operators = Žans Pjērs Sovērs
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ARP
* ''[[TF1 Group|TF1 Films Productions]]''
* ''[[StudioCanal|Le Studio Canal+]]''
* ''Cofimage 9''
* ''Studio Image 4''
* ''[[EuropaCorp]]'' {{small|(titros nav norādīta)}}
 | izplatītājs = ''ARP Sélection''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|4|8}}
 |      ilgums = 90 minūtes
 |      valsts = {{FRA}}
 |      valoda = [[franču valoda|franču]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,7 miljoni}}<ref name="jpbo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=3040|title=Taxi (1998)|work=JP's Box-Office|access-date=8 March 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|44,5 miljoni}}<ref name="jpbo" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Taksis 2]]"
 |        imdb =
}}
'''"Taksis"''' ({{val|fr|Taxi}}) ir 1998. gada Francijas [[spriedzes filma|spriedzes]] [[kinokomēdija]]. Filmas režisors ir [[Žerārs Piress]], scenārija autors [[Liks Besons]]. Galvenās lomas atveido [[Sami Naseri]], [[Frederiks Difentāls]] un [[Mariona Kotijāra]]. Šī ir pirmā filma [[Taksis (filmu sērija)|"Takša" filmu sērijā]]. Filmai ir četri turpinājumi: "[[Taksis 2]]" (''Taxi 2''), "[[Taksis 3]]" (''Taxi 3''), "[[Taksis 4]]" (''Taxi 4'') un "[[Taksis 5]]" (''Taxi 5''), kā arī viena filmas angļu valodas verisja "[[Ņujorkas taksometrs]]" (''Taxi'', 2004). Tāpat filma iedvesmojusi 2014. gada ASV televīzijas seriālu "[[Bruklinas taksis]]" (''Taxi Brooklyn'').

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bazilijs Plīnijs
|         vārds_orig = ''Basilius Plinius''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = apmēram 1540. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas arhibīskapija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1605
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = Rīga
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = vācbaltietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mediķis
| rakstīšanas valoda = Latīņu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Cildenās Rīgas, Livonijas metropoles slavinājums"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bazilijs Plīnijs''' (''Basilius Plinius''; ap 1540—1605)<ref name="lat">{{LAT e|4|780}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences: '''Teoloģija''' ({{val|el|Θεός}} (''theos'') — 'Dievs' un ''λόγος'' (''logos'') — 'mācība') ir kādas [[reliģija]]s [[reliģiska doktrīna|doktrīnu]] kopums. Teoloģija iespējama tikai [[Teisms|teismā]]. Tiek mācīta dažādu iemeslu dēļ. Daži to apgūst, lai labāk izprastu savu reliģiju, savukārt citi noskaidro atšķirības starp dažādām reliģijām.

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=115|ipa=625|ipa-image=Xsampa-F.png|unicode=U+0271|xsampa=F|kirshenbaum=M|sound=labiodental nasal.ogg}}
s vārdā ''komfyr'' ''([[plīts]])''.]]
'''Labiodentāls nazāls līdzskanis''' tiek lietots dažās runātajās [[Valoda|valodās]]. [[IPA]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɱ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>F</tt>. Reizēm IPA tiek lietots <m> ar [[Dentāls līdzskanis|dentālo]] [[Diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]]: {{IPA|[m̪]}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Haselhuhn-01.jpg
| att_nosaukums = [[Mežirbe]] (''Tetrastes bonasia'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrastes
|      ģints_lv = Mežirbes
|      binomial = Tetrastes
([[Alexander Graf Keyserling|Keyserling]] & [[Johann Heinrich Blasius|Blasius]], 1840)
|   kategorijas = nē
}}
'''Mežirbes''', '''mežirbju ģints''' (''Tetrastes'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Abas tradicionāli ir medību putni.

sentences: {{Commonscat|Folk metal music groups|Folkmetāla grupas}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
'''Persongadi''' ir termins [[medicīna|medicīnā]], tas apzīmē pacientu novērošanas ilgumu. Piemēram, ja 100 [[pacients|pacienti]] tiek ārstēti 1 gadu vai 200 pacienti — pusgadu, to novērošana aizņēmusi 100 persongadus.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N2O3
|molmasa=132,118
|blīvums=1543
|kušanas temperatūra=235 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Asparagīns''' ('''''Asn''''', asparagīnskābes monoamīds, C4H8N2O3) ir [[aminoskābe]]. Asparagīns ir bezkrāsaini rombiski kristāli.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vīnes Milzu panorāmas rats
| status              =
| image               = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vīnes Milzu panorāmas rats
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| location            = [[Vīne]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.216651 | latNS  = N
| longd = 16.395949 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Vīnes Milzu panorāmas rats
| label_position      = top
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences:
'''Rīgas 1. pilsētas (vācu) teātris''', dibināts kā '''Rīgas pilsētas teātris''' ({{val|de|Rigaer Stadttheater}}), bija 1782. gadā dibinātais senākais [[Rīga]]s pilsētas teātris. Repertuārā bija arī [[opera]]s izrādes un koncerti. No 1837. gada līdz 1839. gadam teātrī strādāja komponists [[Rihards Vāgners]], koncertēja [[Ferencs Lists]] (1842), [[Klāra Vīka-Šūmane]] (1844), [[Antons Rubinšteins]] (1844) un [[Ektors Berliozs]] (1847).
Tagad kādreizējās Muses biedrības nams Riharda Vāgnera ielā 4 ir pārbūvēts, bet Rīgas 1. pilsētas vācu teātra jaunajā ēkā no 1919. gada darbojas [[Latvijas Nacionālā opera]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Andrāšs Šifs
|      Vārds_orig = András Schiff
|          Attēls = András Schiff Salzburg2013 01.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Andrāšs Šifs Zalcburgā 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1953|12|21}}
|        Vieta_dz = [[Budapešta]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[klavieres|pianists]], [[diriģents]]
|     Instrumenti = [[klavieres]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://andrasschiff.com andrasschiff.com]
|         Dzimums = vīrietis
}}
'''Andrāšs Šifs''' ([[Ungāru valoda|ungāru:]] ''András Schiff'', dzimis [[1953. gads|1953.]] gada [[21. decembris|21. decembrī]]) ir [[Ungārija|Ungārijā]] dzimis ebreju izcelsmes britu klasiskais pianists. Tiek uzskatīts par vienu no labākajiem [[Bēthovens|L. van Bēthovena]] mūzikas interpretētājiem, kā arī plaši pazīstams kā [[Mocarts|V.A. Mocarta]], [[Johans Sebastiāns Bahs|J.S. Baha]], [[Francis Šūberts|F. Šūberta]] un [[Roberts Šūmanis|R. Šūmaņa]] skaņdarbu izpildītājs.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Amsterdamas kanāli
 |      native_name = ''Amsterdamse grachten''
 |       other_name =
 |            image = Amsterdam_Prinsengracht_Wallpaper.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption = Prinsengrahts
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.365 | latNS  = N
 | longd = 4.887778 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 17. gadsimts
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Amsterdamas 17. gadsimta kanālu loka rajons Singelgrahta iekšpusē
   | designation1_date = 2010
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = i, ii, iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1349 1349]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name =  Platība
   | designation1_free2value = 	198.2 ha
}}
}}

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = D'Estes villa
| native_name         = ''Villa d'Este''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = Villa_Deste_park_Rometta_2011_2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[renesanse]]
| structural_system   =
| owner               = Itālijas valsts
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Lacio|Tivoli}}
| latd  = 41.9625
| longd = 12.796111
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1752. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Pirro Ligorio]] / [[Džovanni Lorenco Bernīni]] (interjers [[Džirolamo Muciano]] un [[Federiko Cukaro]])
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = d'Estes villa, Tivoli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 2001. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1025 1025]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 4,5 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="D'Estes villa" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q746063"
}
</mapframe>

sentences: '''K vitamīni''' ir strukturāli līdzīgu taukos šķīstošu [[Vitamīni|vitamīnu]] grupa, kas nepieciešama [[asinsrece]]i un [[Kalcijs|kalcija]] saistīšanai [[Kauls|kaulos]] un citos [[Audi|audos]]. K vitamīns ietekmējot dažādu [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] struktūru, ļauj tiem piesaistīt kalcija jonus, kas citādāk nebūtu iespējams. Bez K vitamīna asinsrece ir būtiski traucēta un var izraisīt nekontrolējamu asiņošanu. Vitamīna darbības pamatā ir stimulējoša ietekme uz tā dēvēto K vitamīna atkarīgo asins recēšanas faktoru sintēzi [[Aknas|aknās]].<ref>''Damm W., Bouquot A. Oral and maxillofacial pathology (second edition) 2002 (714).''</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour = #76A8FF
 |          name = Vladislavs Stšemiņskis
 |     name_orig = ''Władysław Strzemiński''
 |         image = Strzemiński.jpg
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1893|11|21}}
 |      location = {{vieta|Krievijas impērija|Minska|td=Baltkrievija}}
 |     deathdate = {{Miršanas datums un vecums|1952|12|26|1893|11|21}}
 |    deathplace = {{vieta|Polija|Lodza}}
 |        places =
 |   nationality =
 |         field = [[glezniecība]]
 |      training =
 |      movement = [[Avangards (māksla)|avangards]]<br />[[abstrakcionisms]]
 |  famous works =
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Vladislavs Stšemiņskis''' ({{val-pl|Władysław Strzemiński}}, {{val-be|Уладзіслаў Стжэміньскі}}, dzimis {{dat|1893|11|21}} [[Minska|Minskā]], miris {{dat|1952|12|26}} [[Lodza|Lodzā]]) bija poļu [[Avangards (māksla)|avangards]] [[mākslinieks]], [[abstrakcionisms|abstrakcionisma]] teorētiķis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.weranda.pl/sztuak-new/slawni-artysci/zolnierz-awangardy|title=Żołnierz awangardy|publisher=weranda.pl}}</ref>

sentences:
{{mazais burts}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = grep
| title                  =
| logo                   = <!-- Image name is enough -->
| logo caption           =
| logo size              =
| logo alt               =
| screenshot             = <!-- Image name is enough -->
| caption                =
| screenshot size        =
| screenshot alt         =
| collapsible            =
| author                 = [[Kens Tomsons]]<ref name=history102>{{grāmatas atsauce|last=Kernighan|first=Brian|title=The Unix Programming Environment|url=https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern|year=1984|publisher=Prentice Hall|isbn=0-13-937681-X|pages=[https://archive.org/details/unixprogramminge0000kern/page/102 102]}}</ref><ref>[https://medium.com/@rualthanzauva/grep-was-a-private-command-of-mine-for-quite-a-while-before-i-made-it-public-ken-thompson-a40e24a5ef48 “grep was a private command of mine for quite a while before i made it public.” -Ken Thompson], By Benjamin Rualthanzauva, Published on Feb 5, 2014, Medium</ref>
| developer              =
| released               = 1974. gada novembrī<ref name=history102 />
| discontinued           =
| latest release version =
| latest release date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| latest preview version =
| latest preview date    = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
| status                 =
| programming language   =
| operating system       =
| platform               =
| size                   =
| language               =
| language count         = <!-- Number only -->
| language footnote      =
| genre                  =
| license                =
| alexa                  =
| website                =
| standard               =
| AsOf                   =
}}
'''grep''' ir [[komandrindas saskarne|komandrindas]] utilītprogramma, ko izmanto, lai vienkārša teksta datu kopās meklētu rindas, kuras atbilst [[regex|regulārām izteiksmēm]]. Tās nosaukums cēlies no [[ed (teksta redaktors)|ed]] komandas ''g/re/p'' ('''''g'''lobally search a'' '''''r'''egular '''e'''xpression'' and '''''p'''rint''), kas veic tādu pašu darbību: veic globālu meklēšanu pēc regulāras izteiksmes un izdrukā visas atbilstošās rindas.<ref>Hauben et al. 1997, Ch. 9</ref><ref name="etymology">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.catb.org/~esr/jargon/html/G/grep.html |title=grep |accessdate=2006-06-29 |last=Raymond |first=Eric |authorlink=Eric S. Raymond |work=Jargon File }}</ref> Grep sākotnēji tika izstrādāts ''[[Unix]]'' operētājsistēmai, bet mūsdienās ir pieejams visām ''Unix'' līdzīgajām sistēmām.

sentences: '''UNIX''' ir [[Pārnesamā programmatūra|pārnesama]], daudzuzdevumu un daudzlietotāju [[operētājsistēma]], ko sākotnēji izstrādāja [[ATT|AT&T]] [[Bell Labs]] darbinieki, tai skaitā [[Kens Tomsons]], [[Deniss Ričijs]] un [[Daglass Makilrojs]]. Mūsdienās UNIX ir sadalījusies vairākos atzaros, ko laika gaitā ir izstrādājuši AT&T, vairāki komerciāli uzņēmumi, kā arī bezpeļņas organizācijas, piemēram, [[GNU]] projekta līdzstrādnieki.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Šefers
|     vārds_orig = ''Peter Shaffer''
|         attēls = Peter Shaffer, 1966.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Pīters Šefers 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Īrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]]
|rakstīšanas valoda = angļu
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Atdzejojums''' jeb '''atdzeja''' ir [[dzeja|dzejiska]] teksta [[Tulkošana|tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], saglabājot oriģināla jēgu un formas īpatnības.

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nīolesunna
 | official_name              = ''Ny-Ålesund''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ny-Ålesund 2013 06 07 3603.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz Nīolesunnu
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 55 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 55 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1916}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 35-130
 | population_as_of         = {{dat|2007|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://kingsbay.no/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
'''Pasaules luterāņu federācija''' ({{val|en|Lutheran World Federation}} (LWF), {{val|de|Lutherischer Weltbund}}) ('''PLF''') ir senākā un lielākā vispasaules [[Luterisms|luterisko]] kristiešu organizācija, kuras dalībbaznīcu starpā pastāv [[altāra un kanceles sadraudze]].
PLF dibināta [[Lunda|Lundā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] 1947. gadā. Pašlaik PLF vadība izvietota [[Ženēva|Ženēvā]], [[Šveice|Šveicē]]. PLF ir aktīva [[ekumenisms|ekumeniskā]] dialoga partnere (piemēram, ar [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu baznīcu]] 1999. gadā noslēgtais [[Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību]]).

Pašlaik PLF 78 valstīs apvieno vairāk kā 72 miljonus luterāņu 144 baznīcās. Lielākās PLF baznīcas ir Zviedrijas baznīca (apm. 7 milj.), Tanzānijas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5,6 milj.), Etiopijas evaņģēliskā (Mekane Jesus) baznīca (apm. 5,5 milj.), Amerikas evaņģēliski luteriskā baznīca (apm. 5 milj.), Dānijas baznīca (apm. 4,5 milj.) un Somijas luteriskā baznīca (apm. 4,4 milj.).

sentences: '''Botānika''' ({{val|el|βοτανή}} (''botanē'') — ‘augs’) ir [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[augi|augus]] un to dzīvības norises. Pētnieku, kurš strādā botānikas jomā, sauc par '''botāniķi'''.

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluilskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C8H8O2
|molmasa=136,15
|blīvums=1050 - 1060
|kušanas temperatūra=''o''-toluilskābei 105 °C
''m''-toluilskābei 108 - 110 °C
''p''-toluilskābei 177 - 180 °C
|viršanas temperatūra=''o''-toluilskābei 259 °C
''m''-toluilskābei 263 °C
''p''-toluilskābei 274 - 275 °C
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocibīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-52-5
|      ķīmiskā formula = C12H17N2O4P
|              molmasa = 284,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 220—228 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB5932766.htm Psilocybine] {{en}}</ref>
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = >20 mg/ml<ref>[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&N4=P0100|SIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC P0100 Psilocybin] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813153701/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&N4=P0100%7CSIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} {{en}}</ref>
}}

sentences: [[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences: '''Donas Republika''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Донская республика'') jeb '''Visvarenā Donas armija''' (''Всевеликое войско Донское'') bija valsts bijušās [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] dienvidos, ko [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņkara]] laikā pasludināja [[Baltā kustība|baltās kustības]] pārstāvji, kad 1918. gada 10. maijā [[Kazaki|kazaku]] vienības ieņēma [[Novočerkaska|Novočerkasku]]. Likvidēta 1920. gada sākumā, jo Donu ieņēma [[boļševiki]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Glass Onion: A Knives Out Mystery''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Glass Onion poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Raians Džonsons]]
 |  producents =
* [[Rems Bergmans]]
* Raians Džonsons
 |   scenārijs = Raians Džonsons
 |     aktieri =
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Žanele Mounei]]
* [[Ketrina Hāna]]
* [[Leslijs Odoms jaunākais]]
* [[Džesika Henvika]]
* [[Medlina Klaina]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Deivs Batista]]
 |      mūzika = [[Neitans Džonsons]]
 |   operators = [[Stīvs Jedlins]]
 |     montāža = [[Bobs Djuksē]]
 |     studija = ''[[T-Street Productions|T-Street]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|10|[[2022. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]|2022|11|23|ASV|2022|12|23|''Netflix''}}
 |      ilgums = 139 minūtes<ref name="TIFF">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tiff.net/events/glass-onion-a-knives-out-mystery|title=''Glass Onion: A Knives Out Mystery''|website=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|access-date=July 28, 2022}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 | iepriekšējā = "[[Uz nažiem]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Glass Onion: A Knives Out Mystery''''' ir 2022. gada ASV [[detektīvfilma]]. Filmas scenārija autors un režisors ir [[Raians Džonsons]], producenti Džonsons un [[Rems Bergmans]]. Tas ir turpinājums 2019. gada 2019 filmai "[[Uz nažiem]]", kurā [[Denjels Kreigs]] atkal atveido detektīvu Benuā Blānu, kurš uzsāk jaunas lietas izmeklēšanu. Pārējās lomās filmējas [[Edvards Nortons]], [[Žanele Mounei]], [[Ketrina Hāna]], [[Leslijs Odoms jaunākais]], [[Džesika Henvika]], [[Medlina Klaina]], [[Keita Hadsone]] un [[Deivs Batista]].

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|            ģints = Patellina
|         ģints_lv = Patellīnas
|             suga = Patellina corrugata
|         binomial = <small>Williamson, 1858</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Patellina corrugata''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Spirillinīdas|spirillinīdu]] kārtā un [[Patellinīdas|patellinīdu]] dzimtā. Sugu 1858. gadā aprakstīja angļu naturālists [[Viljams Kroufords Viljamsons]]. ''Patellina corrugata'' ir [[Patellīnas|patellīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Marmora jūra|Marmora jūrā]] un [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidu daļā, [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Baltā jūra|Baltajā jūrā]], [[Hudzona līcis|Hudzona līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]] kā arī [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113626#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Harijs Dīkmanis
| attēls = Harijs Dīkmanis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Harijs Dīkmanis 1940. gadā
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_gads = 1979
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{USA}}
| dzīves_vieta =
| tautība = latvietis
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kolkas pagasts
| karte             = Kolkas pagasts location Latvia.svg
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Kolkas pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Kolkas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Kolkas pagasta karogs.svg
| karoga_nosaukums  = Kolkas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Kolka
| platība           = 116,9
| iedzīvotāji       = 826<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/8187/download</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2022
| blīvums           = {{#expr: 826 / 116.9 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Priekules baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Priekules baptistu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Priekules baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Priekules baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 56.446578
| longd = 21.595173
| location              = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Priekule}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1948. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus livonicus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus livonicus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus livonicus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus livonicus Obruchev, 1965
}}
'''''Psammosteus livonicus''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir jauna īpatņa [[branhiālā plātne]] no [[Daugava]]s atseguma pie [[Pasta muiža]]s (augšpus [[Koknese|Kokneses]]; [[augšdevons]], [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammosteus livonicus'' nozīmē "[[Livonija]]s [[Psammosteji|psammostejs]]" (pēc autora domām Latvijas latīniskais nosaukums). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], amatas svītā [[Latvija|Latvijā]] pie [[Koknese]]s. 2016. gada psammosteīdu revīzijas rezultātā ''Ps. livonicus'' sugai tika pieskaitītas arī iepriekš aprakstītās ''Oredezhosteus kuleshovi'' Moloshnikov, 2009 un ''Psammolepis aerata'' Obruchev, 1965.<ref>Glinskiy, V., Mark-Kurik, E. 2016. Revision of Psammosteus livonicus Obruchev (Agnatha, Heterostraci) from the Devonian Amata Regional Stage of the NW of the East European Platform. Estonian Journal of Earth Sciences 65, 1, 1-18.</ref> Tas paplašina ''Ps. livonicus'' izplatības areālu arī uz [[Orodeža]]s upi pie Milodežas un [[Jamtesova]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Enantskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H14O2
|molmasa=130,19
|blīvums=910
|kušanas temperatūra=—10,5 °C
|viršanas temperatūra=223 °C
}}
'''Enantskābe''' (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša [[sviests|sviesta]] smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Enantskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''heptanātiem'''.

sentences:
[[Kategorija:Šrilanka]]
[[Kategorija:Fauna pēc valsts]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Teodoriks Lielais
| vārds_orģ           =Þiudareiks; Flāvius Theodericus
| attēls              =Teodorico re dei Goti (493-526).png
| apraksts            =zelta monēta ar Teodorika attēlu
| amats               =Ostgotu valdnieks, Vestgotu reģents
| term_sākums         ={{dat|488}}
| term_beigas         ={{dat|526|08|30|N}}
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| priekštecis2        =[[Teodemirs]]
| pēctecis2           =[[Atalariks]]
| dzim_dati           ={{dat|454}}
| dzim_vieta          =[[Karnuntuma]], [[Pannonija]],  [[Romas impērija]]
(Tagad {{AUT}})
| mir_dati            ={{dat|526|08|30|N}}
| mir_vieta           =[[Ravenna]], Ostgotu valsts
(Tagad {{ITA}})
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             =Audofleda
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =[[ariānisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dricānu pagasts
| karte             = Dricānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dricānu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dricānu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Dricāni
| platība           = 103,3
| iedzīvotāji       = 931<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 931/ 103.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pasludinu jūs par Čaku un Leriju
| attēls                   = Chuckandlarrymp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Now Pronounce You Chuck and Larry''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Toms Šeidieks]]
* [[Maikls Bostiks]]
| scenārija autors         =
* [[Berijs Fanaro]]
* [[Aleksandrs Peins]]
* [[Džims Teilors]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Džons Fārlijs]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Shady Acres Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|7|12|Juniversalsitija, Kalifornija|2007|7|20|ASV|2007|8|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-now-pronounce-you-chuck-larry-2007|title=I Now Pronounce You Chuck and Larry|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2017|03|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170312015227/http://www.bbfc.co.uk/releases/i-now-pronounce-you-chuck-larry-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chuckandlarry.htm|title=I Now Pronounce You Chuck and Larry (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|186,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pasludinu jūs par Čaku un Leriju"''' ({{val|en|I Now Pronounce You Chuck and Larry}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kevins Džeimss]], [[Ādams Sendlers]], [[Džesika Bīla]], [[Vings Reimss]], [[Stīvs Bušemi]], [[Dens Akroids]] un [[Džons Fārlijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|7|12||bez}} Juniversalsitijā, Kalifornijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kārtējais pirmais randiņš
| attēls                   = 50FirstDates.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''50 First Dates''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               =
* [[Džeks Džaraputo]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Nensija Džuvonena]]
| scenārija autors         = [[Džordžs Vings]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Robs Šneiders]]
* [[Šons Astins]]
* [[Bleiks Klārks]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|2|13||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/50-first-dates-2004|title=50 First Dates|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50firstdates.htm|title=50 First Dates (2004)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|196,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kārtējais pirmais randiņš"''' ({{val|en|50 First Dates}}) ir 2004. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Segals]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Drū Berimora]], [[Robs Šneiders]], [[Šons Astins]], [[Bleiks Klārks]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|13||bez}}.

sentences: '''Jesaja''' ir [[Bībele]]s [[pravietis]] 8. gadsimtā p.m.ē. un tradicionāli tiek uzskatīs par [[Jesajas grāmata]]s autoru. [[Jūdaisms|Jūdaismā]] Jesaja tiek uzskatīts par pirmo no lielajiem praviešiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Bertrāns''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Firmicutes
|            klase = Bacilli
|            kārta = Bacillales
|           dzimta = Paenibacillaceae
|            ģints = Paenibacillus
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
{{Citas nozīmes|1848.—1912. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Leonīds Arbuzovs
|     vārds_orig = ''Leonid Arbusow, sen.''
|         attēls = Leonīds Arbuzovs vecākais.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Portrets (Teodors Krauss, 1912)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Zasulauks|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Arbuzovs, Natālija Čudovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga, dzimusi Anšica
|          bērni = [[Leonīds Arbuzovs (1882—1951)|Leonīds Arbuzovs jaunākais]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Juris Aploks
| vārds_orig =
| attēls = Juris Aploks.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1893
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Raņķu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 2
| m_vieta = {{vieta|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Juris Aploks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[divīzijas komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Rotari
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        =
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      =
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|abbreviation =
|motto        =
|formation    = 1905
|extinction   =
|type         = [[labdarība]]s
|status       =
|purpose      =
|headquarters = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Evanstona}}
|location     =
|coords       =
|region_served = Pasaule
|membership   =
|language     =
|leader_title = Prezidents
|leader_name  = {{flaga|Japan}} Sakuji Tanaka
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers = ap 1.2 miljoniem
|budget       =
|website      = [http://www.rotary.org Rotary International]
|full_name=Rotary International|full_name_lang=en}}

sentences:
, Leona Koņjē glezna (1830)]]
'''Trikolors''' (no {{val|fr|tricolore}} — 'trīskrāsu') ir [[Karogs|karoga]] veids ar trīs dažādu krāsu joslām, kas radās XVI gadsimtā kā simbols [[Republikānisms|republikānismam]], [[Brīvība|politiskajai brīvībai]] vai [[revolūcija]]i. [[Francijas karogs|Francijas]], [[Itālijas karogs|Itālijas]], [[Īrijas karogs|Īrijas]], [[Rumānijas karogs|Rumānijas]] un [[Meksikas karogs|Meksikas]] karogi — trikolori pirmoreiz tika pieņemti, izveidojot neatkarīgu [[Republika|republiku]] laika posmā no [[Franču revolūcija]]s līdz 1848. gada revolūcijām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.oxforddictionaries.com/definition/us/tricolor|title=tricolor - definition of tricolor in English {{!}} Oxford Dictionaries|website=Oxford Dictionaries {{!}} English|access-date=2016-10-31|archive-date=2016-11-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20161101101940/https://en.oxforddictionaries.com/definition/us/tricolor}}</ref>

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Monika Mihališina
| vārds_orģ = ''Monika Michaliszyn''
| attēls = Amb. Monika Michaliszyn 2.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = Polijas vēstnieks Latvijā
| term_sākums = {{dat|2018|9|2|}}
| term_beigas =
| priekštecis = [[Eva Dembska]]
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dat|1974|5|22|}}
| dzim_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater = Ādama Mickeviča universitāte Poznaņā
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}'''Monika Ivona Mihališina''' ({{val-pl|Monika Iwona Michaliszyn}}; dzimusi [[1974. gads|1974.]] gada [[22. maijs|22. maijā]]) ir [[Poļi|poļu]] filoloģe un diplomāte, kopš [[2018. gads|2018]]. gada Polijas vēstniece [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[University of California, Berkley|Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Gregs Gatfelds
| vārds_orig = Gregory Gutfeld
| attēls = Greg Gutfeld by Gage Skidmore.jpg
| att_nosaukums = Gatfelds 2018. gadā
| dz_gads = 1964
| dz_mēnesis = 9
| bērni = 4
| dz_vieta = [[Ņujorka]], Ņujorkas štats, ASV
| dz_diena = 12
}}
'''Gregorijs Gatfelds''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Gregory Gutfeld''; dzimis 1964. gada 12. septembrī San Mateo, [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu televīzijas producents, komentētājs, autors, redaktors un komiķis. Viņš ir šova ''The Greg Gutfeld Show'' vadītājs un viens no pieciem politisko sarunu šova ''The Five'' vadītājiem. Iepriekš Gatfelds vadīja kanāla Fox News Channel šovu ''Red Eye w/  Greg Gutfeld''.<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://www.foxnews.com/on-air/the-five/index.html |title= The Five |publisher= Fox News}}</ref><ref name="vari_FoxN">{{tīmekļa atsauce | title = Fox News Channel Developing Weekend Program for Greg Gutfeld | last = Steinberg | first = Brian |newspaper=[[Variety]] | date = February 26, 2015 | accessdate = March 6, 2015 | url = https://variety.com/2015/tv/news/fox-news-channel-developing-weekend-program-for-greg-gutfeld-1201442457/}}</ref> Gatfelds ir [[Libertisms|libertists]] un pats sevi raksturo kā nereliģiozu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theblaze.com/news/2014/03/21/non-religious-greg-gutfeld-makes-an-interesting-submission-about-the-church|title=‘Non-religious’ Fox anchor makes an interesting admission about the church|last=Weingarten|first=Benjamin|publisher=|website=The Blaze|access-date=|date=March 21, 2014}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Buildings in Monaco|Celtnes un būves Monako}}

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences: '''Čarakas samhita''' ({{val|sa|चरकसंहिता}}) jeb '''Čarakas sakopojums''' ir [[Sanskrits|Sanskritā]] uzrakstīts [[medicīna]]s traktāts, kas apkopo [[Senā Indija|Senās Indijas]] medicīnas zināšanas no aptuveni 7. gadsimta p.m.ē. līdz 1. gadsimtam m.ē.<ref>Biren Shah, Avinash Seth. Textbook of Pharmacognosy and Phytochemistry. 2010</ref> Tas tiek uzskatīts par vienu no [[Ājurvēda]]s pamattekstiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pablo de Sarasate
|     vārds_orig = ''Pablo de Sarasate''
|         attēls = Sarasate.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Pamplona]], [[Spānijas karaliste]]
([[Navarra]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Biarica]], [[Francijas Trešā republika]]
([[Atlantijas Pireneji]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Deschampsia flexuosa 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Deschampsia
| ģints_lv = Ciņusmilgas
| suga = Deschampsia flexuosa
| suga_lv = Liektā ciņusmilga
| binomial = Deschampsia flexuosa
| autors = (L.) Nees
| sinonīmi = - Lerchenfeldia flexuosa (L.) Schur;
- Avenella flexuosa (L.) Parl.
}}'''Liektā ciņusmilga''' ({{val|la|Deschampsia flexuosa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura ir ļoti plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Suga nereti ir sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, biežāk valsts rietumdaļā, kur dažāda lieluma grupas aug sausās pļavās, mežmalās un sausos priežu mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/deschampsia-flexuosa-l-nees/|title=liektā ciņusmilga - Deschampsia flexuosa (L.) Nees - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-25}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Afrotheria 0.jpg
|       att_izmērs = 230px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       apakšklase = Theria
|    apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
|   augstākā kārta = Afrotheria
|augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         binomial = Afrotheria <small>(Stanhope et al., 1998)</small>
|       iedalījums =
*[[Āfrikas kukaiņēdāji]] (''Afroinsectiphilia'')
*[[Āfrikas nagaiņi]] (''Paenungulata'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Zvejniekciema vidusskola''' bija vispārizglītojoša mācību iestāde, kurā mācības notika no 1. līdz 12. klasei. Skolas galvenā ēka atradās Atpūtas ielā 1 [[Saulkrasti|Saulkrastos]]. Tagad oficiāli skolas nosaukums ir Saulkrastu novada vidusskola, pēc skolu apvienošanas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Supervaroņu skola
| attēls                   = Sky High movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = 'Sky High''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               = [[Endrjū Ganns]]
* [[Pola Vāgnere]]
* Kamerons Krovs
| scenārija autors         =
* [[Pols Hernandezs]]
* [[Bobs Skūlijs]]
* [[Marks Makkorkls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kellija Prestone]]
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Daniele Panabeikere]]
* [[Mērija Elizabete Vinsteda]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Gunn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|7|29||bez}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sky-high-2005|title=Sky High|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=skyhigh.htm|title=Sky High (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Supervaroņu skola"''' ({{val|en|Sky High}}) ir 2005. gada supervaroņu komēdija, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kellija Prestone]], [[Maikls Angarano]], [[Kurts Rasels]], [[Daniele Panabeikere]] un [[Mērija Elizabete Vinsteda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Lūsis Vecpilsētas laukumā Jēkabpilī. Lūsis- Jēkabpils simbols.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tarlaka
 | official_name            = ''Tarlac''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = FvfTarlacPark0001 05.JPG
| image2                   = 09320jfSan Roque Vicente Street Poblacion Tarlac Cityfvf 13.JPG
| image3                   = FvfTSU0081 20.JPG
| image4                   = Tarlac City 1.JPG
| image5                   = Tarlacjf3925 13.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator tarlac tarlac.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Tarlaka]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1788
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1998
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 76
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 274.66
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 385398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 29 | lats = 13 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 24 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2300
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 61
 | website                  = {{URL|http://www.tarlaccity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volmārs Antons fon Šlipenbahs
|     vārds_orig = ''Wolmar Anton von Schlippenbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1653
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]
({{LAT}} vai {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1721
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Kazaņas pasažieru stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Kazan Railway station 08-2016 img1.jpg
| attēla_apraksts     = Skats uz stacijas ēku no ielas
| karte               =
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1894
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 7
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 15
| adrese              = {{RUS}}, [[Kazaņa]]
| latd  = | latm  = | lats  = | latNS  = N
| longd = | longm = | longs = | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai =
}}
'''Kazaņa''' ir Gorkijas dzelzceļa Kazaņas reģiona [[dzelzceļa stacija|stacija]], kas atrodas [[Tatarstāna]]s [[galvaspilsēta|galvaspilsētā]] [[Kazaņa|Kazaņā]], [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Stratokrātija''' ir [[valsts pārvaldes forma]], ko īsteno karavadoņi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vilcienvakte 2
| attēls                   = T2 – Trainspotting poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''T2 Trainspotting''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               =
* [[Bernards Beljū]]
* [[Kristiāns Kolsons]]
* [[Endrjū Makdonalds]]
* Denijs Boils
| scenārija autors         = [[Džons Hodžs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Jūens Bremners]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Roberts Kārlails]]
| mūzika                   = [[Riks Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Cloud Eight Films]]''
* ''[[DNA Films]]''
* ''[[Decibel Films]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|1|22|Edinburga|2017|1|27|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/t2-trainspotting-2016|title=T2: Trainspotting|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainspotting2.htm|title=T2: Trainspotting (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Vilcienvakte]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vilcienvakte 2"''' ({{val|en|T2 Trainspotting}}) ir 2017. gada melnā komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Denijs Boils]]. Galvenās lomas atveido [[Jūens Makgregors]], [[Jūens Bremners]], [[Džonijs Lī Millers]] un [[Roberts Kārlails]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|29||bez}} Edinburgā. Filma ir turpinājums 1996. gada filmai "[[Vilcienvakte]]".

sentences: '''4. augusts''' ir gada 216. diena (217. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 149 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Marta Rācene (Dzērbele)
|     vārds_orig =''Zilākalna Marta''
|         attēls =Zilākalna Marta jaunībā.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1908
|     dz_mēnesis =3
|       dz_diena =30
|       dz_vieta =[[Dauguļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1992
|      m_mēnesis =5
|        m_diena =22
|        m_vieta =[[Iecava]]
|   nodarbošanās =medmāsa, dziedniece
| dzimums = S
}}
'''Zilākalna Marta''', īstajā vārdā '''Marta Rācene''' (1908—1992), bija latviešu [[dziednieki|tautas dziedniece]], kas lielāko mūža daļu pavadīja savā zemnieku saimniecībā [[Zilākalna pagasts|Zilākalna pagasta]] "Žāzēnu" mājās.

sentences: '''Akvamarīns''' (nosaukums cēlies no [[latīņu valoda]]s ''aqua marine'' - "jūras ūdens) - caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] - juvelierkvalitātes [[berils|berila]] paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod [[titāns|titāna]] vai divvērtīgās [[dzelzs]] piejaukumi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Wild Boar Habbitat 3.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|    binomial = Sus scrofa ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   izplatība =

{{legend|#008000|Dabiskais meža cūkas izplatības areāls}}
{{legend|#008080|Teritorijas, kurās meža cūka introducēta}}
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Difūzā atstarošanās''' ir [[gaisma]]s atstarošanās veids, kad gaisma, kas krīt uz virsmu, tiek izkliedēta un atstarojas dažādos virzienos. Tā gaismu atstaro [[papīrs]], [[audums]], [[smiltis]]. Šādas virsmas sauc par matētām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Muzeju kvartāls
 |      native_name = Museumsquartier
 |       other_name =
 |            image = Museumsquartier_panoramic.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Muzeju kvartāla panorāma
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.203333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.358889 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters Paukers
|     vārds_orig = ''Walther Hugo Theodor Paucker''
|         attēls = Paucker, Walter Hugo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Veike-Mārjas pagasts]], [[Igaunijas guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rakvere]], [[Igaunijas darba komūna]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Indijas sezams
|           attēls = Sesamum indicum drawing.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Lamiales
|         kārta_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Pedaliaceae
|        dzimta_lv = Sezamu dzimta
|            ģints = Sesamum
|         ģints_lv = Sezami
|             suga = S. indicum
|          suga_lv = Indijas sezams
|           suga_r = Sezams
|         binomial = Sesamum indicum
|         sinonīmi = ''Sesamum orientale''
|        izplatība = [[Austrumāfrika]] un [[Dienvidāzija]]
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|jāizņem enciklopēdijai nepiemērotās sadaļas}}
'''Klases audzinātājs''' ir [[skolotājs]], kurš veic audzināšanas darbību un sniedz atbalstu savas audzināmās klases skolēniem. Viņš sadarbībā ar skolēna ģimeni, skolas pedagogiem un atbalsta personālu un valsts un/vai pašvaldību atbildīgām institūcijām risina ar skolēnu personības veidošanos un attīstību saistītus jautājumus, vienlaicīgi rūpējoties par pedagoģiski un psiholoģiski labvēlīgu klases vidi un saliedētu klases kolektīvu. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf|title=Klases stundu programmas paraugs. Metodiskai materiāls.|last=Pelša|first=Evija|access-date=15.01.2018|date=2016|archive-date=18.02.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf |date=18.02.2018 }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Florences katedrāle
| native_name           =
| image                 = Florence Duomo from Michelangelo hill.jpg
| image_size            = 300px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Florence
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 43 | latm  = 46 | lats  = 23.63 | latNS  = N
| longd = 11 | longm = 15 | longs = 21.57 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| historic_religious_affiliation =
| location              = {{vieta|Itālija|Florence}}
| consecration_year     = 1436
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
* [[Arnolfo di Kambio]]
* [[Filipo Brunelleski]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Gotika (arhitektūra)|gotika]], [[renesanse]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1436
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 153 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 114,5 m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Florences vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1982. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/174 174]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 532 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Florences katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q191739"
}
</mapframe>
'''Florences katedrāle''' ({{val|it|Cattedrale di Santa Maria del Fiore}}) ir galvenā baznīca [[Florence|Florencē]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Krotonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=70 - 73 °C
|viršanas temperatūra=185 - 189 °C
}}
'''Krotonskābe''' (''trans''-2-butēnskābe, cietā krotonskābe, 3-metilakrilskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Krotonskābe ir balti adatveida kristāli. Krotonskābes nosaukums radies no [[Indija|Indijā]] kultivēta [[eiforbiju dzimta]]s auga ''Croton tiglium'', no kura sēklu eļļas (krotoneļļas) tā iegūta. Krotonskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[izokrotonskābe]].

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maestro
| operators =
| attēls = Maestro poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Bredlijs Kūpers]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* Bredlijs Kūpers
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* Freds Berners
* Eimija Dērninga
* Kristija Makosko Krīgere
| scenārijs = * Bredlijs Kūpers
* [[Džošs Singers]]
| aktieri = * [[Kerija Maligana]]
* Bredlijs Kūpers
| mūzika = [[Leonards Bernstains]]
| oriģinālnos = ''Maestro''
| studija = * ''Sikelia Productions''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Lea Pictures''
* ''Fred Berner Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|2|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|12|20|Netflix}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Maestro"''' ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Bredlijs Kūpers]], bet scenārija autori Kūpers un [[Džošs Singers]]. Filmas producenti ir [[Mārtins Skorsēze]], Kūpers, [[Stīvens Spīlbergs]], Freds Berners, Eimija Dērninga un Kristija Makosko Krrīgere. Filma stāsta par attiecībām starp amerikāņu komponistu [[Leonards Bernstains|Leonardu Bernstainu]] (atveido Kūpers) un viņa sievu Felīsiju ([[Kerija Maligana]]). Citas lomas atveido [[Mets Bomers]], [[Maija Hoka]] un [[Sāra Silvermane]].

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = ''Wikimedia Foundation, Inc.''
| Non-profit_logo   =
''Wikimedia Foundation'' logo
| Non-profit_type   =
| founded_date      = {{vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}
{{dat|2003|6|20}}
| founder           = [[Džimijs Veilss]]
| location          =
| key_people        = Marija Sefidari, valdes priekšsēdētāja<ref name="bot">{{tīmekļa atsauce | accessdate =July 21, 2018 | url = https://blog.wikimedia.org/2018/07/20/wikimedia-foundation-board-appointments-wikimania/ | title = Wikimedia Foundation announces Tanya Capuano as new Trustee, alongside leadership appointments at 14th annual Wikimania | author = Wikimedia Foundation | publisher = Wikimedia Foundation }}</ref>
[[Marjana Iskandera]], izpilddirektore
| area_served       = Visa pasaule
| focus             =
| method            = ''[[Wikipedia]], [[Wiktionary]], [[Wikiquote]], [[Wikibooks]], [[Wikisource]], [[Wikimedia Commons]], [[Wikispecies]], [[Wikinews]], [[Wikiversity]], [[Wikidata]], [[Wikivoyage]], [[meta:Wikimedia Incubator|Wikimedia Incubator]]'' un ''[[Wikipedia:Meta|Meta-Wiki]]''
| revenue           = {{increase}} 109,9 miljoni [[US$]] (2017)
81,9 miljoni (2015)<ref name=2016-2017 />
| num_volunteers    = 350 000 (2005)<ref>{{fr ikona}} Open for business (2007), Jaap Bloem & Menno van Doorn (trad. Audrey Vuillermier), éd. VINT, 2007 ({{ISBN|978-90-75414-20-2}}), p. 93. [http://stats.wikimedia.org/WikimediaProjectsGrowth.png No official number available since 2006]</ref>
| num_employees     = ap 300 darbinieku (2018)<ref name="WMF staff">{{tīmekļa atsauce |url=https://wikimediafoundation.org/wiki/Staff_and_contractors|title=Staff and contractors page (Wikimedia Foundation website)|date=September 21, 2017|accessdate=August 8, 2018|publisher=Wikimedia Foundation}}</ref>
| num_members       =
| owner             =
| Non-profit_slogan =
| homepage          = {{URL|https://wikimediafoundation.org}}
| footnotes         =
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
ģimene pie telts]]
'''Telts''' ir no viegla materiāla, piemēram, no ūdensnecaurlaidīga [[audums|auduma]], [[zars|zariem]], veidota pagaidu mītne vai pajumte. Teltīm parasti ir slīpas sānu malas, lai [[nokrišņi|nokrišņi]] neuzkrātos uz tās augšējās daļas. To var viegli nojaukt un uzsliet, līdz ar to tā ir pārvietojama. Vēsturiski teltis pirmās izmantoja [[klejotāji|nomadu]] tautas. Mūsdienās tās plaši izmanto [[pārgājiens|pārgājienos]], [[tirgus|tirgos]] ([[gadatirgus|gadatirgos]]) kā pajumti no nokrišņiem, brīvdabas [[koncerts|koncertos]]. Telšu izmēri variē no ļoti mazām, kurā var ielīst tikai viens cilvēks, līdz ļoti lielām, piemēram, [[cirka telts|cirka teltīm]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stradu pagasts
| karte             = Stradu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Stradu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Stradu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| platība           = 173,51
| iedzīvotāji       = 1 916<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1916 / 173.51 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.stradi.lv
}}
'''Stradu pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada [[Gulbene]]s pilsētu un [[Daukstu pagasts|Daukstu]], [[Beļavas pagasts|Beļavas]], [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas]], [[Litenes pagasts|Litenes]] pagastiem, kā arī [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Rugāju pagasts|Rugāju pagastu]].

sentences: '''"Karoga pacelšana Ivodzimā"''' ({{val|en|Raising the Flag on Iwo Jima}}) ir vēsturiska [[fotogrāfija]], ko {{dat|1945|2|23||bez}} uzņēma Džo Rozentāls. Tajā attēloti pieci [[ASV Jūras kājnieku korpuss|ASV jūras kājnieki]] un viena persona no [[ASV Jūras kara flote]]s, kas paceļ [[Amerikas Savienoto Valstu karogs|ASV karogu]] [[Suribači]] kalnā<ref name="1945 video" /> [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Ioto]] (Ivodzimas) salā [[Ivodzimas kauja]]s laikā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences: '''Strauja upe''' ir populāra [[Dainas|latviešu tautasdziesma]] [[Vīgneru Ernests|Vīgneru Ernesta]] apdarē jauktajam korim, kas pirmo reizi dziedāta [[III Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki|Trešajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos]] 1888. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus kiang
|       suga_lv = Kiangs
|        pasuga = Equus kiang polyodon
|     pasuga_lv = Dienvidu kiangs
|      binomial = Equus kiang polyodon
}}
'''Dienvidu kiangs''' (''Equus kiang polyodon'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') pasuga, kas ir mazākā no visām kianga pasugām. Tā augums skaustā ir 100—105 [[centimetrs|cm]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hustle''
| operators =
| attēls = Hustle (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, sports
| režisors = [[Džeremaija Zeigars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Huanačo Ernangomess]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Kenijs Smits]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hustle''
| studija = * ''Happy Madison Productions''
* ''Roth/Kirschenbaum Films''
* ''SpringHill Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|6|8}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hustle''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeremaija Zeigars]]. Filmā galveno lomu atveido [[Ādams Sendlers]], kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju ([[Huanačo Ernangomess]]), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt [[NBA]]. Pārējās lomas atveido [[Kvīna Latifa]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Kenijs Smits]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Roberts Djuvals]]. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija [[Lebrons Džeimss]].

sentences: '''Dzelzceļa līnija Viļņa—Kauņa''' ir 104 kilometrus gara elekktrificēta [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lietuva]]s galvaspilsētu un lielāko pilsētu [[Viļņa|Viļņu]] ar tās otro lielāko pilsētu [[Kauņa|Kauņu]]. Šobrīd Viļņas—Kauņas dzelzceļš ir visintensīvāk izmantotā dzelzceļa līnija Lietuvā. Visā tās garumā līnija ir divceļu (izņemot posmu [[Kauņas dzelzceļa tunelis|Kauņas dzelzceļa tunelī]]). Līnijā pastāv pasažieru satiksme starp Viļņu un Kauņu

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Zazie dans le Métro''
| operators =
| attēls = Zazie-dans-le-metro-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Luijs Malls]]
| producents = Luijs Malls
| scenārijs = * Luijs Malls
* [[Žans Pols Rapno]]
| aktieri = * [[Katrina Demonžo]]
* [[Filips Nuarē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Zazie dans le Métro''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1960|10|26}}
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Zazie dans le Métro''''' ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Luijs Malls]], kurš scenāriju sarakstīja kopā ar [[Žans Pols Rapno|Žanu Polu Rapno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrina Demonžo]] un [[Filips Nuarē]]. Filma balstīta uz [[Raimons Keno|Raimona Keno]] tāda paša nosaukuma 1959. gada romānu.

sentences: '''Dzejnieks''', arī '''poēts''', ir [[rakstnieks]], kas raksta [[dzeja|dzeju]]. Dzejnieki mēdz rakstīt darbus arī citos [[literatūra]]s žanros, piemēram, [[proza|prozā]], kā arī mēdz piedalīties dzejas lasījumos. Dzejnieku darbi nereti netieši norāda uz attiecīgās tautas vai nācijas kultūras un literatūras līmeni, raksturo konkrētus notikumus un laika periodus. Dzejnieki ir pastāvējuši kopš antīkās vēstures un rakstījuši teju visās valodās; dzejnieki ir pielietojuši plašus dzejas stilus, kuri ir mainījušies līdz ar izmaiņām sabiedrībā un kultūrā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''TILTS Communications A/S''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kopenhāgena]]
| location_country = {{DNK}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         = fiksētie un mobilie sakari, [[internets|interneta]] pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[TeliaSonera]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = ''[[Tet]]'' (49 %)
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''TILTS Communications A/S''''' ir [[Dānija|Dānijā]] reģistrēts [[telesakari|telesakaru]] uzņēmums, kas pieder ''[[Telia Company]]''. Tas tika dibināts 1993. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Bertuci''' var būt:
* [[Tailers Bertuci]] (''Tyler Bertuzzi''; 1995) — Kanādas hokejists;
* [[Tods Bertuci]] (''Todd Bertuzzi''; 1975) — Kanādas hokejists.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panicum dichotomiflorum NRCS-003.jpg
| att_nosaukums = [[Zarotā sāre]] (''Panicum dichotomiflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Panicum
| ģints_lv = Sāres
| kategorijas =
| binomial = Panicum
| autors =
| att_izmērs = 230
}}'''Sāres''' ({{val|la|Panicum}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir aptuveni 450 sugas, kuras savvaļā ir sastopamas visos pasaules [[Tropu josla|tropu]] reģionos, un dažas sugas ir izplatītas ziemeļu [[Mērenā josla|mērenajā joslā]]. Tās bieži ir lielas, viengadīgi vai daudzgadīgi [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas sasniedz 1–3 m garumu.<ref>Valdes, B. & H. Scholz. 2006. "The Euro+Med treatment of Gramineae - a generic synopsis and some new names". ''Willdenowia'' 36(2): 657–669</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=SIDA, contributions to botany|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/34584|publisher=|date=2002|location=|volume=20|first=R. W.|last=Freckmann|first2=M. G.|last2=Lelong|pages=161–174}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Georgs Hāmanis
|          vārds_orig =''Johann Georg Hamann''
|              attēls =Johann Georg Hamann (1730 –1788).jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1730
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =27
|            dz_vieta = [[Prūsija (karaliste)|Prūsijas Karaliste]], [[Kēnigsberga]]
(tagad {{RUS}}, [[Kaļiņingrada]])
|              m_gads =1788
|           m_mēnesis =6
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Minstere]], [[Vestfālene]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|            paraksts =
|               skola = ''Vētras un dziņu'' kustība
|           intereses = Filozofija, Teoloģija
|              idejas =
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Sokrats]], [[Deivids Hjūms]]
|          ietekmējis =[[Gēte]], [[Herders]], [[Hēgelis]] u.c.
|               darbi =
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Peleliu kauja
| partof      = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]], [[Klusā okeāna kara teātris]], [[Marianas un Palau salu operācija]]
| image       = First wave of LVTs moves toward the invasion beaches - Peleliu.jpg
| caption     = Pirmais ASV desantmašīnu vilnis 1944. gada 15. septembrī
| date        = {{dat|1944|09|15|N}} - {{dat|1944|11|27|N}}
| place       = [[Peleliu]], [[Japānas mandāta teritorjia]]
({{PLW}})
| coordinates =
| map_type    = Palau#Klusais okeāns
| latitude    = 7|lat_dir=N
| longitude   = 134.25|lon_dir=E
| result      = ASV uzvara
| combatant1  = {{USA}}
| combatant2  = {{JAP}}
| commander1  = [[Viljams Ruperts]]
| commander2  = Kunio Nakagava †
[[Sadae Inoue]]
| units1      = 3. ekspedicionārais kājnieku korpuss
 1.Jūras kājnieku Divīzija
81.Kājnieku Divīzija

| units2      = 14. divīzija
 49. Jauktā brigāde
 45. Apsardzes spēki
46. bāzes spēki
papildus atbalsta vienības
| strength1   = 47 561 cilvēks<ref>Moran, J. and Rottman, G.L., 2002, Peleliu 1944, Oxford: Osprey Publishing Ltd., ISBN 1841765120</ref>
| strength2   = 10 900 cilvēku
17 tanki
| casualties1 = 2336 kritušo
8450 ievainoto
| casualties2 = 10695 kritušo
202 gūstā (no tiem 19 japāņu karavīri)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Perdix perdix (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums =[[Laukirbe]] (''Perdix perdix'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Perdicinae
| apakšdzimta_lv=Irbes
|         ģints = Perdix
|      ģints_lv = Laukirbes
|      binomial = Perdix
|   kategorijas = nē
}}
'''Laukirbes''', '''laukirbju ģints''' (''Perdix'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno trīs sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Laukirbes ir tradicionāli medību putni.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards Šmits fon der Launics
|     vārds_orig = ''Eduard Schmidt von der Launitz''
|         attēls = Carl Christian Vogel von Vogelstein - Eduard Schmidt von der Launitz.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1796
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Prūsijas karaliste]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Lāči
| Logo                = Laci logo.png
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums  = 1993
| Sēdeklis            = {{vieta|Latvija|Mārupes novads|Trenči}}
| Vadība              = Normunds Skauģis
| Darbinieku_skaits   = 282 (2017)<ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce |title= 'Lāči' pērn kāpinājuši apgrozījumu; peļņa – 133 000 eiro |date= 2018. gada 20. jūlijs |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/bizness/uznemumi/laci-pern-kapinajusi-apgrozijumu-pelna-133-000-eiro.d?id=50229271 |accessdate=2018. gada 12. augustā}}</ref>
| Apgrozījums         = 8 140 000 eiro (2017)<ref name="Delfi"/>
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = 133 000 eiro (2017)<ref name="Delfi"/>
| Nozare              = [[pārtika]]
| Produkti            = [[maize]], cepti mīklas izstrādājumi un [[kūka]]s<ref name="Delfi"/>
| Mājaslapa           = http://www.laci.lv
}}
'''Lāči''' ir [[maize]]s, ceptu mīklas izstrādājumu un [[kūkas|kūku]] ražošanas un [[tirdzniecība]]s uzņēmums [[Latvija|Latvijā]]. Tas atrodas [[Mārupes novads|Mārupes novada]] [[Trenči|Trenčos]].

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Līdumnieku pagastā|Līdumnieki (nozīmju atdalīšana)|Līdumnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Līdumnieki
| settlement_type         = Vidējciems
| image_skyline           = Aizpures kat bazn.jpg
| imagesize               = 200px
| image_caption           = [[Aizpūres katoļu baznīca]]
| pushpin_map             = Latvia
| pushpin_label_position  = left
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_type1       = Novads
| subdivision_type2       = Pagasts
| subdivision_name        = {{LAT}}
| subdivision_name1       = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2       = [[Līdumnieku pagasts]]
| established_title       = Pirmoreiz minēti
| established_date        = 1739
| established_title2      =
| established_date2       =
| area_total_km2          = 0,558
| area_land_km2           = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of        = 2008
| population_footnotes    = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65391&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total        = 106
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 59 | longs = 41 | longEW = E
| elevation_m             = 115
| website                 = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes               = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type        = Pasta nodaļa
| postal_code             = LV-5719 Kušneri
}}

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences: '''Pensionēšanās vecums''' attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas [[pensija]]s saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, [[Pensiju sistēma Latvijā|pensiju sistēmu Latvijā]] regulē likums "Par valsts pensijām".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Firma
| operators =
| attēls = Firm ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Džīna Triplhorna]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''The Firm''
| studija = * ''Davis Entertainment''
* ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|30}}
| ilgums = 154 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|42 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|270,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2186511873/weekend/|title=The Firm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Firma"''' ({{Val|en|The Firm}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Džīna Triplhorna]], [[Džīns Hekmens]], [[Eds Heriss]], [[Hollija Hantere]], [[Hals Holbruks]], [[Deivids Stratērns]] un [[Gērijs Bjūsijs]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1991. gada romāna ar [[Firma (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences: '''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH3(CH2)10C≡C(CH2)4−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

sentences: simbolizē [[Pasaules tirdzniecības centrs|Pasaules tirdzniecības centra]] dvīņu torņus.]]

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences: '''Parastā akcija''', arī '''parastās akcijas''' ({{val|en|common stock}}), ir viens no [[akcija (vērtspapīrs)|vērtspapīru]] veidiem. [[Akcija]] apliecina, ka tās īpašniekam pieder kāda daļa no attiecīgā [[uzņēmums|uzņēmuma]].<ref>[http://www.lkb.lv/files/tinymce/Emisijas_prospekts.pdf Parasto akciju emisijas prospekta piemērs]</ref> Attiecīgā uzņēmuma akcionāram ir tiesības uz [[dividende|dividendēm]] vai cita veida [[peļņa]]s vai ienākumiem, kā arī ir balsstiesības uzņēmuma kopsapulcēs. Akcijas turētājs jeb akcionārs ir šī uzņēmuma līdzīpašnieks un ar šo [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] var piedalīties [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]].

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
]]
'''Lāpa''' ir mākslīgi izveidots [[gaisma]]s un [[uguns]] avots, kas parasti sastāv no stieņveida koka gabala, kam viens gals aptīts ar degtspējīgu šķidrumu piesūcinātu audumu, bet otrs gals paredzēts turēšanai.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Centaura Alfa
| attēls = Alpha, Beta and Proxima Centauri (1).jpg
| att_izm = 320px
| paraksts = Centaura Alfa un [[Centaura Bēta]]
| epoha = J2000
| zvaigznājs = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| component1 = Alpha Centauri A
| rektascensija = 14h 39m 35.9s
| deklinācija = -60° 50' 7"
| redz.spožums=-0,27
| citi nosaukumi = Rīgils Kentaurs, Tolimans
|
}}
'''Centaura Alfa''' jeb '''Centaura α''' (''α Cen'') (''Alpha Centauri'' vai ''Rigel Kentaurus''; no {{val|ar|رجل القنطور}}, ''Rijl al Qanatūr'' — ‘Kentaura pēda’), pazīstama arī kā '''Rīgils Kentaurs''' ([[grieķu valoda|grieķu]]: ''Rigil Kentaurus'')<ref>Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide.'' London: Dorling Kindersley, 2012. P. 398.</ref><ref name=":1">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 122.</ref> vai '''Tolimans''' (''Toliman''; no {{val|ar|الظليمان}} — 'divi strausi'),<ref name=":1" /> ir [[zvaigžņu sistēma]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], [[Zeme]]i vistuvāk esošā zvaigžņu sistēma. Tā ir [[vairākkārtīga zvaigžņu sistēma|trīskārša sistēma]], kas sastāv no [[fizikālā dubultzvaigzne|fizikālu dubultzvaigžņu]] Centaura Alfa A (''α Cen A'') un Centaura Alfa B (''α Cen B'') sistēmas, ap kuru riņķo trešā, no Zemes ar neapbruņotu aci nesaskatāma zvaigzne — [[sarkanais punduris]] [[Centaura Proksima]] (''Proxima Centauri''), kura atrodas 4,22 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 117.</ref><ref>Sessions, L. [http://earthsky.org/brightest-stars/alpha-centauri-is-the-nearest-bright-star "Alpha Centauri, closest star system to our sun"]. ''Earth Sky''. May 19, 2015. Atjaunināts 22.11.2015.</ref> Abas galvenās šīs sistēmas zvaigznes — Centaura Alfa A un Centaura Alfa B — atrodas nedaudz tālāk no [[Saule]]s nekā Centaura Proksima, proti, 4,36 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.<ref>Vazquez, M. [etc.]. ''[https://books.google.lv/books?id=qLuVCJtRTV0C&pg=PA103&lpg=PA103&dq=distant+future+of+the+sun+and+earth+revisited&source=bl&ots=4StvooTsPf&sig=KSR5l83zc_kIg_1COMjhdCmmqcI&hl=lv&sa=X&ei=DGTLVJ_YFs7fOIragAg&ved=0CE8Q6AEwBQ#v=onepage&q=distant%20future%20of%20the%20sun%20and%20earth%20revisited&f=false The Earth as a Distant Planet: A Rosetta Stone for the Search of Earth-Like Worlds]''. New York: Springer, 2010. P. 25.</ref><ref>Crowell, L. B. ''Can Star Systems Be Explored: The Physics of Star Probes''. Hackensack, NJ [etc.]: World Scientific, 2007. P. 119.</ref> Līdz ar to distance starp [[Centaura Proksima|Centaura Proksimu]] un Centaura Alfu AB ir aptuveni 15 000 [[astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] (AU) jeb 0,24 gaismas gadi.<ref>Reipurth, B., Mikkola, S. [http://arxiv.org/pdf/1212.1246.pdf "Formation of the Widest Binaries from Dynamical Unfolding of Triple Systems"]. Aohoku Place, HI: Institute for Astronomy, Univ. of Hawaii at Manoa. December 6, 2012. PDF. Retrieved 28.09.2015.</ref>

sentences: '', [[Vilijama-Ādolfes Bouguero]] idille, [[1889]]. gads]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buļļu sala
|attēls              = Ritabulli Pludmale 2005.jpg
|attēla paraksts     = Pludmale salas ziemeļu krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija#Rīga
|reljefa_karte = jā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Rīga]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=02|lats=32|latNS=N |longd=24|longm=00|longs=48|longEW=E
|platība             = 13
|garums              = 8.5
|platums             = 1—2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 14
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Pilsēta
|valsts adm vienība       = [[Rīga]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Buļļu''' jeb '''Daugavgrīvas sala'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=72471&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[sala]] starp [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] un [[Buļļupe|Buļļupi]] pie [[Daugava]]s un [[Lielupe]]s ietekas jūrā. Tā ir lielākā sala [[Latvija|Latvijā]]. Administratīvi ietilpst [[Rīga]]s pilsētā un uz tās izvietojušās [[Daugavgrīva]]s (austrumos), [[Rītabuļļi|Rītabuļļu]] (vidusdaļā) un [[Vakarbuļļi|Vakarbuļļu]] (rietumos) pilsētas daļas.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Salacgrīvas jahtu osta''' ir Salacgrīvas ostas teritorija, kas atrodas [[Salacgrīva|Salacgrīvā]], [[Salaca]]s upes labajā krastā. Osta ir izvietota tā, ka [[Jahta|jahtu]] ienākšana un iziešana no tās ir vienkārša un netraucē [[Salacgrīvas osta]]s komerckuģu kustībai un to apkalpošanai. [[Osta|Ostā]] ir divas peldošās piestātnes, katra 36 m gara, ar 40 jahtu vietām. Piestātnes aprīkotas ar ūdens un elektrības pieslēgumiem. Pie jahtu piestātnes var pienākt jahtas ar iegrimēm līdz 2,5 m. Jahtu ostā atrodas Salacgrīvas ostas pārvaldes administratīvā ēka, kurā ir pieejami viss nepieciešamās labierīcības jahtotājiem. Ostas administrācijas ēkā atrodas Salacgrīvas tūrisma informācijas punkts.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Auleja church.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Aulejas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Aulejas baznīca
| position = left
| latd  = 56| latm  = 03| lats  =  21| latNS  = N
| longd =  27| longm = 16| longs =  55| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aulejas pagasts]], [[Auleja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1709]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Bečs
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/auleja.html www.catholic.lv/dagda/auleja]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1709]]
| length                = 32 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aulejas katoļu baznīca
|      numurs = 6311
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Aulejas pagasts|Aulejas pagasta]] centrā [[Auleja]]s ciemā.

sentences: '''Algādzis''' bija [[muiža]]s [[strādnieks]], kas strādāja par noteiktu dienas vai nedēļas algu. Algādži (''medelinge'') parādās [[Vidzeme]]s muižu vēstures avotos, sākot ar [[14. gadsimts|14. gadsimtu]]. Par algādžiem gāja vaļinieki, iebūvieši un citi zemnieki, kam dzimtkungs atļāva iet peļņā. Pilsētās dzīvojošie algādži strādāja kā apkārtnes laukos, tā arī pilsētā, galvenokārt preču transportā un būvdarbos.

sentences:
[[Kategorija:Aknīste]]
[[Kategorija:Jēkabpils novadā dzimušie]]
{{catmore|Aknīste}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kukenanas ūdenskritums
| photo          = SaltoKukenan.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 31 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 61 | longm = 56 | longs =  | longEW = W
| region         =
| location       = {{VEN}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 674
| height_longest = 674
| number_drops   = 1
| width          = 61
| average_width  =
| watercourse    = [[Kukenana]]
| average_flow   =
| world_rank     = 11
}}
'''Kukenanas ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Cuquenán}}) ir [[ūdenskritums]] [[Karoni]] pietekā [[Kukenana]]s upē [[Venecuēla|Venecuēlā]].<ref>{{PZT|397}}</ref> Trešais augstākais ūdenskritums Venecuēlā, 11. augstākais pasaulē un otrs augstākais pasaulē viena kritiena ūdenskritums. Atrodas [[Lagransabana]]s plakankalnē un krīt no Kukenana tepuja 674 m augstumā līdz tā pamatnei. Iekļauts [[Kanaimas nacionālais parks|Kanaimas nacionālā parka]] teritorijā.<ref>[https://web.archive.org/web/20110611072814/http://www.world-waterfalls.com/waterfall.php?num=23 World Waterfalls Database. Kukenaam, Salto]</ref>

sentences: '''Trikarbonskābju cikls''', ko bieži sauc arī par '''citronskābes ciklu''' vai atklājēja vārdā par '''Krebsa ciklu''', ir [[šūnu elpošana]]s galvenā sastāvdaļa. Tas ir [[bioķīmija|bioķīmisks]] aerobs ([[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekļa]] klātienē norisošs) process, kura laikā tiek iegūta dzīvajiem organismiem nepieciešamā [[enerģija]]. Enerģija rodas no vienkāršiem 3 līdz 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus saturošiem savienojumiem - [[tauki|tauku]], [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] vielmaiņas produktiem, kuri sarežģītā daudzstadiju procesā pakāpeniski [[oksidēšanās|oksidējas]] līdz [[ogļskābā gāze|CO2]], atbrīvojot [[ūdeņradis|ūdeņradi]], kurš tālāk oksidējas līdz [[ūdens|ūdenim]], piedaloties [[adenozīntrifosforskābe]]s - universālā enerģijas uzkrājēja un pārnesēja - sintēzē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona circumfimbriata
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona circumfimbriata <small>Megard, 1967</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona circumfimbriata''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name="Cheng2012"/> Apdzīvo [[Sājūdens|sājūdeni]] vai ūdenstilpes ar augstu [[sāls]] saturu.<ref name="Cheng2012"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Midjourney''
| logo = Midjourney Emblem.svg
| developer = ''Midjourney, Inc.''
| released = 2022. gada 12. jūlijs
| website = {{URL|midjourney.com}}
| logo_size = 130
| screenshot = Rupert Breheny mechanical dove eca144e7-476d-4976-821d-a49c408e4f36.png
| caption = "Mehāniskais balodis", kas izveidots ar Midjourney algoritma V5 versiju
}}'''''Midjourney''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] programmatūra<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/25.03.2023-midjourney-maksliga-intelekta-bilzu-radisanai-un-the-sims-konkurents-tehnologiju-zinas.a502268/|title=«Midjourney» mākslīgā intelekta bilžu radīšanai un «The Sims» konkurents. Tehnoloģiju ziņas|website=www.lsm.lv|access-date=2023-05-01|language=lv}}</ref> un pakalpe, kuru izveidoja [[Sanfrancisko]] bāzētā pētniecības laboratorija ''Midjourney, Inc.'' Līdzīgi kā [[OpenAI]] [[DALL-E]] un ''[[Stable Diffusion]]'', ''Midjourney'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valoda sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.economist.com/interactive/briefing/2022/06/11/huge-foundation-models-are-turbo-charging-ai-progress|title=Huge “foundation models” are turbo-charging AI progress|work=The Economist|access-date=2023-05-01|issn=0013-0613}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://theconversation.com/give-this-ai-a-few-words-of-description-and-it-produces-a-stunning-image-but-is-it-art-184363|title=Give this AI a few words of description and it produces a stunning image – but is it art?|last=Hertzmann|first=Aaron|website=The Conversation|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref> Lietotāji veido attēlus ar ''Midjourney'', izmantojot ''[[Discord]]'' [[Robotprogrammatūra|botu]] komandas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pcworld.com/article/820518/midjourneys-ai-art-goes-live-for-everyone.html|title=Midjourney's enthralling AI art generator goes live for everyone|website=PCWorld|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Kolhīdas zemiene
|attēls                 = River Gubistskali.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Gubisckali]] upe Kolhīdas zemienē
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =13|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{GEO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kaukāzs]]
|sastāv                 =
|garums                 = ap 100
|platums                = ap 100
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Kolhīdas zemiene''' ({{val|ka|კოლხეთის დაბლობი}}) ir aluviāls [[līdzenums]] [[Gruzija]]s rietumos, [[Rioni]] upes lejtecē. Izvietojusies [[Melnā jūra|Melnās jūras]] austrumu piekrastē; no ziemeļiem to norobežo [[Lielais Kaukāzs]], no dienvidiem — [[Mazais Kaukāzs]]. Līdzenumam trīsstūrveida forma; garums rietumu—austrumu virzienā un platums piekrastē ap 100 km.<ref>{{PZT|366}}</ref> Mitrs subtropu klimats, vidējā temperatūra janvārī 4,5—6 °C, jūlijā — 23—24 °C. Nokrišņi līdz 2000 mm gadā, augsta purvainība. Attīstīta lauksaimniecība, audzē subtropu kultūras: [[citrusi]], [[tēja]]. Naftas un gāzes atradnes, minerālūdeņi. Lielākās upes ir [[Rioni]], [[Khodora]], [[Inguri]], [[Supsa]]. Lielākās pilsētas ir [[Kutaisi]], [[Poti]], [[Zugdidi]].

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1984|8|6}}
| clubs6 = {{flaga|Vācija}} [[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]
| nationalcaps1 = 5
| name =
| playername = Vedads Ibiševičs
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| years1 = 2003–2004
| years2 = 2004
| years3 = 2004–2006
| years4 = 2005–2006
| caps6 = 123
| goals6 = 48
| nationalyears2 = 2007–2018
| years6 = 2007–2012
| caps7 = 86
| caps8 = 26
| caps9 = 112
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[VfB Stuttgart]]
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| clubs9 = {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| goals7 = 33
| goals8 = 10
| goals9 = 35
| years7 = 2012–2016
| years8 = 2015–2016
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| birth_place =
| goals1 = 9
| caps1 = 10
| caps2 = 3
| caps3 = 4
| caps4 = 33
| clubs1 = {{flaga|ASV}} [[St. Louis Strikers]]
| clubs2 = {{flaga|ASV}} [[Chicago Fire Premier]]
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Paris Saint-Germain F.C.|Paris Saint-Germain]]
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Francija}} [[Dijon FCO|Dijon]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Vlasevica}}
| currentclub =
| goals2 = 3
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| goals3 = 0
| goals4 = 10
| clubs5 = {{flaga|Vācija}} [[Alemannia Aachen]]
| years5 = 2006–2007
| caps5 = 24
| goals5 = 6
| height = 188
| image = Hertha BSC vs. West Ham United 20190731 (077).jpg
| caption = Ibiševičs 2019. gadā
| nationalcaps2 = 83
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 28
| years9 = 2016–2020
| caps10 = 4
| clubs10 = {{flaga|Vācija}} [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"]]
| goals10 = 0
| years10 = 2020
| totalcaps = 425
| totalgoals = 154
}}'''Vedads Ibiševičs''' ({{Val|bs|Vedad Ibišević}}, dzimis {{Dat|1984|8|6}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]] [[futbolists]], spēlē [[Uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, bijušais [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases]] dalībnieks. Iepriekš Ibiševičs ir spēlējis [[Parīzes "Saint-Germain"|Parīzes "''Saint-Germain''"]], ''[[Alemannia Aachen]],'' [[TSG 1899 Hoffenheim|''TSG 1899 Hoffenheim'']], [[VfB Stuttgart|''VfB Stuttgart'']], [[Berlīnes "Hertha"|Berlīnes "''Hertha''"]] un [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"|Gelzenkirhenes "''Schalke 04''"]].

sentences:
[[Kategorija:Ekonomikas nozares]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Vide]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Fratres militiæ Christi Livoniae
|nosaukums_latv_val     = Zobenbrāļu ordenis
|sugasvārds             = militārs mūku ordenis
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija, Igaunija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|de|Der Orden der Schwertbrüder}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1202
|gads_beigas            = 1237
|
|event_start            = Dibināts kā [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapam]] Albertam padots mūku bruņinieku ordenis
|date_start             =
|event_end              = Tika iekļauts [[Vācu ordenis|Vācu ordeņas]] sastāvā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = LivonianShield.svg
|flag                   =
|flag_type              = Zobenbrāļu ordeņa vairogs
|
|image_coat             = Kalavijuociai.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Zobenbrāļu ordeņa zīme.
|
|image_map              = Deutscher Orden 1260.png
|image_map_caption      = Zobenbrāļu ordeņa zemes Livonijā, kas iekarotas (sarkanās bultas) līdz 1237. gadam un Vācu ordeņa iekarotās zemes Prūsijā (melnās bultas). Daļēji pakļautās kuršu, zemgaļu, sēļu un žemaišu zemes parādītas ar svītrojumu.
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = latīņu, vācu, līvu
|reliģija               = [[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Venno]]
|leader2                = [[Folkvins]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = (1204-1209)
|year_leader2           = (1209-1236)
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Zobenbrāļu ordeņa mestri]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Planorbulina mediterranensis.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Planorbulinidae
|        dzimta_lv = Planorbulinīdas
|           ģints = Planorbulina
|        ģints_lv = Planorbulīnas
|           suga = Planorbulina mediterranensis
|         binomial = <small>d'Orbigny, 1826</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Planorbulina mediterranensis''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un planorbulinīdu dzimtā. Sugu 1826. gadā aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. ''Planorbulina mediterranensis'' ir planorbulīnu ģints tipiskā suga. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Karību jūra]]s rģionā, [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s krastiem u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113634#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Protist collage 2.jpg
| att_nosaukums= Protistu daudzveidība
| impērija     = Eukaryota
| impērija_lv  = Eikarioti
| valsts       = Protista
| valsts_lv    = Protisti
| iedalījums=
}}
'''Protisti''' (''Protista'', no {{val|grc|πρώτιστος}} — 'pats pirmais') ir [[organisms|organismi]], kuriem nav [[audi|specializētu audu]]. Protistu valstī ir apvienoti visi [[eikarioti]]skie [[vienšūnas organismi]], kuri var būt sastopami arī kolonijās — [[aļģes]] un [[protozoji]], kā arī daudzšūnu aļģes, [[aļģsēnes]] un [[gļotsēnes]]. Tā ir [[Parafilētisms|parafilētiska]] grupa bez kopīgas izcelsmes,<ref>[http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/09860990.htm Bioloģijas terminu vārdnīca]</ref> kur iekļauti visi eikariotiskie organismi, kas nav [[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Sēnes|sēņu]] un [[Augi|augu]] valstīs. Terminu ''protisti'' 1866. gadā ieviesa [[Ernsts Hekels]], taču viņa izpratnē tie bija visi vienšūnas organismi, ieskaitot [[baktērijas]]. Mūsdienu izpratnē šo terminu 1938. gadā sāka lietot [[Herberts Kouplends]], jo viņš baktērijas iedalīja atsevišķā [[Monēras|monēru]] valstī.<ref name=enciklop>[https://enciklopedija.lv/skirklis/944 Kondratovičs U. Bioloģija. Nacionālā enciklopēdija]. Atjaunots: 2021. gada 19. februārī. Skatīts: 2021. gada 2. martā</ref> Vēlāk to savā sistemātikā saglabāja [[Roberts Vitakers]], piecu valstu sistēmas autors. Tradicionāli protistus dala vienšūņos (''Protozoa''), aļģēs (''Algae'') un sēņveidīgajos organismos. Visām šīm grupām ir polifilētisks raksturs un tās netiek lietotas kā [[Taksons|taksoni]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
|company name = Hyundai
{{val|ko|현대}}
{{val|ko|現代}}
|company_logo = Hyundai logo (english).svg
|company_type =
|foundation = 1947
|founder    = ''[[Chung Ju-yung]]''
|defunct   =
|location = [[Seula]], [[Dienvidkoreja]]
|area_served = Pasaule
|industry = Konglomerāts
|products =
|revenue =
|net_income =
|assets =
|num_employees =
|homepage = {{url|http://www.hyundaigroup.com}}
}}
'''''Hyundai''''' ir kompāniju grupa, ko 1947. gadā dibinājis Čons Čujons kā celtniecības kompāniju.

sentences: '''Semba''' jeb '''Sambija''' ({{val|la|Sambia}}, {{val|de|Samland}}) bija viena no [[Prūši|prūšu]] zemēm, kas atradās [[Sembas pussala|Sembas pussalā]], kas atradās mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Baltijskas rajons|Baltijskas]], [[Zeļenogradskas rajons|Zeļenogradskas]], [[Svetlogorskas rajons|Svetlogorskas]], daļēji [[Gurjevskas rajons|Gurjevskas]] un [[Poļeskas rajons|Poļeskas rajona]] teritorijā.

sentences: '''Lietvārds''' jeb '''substantīvs''' ({{val|la|[nōmen] substantivum}}, no ''substantia'' — '[[viela]], būtība') ir patstāvīga un lokāma [[vārdšķira]], kuras [[vārds|vārdi]] nosauc objektus (piemēram, "māja"), procesus ("lasīšana"), pazīmes ("zaļums"), abstraktus jēdzienus ("laime"). Izšķir divu veidu lietvārdus — [[sugas vārds|sugas vārdus]], kas apzīmē jebkuru priekšmetu no līdzīgu priekšmetu kopas ("māja", "bērns" u.c.), un [[īpašvārds|īpašvārdus]], kas apzīmē kādu konkrētu priekšmetu ([[personvārds|personvārdi]], [[vietvārds|vietvārdi]] u.c., piemēram, "Jēkabs", "Himalaji").

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{atsauces+}}
'''Veru'''{{fact}} ({{val|vro|võrokõsõq}}, {{val|et|võrukesed}}) ir [[Verumā]] vēsturiskā apriņķa iedzīvotāji.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AB InBev''
| native_name      =
| logo             = Anheuser-Busch InBev Logo 2022.svg
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| caption          =
| type             = publiska akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2008]]. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Beļģija|Flāmu Brabante|Lēvena}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = [[alus]], [[dzēriens|dzērieni]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.ab-inbev.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Commons category|Medical devices}}
{{Cat main|Medicīniska iekārta}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Jodkrante
| official_name = ''Juodkrantė''
| settlement_type = pilsētas daļa
| image_skyline =Juodkrante from bird's-eye view.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Neringa]]
| established_title3 =
| established_date3 =
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2012
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 1377
| population_density_km2 =
| timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset=+2
| timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST=+3
| latd = 55
| latm = 33
| lats = 10
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 07
| longs = 30
| longEW = E
| elevation_m =
| website = }}

sentences: '''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jūda un Melnais Mesija
| operators =
| attēls = Judas and the Black Messiah poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, krimināldrāma
| režisors = [[Šaka Kings]]
| producents = * Čārlzs Kings
* Raiens Kuglers
* Šaka Kings
| scenārijs = * Vills Bersons
* Šaka Kings
| aktieri = * [[Denjels Kaluja]]
* [[Lakīts Stenfīlds]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Dominika Fišbeka]]
* [[Mārtins Šīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Judas and the Black Messiah''
| studija = * ''MACRO''
* ''Participant''
* ''Bron Creative''
* ''Proximity''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|1|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt9784798/|title=Judas and the Black Messiah (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jūda un Melnais Mesija"''' ({{Val|en|Judas and the Black Messiah}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Šaka Kings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kaluja]], [[Lakīts Stenfīlds]], [[Džesijs Plemonss]], [[Dominika Fišbeka]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fickaraldo
| operators =
| attēls = Fitzcarraldo.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors = [[Verners Hercogs]]
| producents = * Verners Hercogs
* [[Luckis Stipetičs]]
| scenārijs = Verners Hercogs
| aktieri = * [[Klauss Kinskis]]
* [[Klaudija Kardināle]]
* [[Hosē Levgojs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fitzcarraldo''
| studija = * ''[[Verners Hercogs|Werner Herzog Filmproduktion]]''
* ''Pro-ject Filmproduktion''
* ''Filmverlag der Autoren''
* ''[[ZDF]]''
* ''Wildlife Films Peru S.A., Iquitos''
| montāža =
| izplatītājs = ''Filmverlag der Autoren''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|3|5|Rietumvācija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{PER}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ašaninku valoda|ašaninku]]
| budžets = 14 miljoni [[Vācijas marka]]s
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Fickaraldo"''' ({{Val|de|Fitzcarraldo}}) ir 1982. gada [[Rietumvācija]]s episka [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klauss Kinskis]], [[Klaudija Kardināle]] un [[Hosē Levgojs]].

sentences: '''Tirgvedības pasākumu komplekss''' jeb vienkārši '''tirgvedības komplekss''' vai '''tirgvedības pasākumi''', dažkārt arī '''mārketinga mikss''' (no {{val|en|marketing mix}})<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Marketing%20mix Akadēmiskā terminu datubāze — Marketing mix]</ref>, ir [[tirgvedība]]s plānošanas modelis, kas tradicionāli koncentrējās uz 4P — produktu, [[Cena (ekonomika)|cenu]] (''price''), izvietojumu (''place'') un veicināšanu (''promoting''), kuru veiksmīga plānošana un īstenošana ļautu sasniegt [[Mērķa tirgus|mērķa tirgū]] nospraustos mērķus.<ref>[http://www.quickmba.com/marketing/mix/ The Marketing Mix]</ref> Tirgvedības kompleksa konceptu pirmo reizi aprakstīja Amerikas Tirgvedības asociācijas prezidents Nīls Bordens (''Neil Borden'').<ref>[http://www.guillaumenicaise.com/wp-content/uploads/2013/10/Borden-1984_The-concept-of-marketing-mix.pdf The Concept of the MArketing Mix]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Tektonika]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
[[File:WikiProject Council.svg|thumb]]
'''Vikiprojekts''' ir [[Vikipēdija]]s dalībnieku grupa, kas vēlas darboties kādā noteiktā jomā, lai uzlabotu Vikipēdiju. Vikiprojekts nav vieta, kur ievietot enciklopēdiskos rakstus, bet gan vieta, kur organizēt un koordinēt šos rakstus un to struktūru. Diezgan bieži Vikiprojektu lapās ir norādījumi papildinātājiem, kā labāk uzlabot Vikiprojekta tēmas lapas. Pašlaik [[latviešu Vikipēdija|latviešu valodas Vikipēdijā]] ir 18 Vikiprojekti.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ievainojums
| image         = Xraymachine.JPG
| image_size    = 220px
| caption       = Cilvēka [[ceļa locītava]] tiek skenēta ar radiogrāfu pēc ievainojuma
| alt           =
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     =
| pronounce     =
| deaths        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Seišelas|Seišelu]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Seišelu salām ir iekļautas '''2 vietas''' (abi dabas objekti), savukārt 2 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/sc Seišelas]</ref>.

sentences: '''Literatūras teorija''' ir zinātne, kas sniedz nepieciešamo teorētisko pamatojumu [[literatūra]]s interpretācijai, piedāvā pētīšanas, kritikas un analīzes metodes [[literatūras vēsture]]i un [[literatūras kritika]]i un aplūko dažādus fundamentālus ar literatūru saistītus jautājumus; literatūras teorijas sastāvā ietilpst arī [[poētika]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
{{infokaste+}}
'''Gābors Koša''' ({{val|hu|Gábor Kósa}}; dzimis 1971. gada 31. janvārī) ir [[ungāri|ungāru]] reliģiju [[vēsturnieks]], [[Lorānda Ētveša universitāte]]s Ķīnas studiju nodaļas Humanitāro zinātņu fakultātes asociētais profesors. (Ķīniešu nosaukums: '''Kāng Gāobǎo'''; tradicionālā ķīniešu: 康高寶; vienkāršotā ķīniešu: 康高宝.)<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://mta.hu/koztestuleti_tagok|title=Köztestületi tagok|website=mta.hu|access-date=10 October 2021|language=hu}}</ref>

sentences:
[[Roma|Romā]]]]
 amfiteātris [[Koknese|Koknesē]]]]
'''Amfiteātris''' ({{val|grc|ἀμφιθέατρον}} ''(amphitheatron)'', no ''ἀμφί'' ''(amfi)'' — 'apkārt, no abām pusēm' un ''θέατρον'' ''(téātron)'' — 'redzēt, skatīties') ir:

sentences: '''Privāta militāra kompānija''' ir privāta kompānija, kas komerciāli sniedz bruņotas kaujas vai drošības, kā arī [[izlūkošana]]s, stratēģiskās plānošanas, [[loģistika]]s un konsultāciju pakalpojumus.

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Zilupes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Zilupe]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Zilupe]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
s un [[Norvēģija]]s robežas]]
'''Robeža''' [[ģeogrāfija|ģeogrāfijā]] ir cilvēku definēta, nosacīta līnija, kas atdala kādu [[zeme (teritorija)|teritoriju]] no citas. Nereti šo jēdzienu saprot kā [[valsts robeža|valsts robežu]], bet vispārīgi tas attiecas arī uz citiem [[politiskā ģeogrāfija|politiskās ģeogrāfijas]] objektiem, piemēram, [[administratīvā teritorija|administratīvo teritoriju]] vai [[pilsēta|pilsētu]] robežām. Robežas galvenokārt ir veidojušās vēsturisku apstākļu dēļ un nereti ir novilktas, izmantojot ģeogrāfiskus objektus, piemēram, [[upe]]s.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Mr. Jones''
| operators =
| attēls = Mr. Jones (2019 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, biogrāfija
| režisors = [[Agņeška Holanda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Nortons]]
* [[Vanesa Kirbija]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mr. Jones''
| studija = * ''Film Produkcja''
* ''ORKA''
* ''Film.UA''
* ''Kinorob''
* ''Crab Apple Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''WestEnd Films''
* ''Kino Świat''
* ''MMD UA''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|2|10|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = * {{POL}}
* {{UKR}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Velsiešu valoda|velsiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6828390/|title=Mr. Jones (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Mr. Jones''''' ({{Val|pl|Obywatel Jones}}, {{Val|uk|Ціна правди}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Polija]]s, [[Ukraina]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s biogrāfiska trillera filma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Nortons]], [[Vanesa Kirbija]] un [[Pīters Sārsgārds]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elīza Fogele
|     vārds_orig = ''Elise Vogel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Aiva Vīksna
| vārds_orģ =
| attēls = Aiva Vīksna 2022.jpg
| att_izm = 275px
| mazs_att =
| apraksts = Aiva Vīksna 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[14. Saeima]]s deputāte
| term_sākums = {{dat|2022|11|1|N|bez}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| prezidents =
* [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers =
* [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| priekštecis =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1967|11|8}}
| dzim_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Gulbene|td=Latvija}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[latviete]]
| partija = [[Apvienotais saraksts]]
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = uzņēmēja, filantrope, politiķe
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Aiva Vīksna''' (dzimusi {{dat|1967|11|08}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[uzņēmējs|uzņēmēja]], [[Filantropija|filantrope]] un [[politiķe]]. [[14. Saeima]]s deputāte no [[Apvienotais saraksts|Apvienotā saraksta]].

sentences:
{{Cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|futbola klubu|FK Pārdaugava}}
'''Pārdaugava''' ir [[Rīga]]s daļa [[Daugava]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ga
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Gabon Telecom''
|sponsors              = ''Gabon Telecom''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gabona|Gabonu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto Gabonā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ga/ nic.ga]
}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences:
[[Kategorija:Ciparu informācijas nesēji]]
[[Kategorija:Ciparu tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Audiotehnika]]

sentences: '''Rietumu kultūra''' ir kultūras mantojums, ko veido sociālās normas, ētiskās vērtības, tradicionālās paražas, ticējumi, politiskās sistēmas, kultūras artefakti un tehnoloģijas, kas radušās [[Rietumu pasaule|Rietumos]], kurus kopš Romas un latīņu, romāņu un ģermāņu kultūras uzplaukuma dēvē par [[Eiropa|Eiropu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Notiesāšana
| attēls                   = Conviction 2010 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Conviction''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Tonijs Goldvins]]
| producents               =
* [[Endrjū Sadžermans]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* Tonijs Goldvins
| scenārija autors         = [[Pamela Greja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010|title=Conviction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512155722/https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bettyannwaters.htm|title=Conviction|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|9,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Notiesāšana''' ({{val|en|Conviction}}) ir 2010. gada biogrāfiska filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Goldvins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sems Rokvels]], [[Minnija Draivere]], [[Hilarija Svonka]], [[Melisa Leo]], [[Pīters Galahers]] un [[Džuljeta Lūisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Eiropas reljefa formas]]
[[Kategorija:Kalni]]

sentences: '''Pārmija''' ir atsevišķa [[pārmiju pārveda]]s sastāvdaļa, kas nodrošina brīvu un drošu riteņa pārriti no rāmjsliedes uz asmeni un pretējā virzienā, kā arī — nodrošina riteņa turpmāku virziena regulāras iesāktās trajektorijas saglabāšanu vai arī riteņa kustības trajektorijas pagriešanu sānceļa virzienā. Kustība pa pārmiju pārvedu ir iespējama paasmens un pretasmens virzienā. Pārmijas robežas ir no rāmjsliežu salaidnes līdz asmens resgalim. Rāmjsliedes beigas pārmijā parasti sakrīt ar asmens resgali — t.i. laidumā starp tām pašām brusām. Nobīde nav vēlama. Riteņpārim iebraucot nesagatavotā maršrutā, var notikt [[pārmijas uzgriešana]] — dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tab96-Agaricus_pratensis_Schaeff.jpg
| att_nosaukums=Šēfera 1774. gada pļavu atmatenes zīmējums
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv =Atmateņu ģints
| suga =A. pratensis
| suga_lv =Pļavas atmatene
| binomial = Agaricus pratensis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus laikmets
| attēls                   = Attēls:Ice Age.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ice Age''
| žanrs                    = animācijas komēdija
| režisors                 = [[Kriss Vedžs]]
| producents               = [[Lori Fortess]], [[Džons Donkins]]
| scenārija autors         = [[Maikls Dž. Vilsons]], [[Maikls Bergs]]
| galvenajās lomās         = [[Rejs Romano]]
 [[Deniss Līrijs]]
[[Džons Ledžuizamo]]
[[Gorans Vindžins]]
[[Džeks Bleks]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džons Harnočans]], [[Breds Vilaits]]
| studija                  = [[Blue Sky Studios]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 81 minūte
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|59 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceage.htm|title=Ice Age (2002)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2016|1|10||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|383 257 136}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Ledus Laikmets 2: Atkusnis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Ledus laikmets"''' ({{val|en|Ice Age}}) ir 2002. gada animācijas komēdija par [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]] dzīvniekiem. Filmas režisors ir [[Kriss Vedžs]]. Filma tikusi nominēta [[75. Kinoakadēmijas balva]]i kā [[Labākā animācijas filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā animācijas filma]].

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aiziet skaisti
| operators =
| attēls = GoingInStyle poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Zeks Brafs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Morgans Frīmens]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Kristofers Loids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Going in Style''
| studija = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''RatPac Entertainment''
* ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|3|30}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2625406465/|title=Going in Style |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aiziet skaisti"''' ({{Val|en|Going in Style}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Zeks Brafs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Maikls Keins]], [[Alans Ārkins]], [[Anna Mārgreta]], [[Džoija Kinga]], [[Mets Dilons]] un [[Kristofers Loids]]. Filma ir 1979. gada [[Going In Style (1979. gada filma)|tāda paša nosaukuma]] filmas rīmeiks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ērihs Fromms
|          vārds_orig = ''Erich Fromm''
|              attēls = Erich Fromm 1974.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1974. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1980
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Muralto]], [[Šveice]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Frankfurtes pie Mainas universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
|             zinātne = [[socioloģija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[kritiskā teorija]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
makromolekulas ķīmiskā struktūra]]
'''Makromolekula''' ({{val|grc|μακρός}}, ''makrós'' — ‘garš’) jeb '''[[polimēri|polimēra]] molekula'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/makromolekula | title= Makromolekula | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2023. gada 7. decembrī}}</ref> ir [[molekula]] ar lielu [[molekulu masa|molekulmasu]]. Makromolekulas sastāv no vairākām molekulām, kuras savā starpā savienotas, veidojot garu ķēdi. Makromolekulas var būt gan dabiskas izcelsmes, gan mākslīgi veidotas. [[Bioķīmija|Bioķīmijā]] makromolekulas attiecina uz trim grupām — [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] (proteīniem), [[nukleīnskābes|nukleīnskābēm]] un [[polisaharīdi]]em. Makromolekulu ķēdes var būt gan lineāras, gan sazarotas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Gērings
|     vārds_orig = ''Carl Theodor Göring''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brīheima]], [[Tīringene]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Eizenaha|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[filozofija|filozofs]]
}}
{{Šaha diagramma
|tright
|
|rd|  |bd|qd|kd|bd|nd|rd
|pd|pd|pd|pd|  |pd|pd|pd
|  |  |nd|  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |pd|pl|  |  |
|  |  |pl|  |  |nl|  |
|pl|pl|  |  |  |pl|pl|pl
|rl|nl|bl|ql|kl|bl|  |rl
| Gēringa gambīts
}}

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name             = Monika Gellere
| series           = ''[[Friends]]''
| image            =
| caption          =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| nickname         =
| spouse           = [[Čāndlers Bings]]
(2001-pašlaik)
| children         = Ērika Binga
(adoptētā meita)
Džeks Bings
(adoptētais dēls)
| family           = Džeks Gellers (tēvs)
Džūdija Gellere (māte)
[[Ross Gellers]] (brālis)
| relatives        = Altea (vecmamma)
Bens Gellers (brāļadēls)
Emma Gellere-Grīna (brāļameita)
Īrisa (tante)
Frenija (māsīca)
Keisijs (brālēns)
Neitans (brālēns)
Kerola Vlika (bijusī svaine)
Emilija Voltama (bijusī svaine)
[[Reičela Grīna]] (svaine)
Nora Binga  (vīramāte)
Čārlzs Bings (vīratēvs)
| occupation       = Šefpavāre
| religion         = Jūdaisms
| portrayer        = [[Kortnija Koksa]]
| creator          = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
}}
'''Monika Elizabete Gellere-Binga''' ({{val|en|Monica Elizabeth Geller-Bing}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Kortnija Koksa]]. M. Gellere ir grupas "mamma", kas pazīstama ar savu izteikto sacensību garu un vēlmi visus komandēt; Monika bieži tiek ķircināta par lieko svaru bērnībā un pusaudzes gados.<ref>{{ziņu atsauce|title= Friends' Monica Geller was 'a slut' and 'a trollop' according to NBC president|work=[[Daily Mail]]|date=|url= http://www.dailymail.co.uk/news/article-2138739/Friends-Monica-Geller-slut-trollop-according-NBC-president.html#ixzz1twJUyuT8|accessdate=2012-05-05}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=With Friends Like Thes|work=[[Vanity]]|date=|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/05/friends-oral-history-top-of-the-rock|accessdate=2012-05-05|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150121041720/http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/05/friends-oral-history-top-of-the-rock|archivedate=2015-01-21}}</ref> Viņai ir vecākais brālis [[Ross Gellers]] un skolas laikā bija [[Reičela Grīna|Reičelas Grīnas]] labākā draudzene, seriāla otrajā pusē apprecējās ar Rosa koledžas biedru [[Čāndlers Bings|Čāndleru Bingu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Johanness Hēsterss
 | vārds_orig              = ''Johannes Heesters''
 | attēls                  = Johannes Heesters.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Johans Mariuss Nikolass Hēsterss
 | dz. datums              = {{Dat|1903|12|5}}
 | dz. vieta               = [[Amersforta]], {{NED}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2011|12|24|1903|12|5}}
 | miršanas vieta          = [[Štarnberga]], {{DEU}}
 | citi vārdi              = Jopī Hēsterss
 | nodarbošanās            = Filmu aktieris, dziedātājs
 | darbības gadi           = 1921–2011
 | dzīvesbiedrs            = Luīza Geisa (1930–1985) <br /> Simona Rētele (1992–2011)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Johanness Hēsterss''' (''Johannes Heesters''; īstajā vārdā '''Johans Mariuss Nikolass Hēsterss''', pazīstams arī ar skatuves iesauku '''Jopī''', dzimis {{Dat|1903|12|5}} [[Amersforta|Amersfortā]], miris {{Dat|2011|12|24}} [[Štarnberga|Štarnbergā]]) bija nīderlandiešu izcelsmes vācu aktieris un dziedātājs.<ref>[http://www.spiegel.de/kultur/musik/legendaerer-tenor-johannes-heesters-ist-tot-a-804536.html] Spiegel online Kultur 24.12.2011 {{de ikona}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hansjohems Autrums
|     vārds_orig = Hansjochem Autrum
|         attēls = Hansjochem Autrum.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Bromberga]],  [[Vācija]]<br />(tagad [[Bidgošča]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   nodarbošanās = zoologs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dziesmas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valodas]]

sentences: '''Termodinamika''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''therme'' — siltums, ''dynamis'' — spēks<ref name=":1" />) ir [[fizika]]s nozare, kas nodarbojas ar dažādu [[enerģija]]s formu un enerģijas pārneses formu attiecībām. Termodinamikā pēta [[iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]], [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], [[darbs (fizika)|darbu]], [[entropija|entropiju]], un tā ir cieši saistīta ar [[statistiskā mehānika|statistisko mehāniku]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''You Can Count on Me''
| attēls = You Can Count on Me Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kenets Lonergans]]
| producents = * [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
* [[Lerijs Meistrihs]]
* [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors = Kenets Lonergans
| galvenajās lomās = * [[Lora Linnija]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Džons Tennijs]]
* [[Rorijs Kalkins]]
| mūzika = [[Leslija Bārbere]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2000|11|10||bez}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/you-can-count-me-2000|title=You Can Count on Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youcancountonme.htm|title=You Can Count on Me|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|8|6||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox organization
| name                = ''Catalogue of Life''
| logo                = Logo for Catalogue of Life.png
| logo_size           =
| image               =
| caption             =
| abbreviation        = CoL
| founder             = ''Species 2000,
 Integrated Taxonomic Information System''<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2017/info/about CoL. About the Catalogue of Life]</ref>
| founding_location   = [[Apvienotā Karaliste]]
| dissolved           =
| merger              =
| type                = Bioloģisko datu katalogs,
 starptautiska organizācija
| status              = darbojas
| location_city       = [[Leidene]]
| location_country    = [[Nīderlande]]
| language            = [[angļu valoda|angļu]]
| owner               =
| sec_gen             =
| leader_title        = Direktoru padomes vadītājs
| leader_name         = Peters Shalks
| main_organ          =
| parent_organization =
| website             = {{URL|catalogueoflife.org/}}
| remarks             =
| formerly            =
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rikanda
| attēls            = Rikandas upe Ērģemē.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rikandas upe Ērģemē, skats no autoceļa P22
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Omuļi]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Seda (upe)|Seda]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=52| sāk_plat_s=48| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25| sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=34| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45| iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=52| iet_gar_s=35| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{EST}}<br />{{LAT}}
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 24
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 35
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,025
| baseins           = 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Žukupe]]
}}
'''Rikanda''' (arī '''Rikarde''', augštecē — '''Ērģeme''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95169 |title=Informācija par objektu: Rikanda |accessdate={{dat|2016|07|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Seda (upe)|Sedas]] labā krasta pieteka [[Valkas novads|Valkas novada]] [[Ērģemes pagasts|Ērģemes]] un [[Valkas pagasts|Valkas]] pagastos. Sākas kā novadgrāvis pie [[Omuļi]]em, tek dienvidaustrumu virzienā. Upes baseins atrodas [[Ērģemes pauguraine|Ērģemes paugurainē]], tajā daudz mežu. Gultne visā garumā regulēta, taisnota. Lielākās pietekas ir [[Pudžurga]] (5 km), [[Oļupe]] (5 km; labās), [[Žukupe]] (8 km; kreisā).<ref>{{Latvijas daba|5|5}}</ref>

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Karēlijas zemesšaurums
  | citvalsts         = <!-- citas valsts teritorijā {{XXX}}-->
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = <!-- valodas kods -->
  | citvaloriģin      = <!-- nosaukums oriģinālvalodā -->
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Вуокса_в_Лосево.JPG
| paraksts     = Vuoksas upe
| vieta        = {{RUS}} ([[Ļeņingradas apgabals]], [[Sanktpēterburga]])
| ietilpst     =
| savieno      =
| savieno1     =
| atdala       = [[Somu līcis]]
| atdala1      = [[Ladogas ezers]]
| vietaskarte  = Ļeņingradas apgabals#Eiropa
| relief = jā
| alt =
| latd=60.5 | latNS=N
| longd=29.9 | longEW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       =
| platums      = 45 – 110
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: '''Seti''' (pašnosaukums ''setoq'') ir neliela etniskā grupa, kas dzīvo [[Igaunija|Dienvidigaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]] pie Igaunijas—Krievijas robežas. Igaunijā dzīvo aptuveni 10 000—13 000 setu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.visitestonia.com/en/holiday-destinations/cultural-treasures/setomaa |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|01|09||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022130239/http://www.visitestonia.com/en/holiday-destinations/cultural-treasures/setomaa }}</ref> Setu apgabali Igaunijā ir [[Pelvas apriņķis]] un [[Veru apriņķis]], bet Krievijā — [[Pečori]] un [[Pleskava]].<ref name="auto">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.setomaa.ee/kogukond/|title=Setomaa.ee - setode internetivärav|website=www.setomaa.ee}}</ref>

sentences: '''Vectēva paradokss''' ir ar [[Ceļošana laikā|ceļošanu laikā]] saistīts [[paradokss]], kad, mainot pagātni, rodas neatbilstības.<ref name="lobo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arxiv.org/pdf/gr-qc/0206078v2.pdf|title=Time, Closed Timelike Curves and Causality|page=2|author=Francisco Lobo|year=2002|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Nosaukums cēlies no paradoksa apraksta — persona, kas aizceļo uz pagātni un nogalina savu vectēvu, tādā veidā novērš sava tēva vai mātes piedzimšanu un līdz ar to sevis paša eksistenci.<ref name="sagan-nova">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pbs.org/wgbh/nova/time/sagan.html|title=Carl Sagan Ponders Time Travel|work=NOVA|date=December 10, 1999|publisher=[[PBS]]|accessdate=2016-05-21}}</ref> Neskatoties uz nosaukumu, šī paradoksa jēga nav tieši saistīta ar nepieciešamību nogalināt savu vectēvu, lai novērstu savu dzimšanu. Šis paradokss attiecināms uz jebkuru darbību, kas maina pagātni,<ref name="Norman">{{Atsauce|title=Beyond Experience: Metaphysical Theories and Philosophical Constraints|date=2001|author=Norman Swartz|publisher=University of Toronto Press|url=http://www.sfu.ca/~swartz/beyond_experience/chap08.htm|pp=226—227}}</ref> jo rodas pretrunas, ja pagātne kļūst atšķirīga no tādas, kāda tā bijusi.<ref name="NicholasSmith">{{Tīmekļa atsauce|url=http://plato.stanford.edu/entries/time-travel/index.html#CauLoo|author=Nicholas J.J. Smith|date=2013|title=Time Travel|work=Stanford Encyclopedia of Philosophy|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Šādas teorētiskas darbības rezultātā persona nekad nepiedzimtu, līdz ar to tā nevarētu izmantot [[Laika mašīna|laika mašīnu]], lai nokļūtu pagātnē un to izmainītu.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Fidži jūra
|attēls=FidziJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Okeānija
 |latd = 27 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 177 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
 |alt_karte    =
 |relief       = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 3 177 000
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums   = 2740
|Max_dziļums   = 6948
|valstis={{FJI}}
{{NCL}}
{{NZL}}
{{TON}}
{{VUT}}
|pilsētas=[[Oklenda]]
[[Suva]]
}}
'''Fidži jūra''' ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]]. Šo plašo jūru norobežo nevis lielas sauszemes masas bet gan nelielu salu grupas un zemūdens kalnu grēdas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Khan''''' var būt:
* [[Hans]];
* personas ar šādu uzvārdu:
** [[Āmirs Hāns]];
** [[Čaka Hāna]];
** [[Dosts Muhammeds]];
** [[Imrāns Hāns]];
** [[Jahangirs Hans]];
** [[Mirs Sultans Hans]];
** [[Sadiks Hans]];
** [[Salmāns Hāns]];
** [[Šāhruhs Hāns]].

sentences: '''FIFA valsts kods''' ir [[FIFA]] piešķirts trīsburtu valsts vai teritorijas kods, kas tiek lietots FIFA un to kontinentālo konfederāciju ([[Āzijas Futbola Konfederācija|AFC]], [[Āfrikas Futbola Konfederācija|CAF]], [[CONCACAF]], [[CONMEBOL]], [[Okeānijas Futbola Konfederācija|OFC]] and [[UEFA]]) rīkotajās oficiālajās sacensībās. Kodi ir piešķirti gan valstīm un teritorijām, kas ir FIFA dalībvalstis, gan arī federācijām, kas nav FIFA dalībvalstis, vai arī ir tikai reģionālo konfederāciju dalībvalstis.

sentences:
ilkņi]]
'''Ilknis''' ir konusveidīgs [[zobi|zobs]], kas parasti kalpo barības noturēšanai un sadalīšanai gabalos, kā arī aizsardzībai. Ilkņi ir visiem [[zīdītāji]]em, bet izteiktāki tie ir plēsīgajiem zvēriem. Plēsoņu ilkņi ir asi un spēcīgi, var viegli salauzt [[kauli|kaulus]]. Ilkņi mutē atrodas starp [[priekšzobi]]em un [[dzerokļi]]em.

sentences:
{{Citas nozīmes|atmosfēras veidojumu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
s tuvumā 2003. gadā]]
'''Ciklons''' ir liels [[atmosfēra]]s veidojums, kurā ir zems [[atmosfēras spiediens]] ciklona centrā. Parasti ciklona laikā ir mākoņains, lietains laiks. Vasarā pārsvarā tas atnes vēsu, mitru un lietainu laiku, bet ziemā — siltu, mitru laiku. Ciklona diametrs var būt no dažiem simtiem līdz pāris tūkstošiem kilometru. Atmosfēras spiediens ciklonā ir apmēram 980—1000 [[Paskāls|hPa]] liels. [[ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]] ciklons griežas pretēji pulksteņrādītāja virzienam, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — pulksteņrādītāja kustības virzienā.

== Skatīt arī ==
* [[Anticiklons]]
* [[Arktiskā fronte]]
* [[Tropiskais ciklons]]

sentences: '''Francijas franks''' ([[Franču valoda|franču]]: ''franc français'') bija 14.–17. gadsimta zelta monēta, no 1795. gada 7. aprīļa līdz 2002. gada 17. februārim [[Francija]]s galvenā naudas vienība.

sentences: '''Izziņa''' ir ar sabiedriski vēsturisko praksi nešķirami saistīts cilvēka radošās darbības [[process]] - objektīvās [[īstenība]]s atspoguļošana cilvēka [[apziņa|apziņā]]. Izziņas procesā cilvēks gūst jaunas [[zināšanas]] par [[pasaule|pasauli]], uz kuru bāzes rodas cilvēka darbības [[mērķis|mērķi]] un [[motīvs|motīvi]]. Izziņas [[būtība]]s izpratne cieši saistīta ar [[filozofijas pamatjautājums|filozofijas pamatjautājuma]] risināšanu. Izziņas pamats ir [[prakse]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators =
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

sentences: '''Drukas spiede'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/drukas%20spiede | title= Drukas spiede | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 2. decembrī}}</ref> jeb '''iespiedmašīna''' ir [[mašīnspiede]] (prese), kuru izmanto, lai masveidā pavairotu [[teksts|tekstu]] vai [[attēls|attēlus]] uz [[papīrs|papīra]] vai citiem drukājamajiem materiāliem. Tās pamatprincips ir [[iespiešana]], kur speciāli sagatavotas [[iespiedplate]]s, piemēram, [[klišeja|klišejas]] vai [[burtstabiņš|burtstabiņi]], uzklāj [[krāsas|krāsu]] vai [[tinte|tinti]] uz iespiedmateriāliem, radot attēlus vai tekstu. Drukas spiedi 15. gadsimtā izgudroja [[Johans Gūtenbergs]], un tā palīdzēja padarīt [[grāmata]]s un citus rakstus pieejamus plašām cilvēku masām, ne tikai atsevišķiem cilvēkiem. Tādējādi tā veicināja [[zināšanas|zināšanu]] izplatīšanos un pavēra ceļu iegūt [[izglītība|izglītību]] vēl vairāk cilvēkiem, nekā līdz tam.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

sentences: '''Krekls''' ir uz kailas miesas valkājams [[apģērbs|apģērba]] gabals, kas nosedz ķermeņa augšdaļu virs [[jostasvieta]]s. Kreklam var būt gan īsas, gan garas [[piedurkne]]s. Kreklu veidi: [[uzvalku krekls]], [[naktskrekls]], [[apakškrekls]], [[T krekls]], [[polo krekls]], [[tunika]] un citi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kaljostro
|     vārds_orig = ''Alessandro Cagliostro''
|         attēls = Alessandro Cagliostro.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Palermo]], [[Neapoles karaliste]]
 (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1795
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = San Leo cietoksnis, [[Pāvesta valsts]]
 (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lorenca Serafina Feličiani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kaljostro''', arī '''Kaļostro'''<ref>Jānis Bankavs. Grāfs Kaļostro. Rīga:	Karma, 1936.</ref> ({{val-it|Alessandro Cagliostro}}, īstajā vārdā — Džuzepe Balzamo, [[1743]]-[[1795]]). Sicīliešu avantūrists, mistiķis, dziednieks un pareģis. Jelgavā nodibinājis tā sauktās brīvmūrnieku ēģiptiešu rituāla adopcijas ložas vīriešiem un sievietēm un kļuva par Jelgavas adopcijas ložu lielmeistaru.

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
'''''Lindenberg''''' var būt:
* [[Janina Lindenberga]] — vācu vieglatlēte;
* [[Tīnūži|Tīnūžu]] kādreizējais nosaukums.

sentences: '''Dzinis'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=driver&lang=EN&terms=driver Lielā terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref>, saukts arī par '''draiveri''' ({{val|en|driver}}), ir [[programma]], kas vada dažādu procesu norisi vai ierīču darbību (piemēram, signālu pārsūtīšanu pa sakaru līnijām, diskdziņu, printeru u.c. ierīču funkcionēšanu), lai saskaņotu šo procesu izpildi vai ierīču sadarbību ar [[dators|datoru]]. Ierīču dziņus lieto, lai katrai programmai, kas grib lietot kāda veida ierīci, nebūtu jāiekļauj visu attiecīgā veida ierīču vadības kodu. Dziņi nodrošina standartizētu kāda veida ierīču piekļuves saskarni.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Kauņas ūdenskrātuve
| attēls       = Kauno_marios_2006-06-30.jpg
| paraksts     = [[Pažaisles klosteris]] pie [[Kauņa]]s
| vieta        = {{LTU}}
| vieta2       = <!--  -->
| vieta3       =
| map = Lietuva
| map_label =
| plat_d=54 | plat_m=51 | plat_s=10 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=10 | gar_s=02 | gar_EW=E
| platība      = 63,5
| garums       = 80
| platums      = 3,3
| Vid_dziļums  = 10—12
| Max_dziļums  = 24,6
| tilpums      = 0,46
| augstums_vjl =
| izteka       = [[Nemuna]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Nemuna]]s
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 5
| pilsētas     = [[Kauņa]]
}}

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = white
 |                 bg_color = red
 |                    klubs =
 |                     logo = Lielvarde_2.JPG
 |                 logo_izm = 150px
 |        klubs nos pilnais = Lielvārde/FatPipe
 |             klubs nos lv =
 |             sporta veids = florbols
 |                  pilsēta = [[Lielvārde]]
 |                     līga = [[Elvi florbola līga]]
 |               konference =
 |                 divīzija =
 |                   sezona =
 |                 pozīcija =
 |                 dibināts = 1998
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions =
 |                  laukums =
 |                    halle = [[Lielvārdes Sporta centrs]]
 |                    arēna =
 |                ietilpība =
 |                   krāsas = sarkans{{colorbox|red}}, balts{{colorbox|white}}
 |                īpašnieks =
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = [[Kaspars Kreimanis]]
 |                kapteinis = [[Juris Sandis Jēgers]]
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 |                    name1 = Triāls
 |                   dates1 = 2000.–2007.
 |                    name2 = ASK/Lielvārde
 |                   dates2 = 2007.–2009.
 |                    name3 = Lielvārde
 |                   dates3 = 2009.–2016.
 |                    name4 = Lielvārde/FatPipe
 |                   dates4 = 2016.–''pašlaik''
 |                    name5 =
 |                   dates5 =
 |                    name6 =
 |                   dates6 =
 |                    name7 =
 |                   dates7 =
 |                    name8 =
 |                   dates8 =
 |                    name9 =
 |                   dates9 =
 |                   name10 =
 |                  dates10 =
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Elvi florbola līga]]s
 |                 uzvaras1 = 4
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli =
 |         divīzijas tituli =
}}

sentences: '''Džungļi''' ir biezs, necaurejams mežs vai brikšņi, parasti purvaina [[tropiskais lietus mežs|tropiskā lietus meža]] daļa. Šaurākā nozīmē tie ir tropiskie lietus meži Āzijas [[musons|musonu]] zonā. Vārds "džungļi" cēlies no [[Sanskrits|sanskrita]] जङ्गल (''jaṅgala''), kas nozīmē "neapstrādāta, pamesta zeme".

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Difrakcija''' ir viļņu [[Elektromagnētisko viļņu skala|(elektromagnētisko]], [[Mehāniskie viļņi|mehānisko]] u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja [[viļņa garums]] ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]] uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un [[Svārstības|svārstās]] vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

sentences: '''Ievilkts leņķis''' ir [[Riņķis|riņķa]] iekšienē veidots [[leņķis]] no divām [[Horda (matemātika)|hordām]], kuras krustojas uz [[riņķa līnija]]s.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/planimetrija-ii-79330/ar-rinka-liniju-saistitie-lenki-un-nogriezni-79339/re-9dd2543b-783d-4e64-bd46-58beded147a3|title=Ievilkts leņķis. Pierādījums formulai — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/geometrijas-atkartojums-3062/re-20f27dea-b67c-44d3-80ea-27b6649d46ab|title=Leņķi un nogriežņi riņķa līnijā — teorija. Matemātika, 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-02-02|language=lv}}</ref>

sentences:
'''Pjezoelektriskais efekts''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''πιέζω'' (''piézō'') — 'saspiest') ir parādība, kuru nosaka [[Dielektriķu polarizēšanās|elektriskās polarizācijas]] un [[deformācija|mehāniskās deformācijas]] saistība dažos [[dielektriķi|dielektriķos]] (pjezoelektriķos). Izšķir tiešo un apgriezto pjezoelektrisko efektu:
* Tiešais pjezoelektriskais efekts ir elektriskās polarizācijas rašanās dielektriskos kristālos, ja tos mehāniski deformē.
* Apgrieztais pjezoelektriskais efekts ir kristāliska dielektriķa mehāniska deformācija elektriskā lauka iedarbībā. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=180|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.|last5=Vainovskis|first5=E.}}</ref>
Pjezoelektriskais efekts ir lineārs efekts — deformācija ir tieši proporcionāla elektriskā lauka intensitātei.

sentences: {{Commonscat|Sultans of Brunei|Brunejas sultāni}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aiga Grabuste
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Aiga Grabuste at TNT Fortuna Meeting in Kladno 16June2011 045.jpg
 |         att_izm = 175px
 |        paraksts = Aiga Grabuste 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1988|3|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzekne|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/grabuste-aiga-1089141/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081527/http://www.london2012.com/athlete/grabuste-aiga-1089141/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=55}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Latvijas Universitāte]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[septiņcīņa]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig = 2019
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 3 (2007, 2009, 2011)
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6414 punkti
 |           PR1_d = [[septiņcīņa]]
 |             PR2 = 4463 punkti
 |           PR2_d = [[pieccīņa]]
 |             PR3 = 6,82 m
 |           PR3_d = [[tāllēkšana]] (telpās)
 |             PR4 = 6,69 m
 |           PR4_d = [[tāllēkšana]] (stadionā)
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Septiņcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas junioru čempionāts vieglatlētikā|Eiropas junioru čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2007. gada Eiropas junioru čempionāts vieglatlētikā|Nīderlande 2007]]|Septiņcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas U-23 čempionāts vieglatlētikā|Eiropas U-23 čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2009. gada Eiropas U-23 čempionāts vieglatlētikā|Lietuva 2009]]|Septiņcīņa}}
}}
'''Aiga Grabuste''' (dzimusi {{dat|1988|3|24}} [[Rēzekne|Rēzeknē]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[Vieglatlētika|vieglatlēte]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sportacentrs.com/vieglatletika/29042019-grabuste_atmina_paliks_katraizcinita_meda|title=Grabuste: "Atmiņā paliks katra izcīnītā medaļa"|website=Sportacentrs.com|access-date=2019-05-05|date=2019-04-30|language=lv}}</ref> startējusi [[septiņcīņa]]s un [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņas labākās septiņcīņas disciplīnas ir 100 metru barjerskrējiens un [[tāllēkšana]]. A. Grabustes personiskais rekords septiņcīņā ir 6507 punkti, uzstādīts 2011. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldathletics.org/records/all-time-toplists/combined-events/heptathlon/all/women/senior?regionType=world&windReading=regular&page=1&bestResultsOnly=true&firstDay=1900-01-01&lastDay=2024-02-23&maxResultsByCountry=all&eventId=10229536&ageCategory=senior|title=Heptathlon - women - senior - all|website=worldathletics.org|access-date=2024-02-23}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mākslinieku ģērbtuves Krustpils saliņā.
2010. gada 14. septembris.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
muzejs ]]
'''Hellēnisms''' ir antīkās vēstures periods no aptuveni 336. gada p.m.ē., [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra Lielā]] valdīšanas sākuma, līdz aptuveni 30. gadam p.m.ē., kad [[Senā Roma|Romas impērija]] pilnībā pakļāva [[Senā Grieķija|grieķus]]. Pēc cita uzskata tas ilga līdz 529. gadam m.ē., kad [[Justiniāns I]] slēdza hellēnistu filozofu skolas un akadēmijas.<ref>[http://www.thephora.net/forum/showthread.php?t=35184] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160313041822/http://thephora.net/forum/showthread.php?t=35184 |date={{dat|2016|03|13||bez}} }} Par Justiniānu I un hellēnismu {{en ikona}}</ref>
Hellēnisma kultūra uzplauka ap 280. gadu p.m.ē., kad īpaši attīstīta bija [[matemātika]], [[filozofija]], [[māksla]], it īpaši [[Ēģipte]]s pilsētā Aleksandrijā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title                  = ''Docker''
| name                   =
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| collapsible            =
| author                 = Solomons Haikss
| developer              = ''[[Docker, Inc.]]''
| released               = {{dat|2013|03|20}}<ref name="docker-1.0-release-article" />
| discontinued           =
| latest release version = 19.03.8
| latest release date    = {{dat|2020|3|10}}<ref name="docker-releases" />
| latest preview version =
| programming language   = ''[[Golang|Go]]''<ref name="source-code" />
| operating system       = [[Linux]], [[Windows]], [[macOS]]{{Efn|''Docker'' [[macOS]] izmanto Linux virtuālo mašīnu konteineru palaišanai.<ref name="docker-for-mac" />}}
| platform               = [[x86-64]], [[ARM architecture|ARM]], [[z/Architecture|s390x]], [[ppc64]]le
| language               =
| genre                  = OS līmeņa virtualizācija
| license                =
}}
'''''Docker''''' ir vairāku ''[[PaaS]]'' produktu kopums, kas izmanto operētājsistēmas līmeņa virtualizāciju, lai piegādātu programmatūru pakotnēs, ko sauc par konteineriem.<ref name="SYS-CON Media" /> Konteineri ir savstarpēji izolēti un apvieno savu programmatūru, bibliotēkas un konfigurācijas failus vienā pakotnē, taču tie var sazināties savā starpā.<ref name="Docker frequently asked questions (FAQ)" /> Pastāv gan bezmaksas, gan ''premium'' līmenis. ''Docker'' publiski tika izziņots 2013. gadā ''[[PyCon]]'' konferences laikā.<ref name="docker-announcement" /> Tajā pašā gadā tas kļuva par atvērtā pirmkoda projektu.<ref name="infoq-2013-03" />

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{cita nozīme|matemātikas konstanti|grieķu alfabēta burtu|pī (burts)}}
{{citas nozīmes|matemātikas konstanti|pī (nozīmju atdalīšana)|pī}}
 ir {{pī}}]]
'''{{pī}}''' ('''pī''') ir [[matemātiska konstante]], kuras aptuvenā vērtība ir 3,14159265359. [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] π ir [[riņķa līnija]]s garuma [[attiecība]] pret tās [[diametrs|diametru]]. Visām riņķa līnijām šī attiecība ir viena un tā pati. Šī konstante ar grieķu burtu [[pī (burts)|π]] regulāri tiek apzīmēta kopš 18. gadsimta vidus, kad to popularizēja [[Leonards Eilers]]. π ir [[iracionāls skaitlis]], kas nozīmē to, ka šo skaitli nevar uzrakstīt precīzi — decimālajā pierakstā tas ir bezgalīgs, neperiodisks [[decimāldaļskaitlis]]. Vēl vairāk, π ir [[transcendents skaitlis]]. Mūsdienās matemātiķi un [[datorzinātne|datorzinātnieki]] ir ieguvuši π vērtību ar 10 triljoniem (1{{E|13}}) ciparu aiz komata. Kā [[daļskaitlis|daļskaitli]] π aptuveno vērtību izmanto 22/7.

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bārtas pagasts
| karte             = Bārtas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Bārtas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bārtas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Bārta
| platība           = 115,6
| iedzīvotāji       = 683<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 683 / 115.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Wiener Staatsoper''
| attēls           = Wien - Staatsoper (1).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 12 | plat_s = 10.8 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8.8 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=24428 24428]
|   datums =
|     tips =
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.wiener-staatsoper.at/}}
}}
'''Vīnes Valsts opera''' ({{val|de|Wiener Staatsoper}}) ir lielākais operteātris [[Austrija|Austrijā]], mūzikas kultūras centrs. Viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Arundelas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Arundel_Cathedral_Exterior,_West_Sussex,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Arundelas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Arundelas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.8552
| longd                 = -0.559
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumsaseksa|Arundela}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1868. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Arundelas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1349741"
}
</mapframe>
'''Arundelas katedrāle''' ({{val|en|Arundel Cathedral}}) jeb '''Dievmātes un Sv. Filipa Hauarda katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Our Lady and St Philip Howard}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidos, [[Rietumsaseksa]]s grāfistes [[Arundela]]s pilsētā. 1868. gadā celtā baznīca ir 1965. gadā dibinātās Romas katoļu [[Arundelas un Braitonas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Koninklijke Philips N.V.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1891. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Amsterdama]]
| location_country = {{NED}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = veselības tehnoloģijas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://philips.com philips.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada aprīlī,}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{ievads+}}
{{noformējums+}}
'''Multikolinearitāte pilna nozīme jeb stingra Multikolinearitāte'''

Pieņemsim, ka [[prediktoru matrica]] sastāv no k+1 prediktora (faktora) X=x(0)+x(1)+...+x(k).
Par multikolinearitāti stingra nozīme sauc situāciju, kas prediktoru matricas X kolonnas ir atkarīgas, t.i. eksistē skaitļi v0,v1,...vk tādi, ka vox(0)+v1x(1)+...+vkx(k)=0, turklāt vismaz viens no v0,v1,...vk≠0.

sentences:
{{Spēļu infokaste|name=Pasaules čempionāts skriešanā Rīga 2023|host city={{vieta|Latvija|Rīga}}|nations participating=|teams participating=|debuting countries=|athletes participating=|stadium=|length=[[Pusmaratons]], [[5000 metri |5 km]], [[jūdze|jūdze]]|previous=[[2020. gada Pasaules čempionāts pusmaratonā|Gdiņa 2020]]<br/>(pusmaratons)<!-- 2022. gada sacīkstes tika atceltas -->|next=''[[2025. gada Pasaules čempionāts skriešanā|Sandjego 2025]]''|website={{URL|www.riga23.org|Rīga 2023}}|logo=World Athletics Road Running Championships Riga 2023 logo.svg|size=320px}}
'''2023. gada Pasaules čempionāts skriešanā''' notika [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], no 2023. gada 30. septembra līdz 1. oktobrim.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710070303/https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/citi/kampana-riga--pasaules-skriesanas-galvaspilseta-cer-uz-maratonturistu-skaita-rekordu.a473805/|title=Kampaņā «Rīga – pasaules skriešanas galvaspilsēta» cer uz maratontūristu skaita rekordu|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldathletics.org/lv/competitions/world-athletics-road-running-championships/riga23|title=Home {{!}} WRU 23 {{!}} World Athletics|website=worldathletics.org|access-date=2022-11-07}}</ref>
Tas bija pirmais pasaules čempionāts skriešanā šosejā, kas ietvēra gan [[Pasaules čempionāts pusmaratonā|Pasaules čempionātu pusmaratonā]], kas pēdējo reizi notika 2020. gadā [[Gdiņa|Gdiņā]], gan arī 5 kilometru un [[jūdze]]s distances.<ref name=":1" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2021-11-05|archive-url=https://archive.today/20211105132407/https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/}}</ref> Sacensības notika viena apļa plakanā trasē [[Rīga]]s ielās.

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences:
(''Bombus confusus'')]]
'''Gada kukainis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Entomoloģijas biedrība]].<ref name=skudra>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dabasdati.lv/lv/article/spoza-skudra-2012-gada-kukainis/|title=Spožā skudra - 2012. gada kukainis|date=2012-1-10|work=Dabasdati.lv}}</ref> Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai [[entomoloģija|entomologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences: '''Kaļamība''' ir [[metāli|metāla]] spēja ļauties apstrādei ar [[spiediens|spiedienu]], pieņemt jaunu formu [[siltums|siltuma]] vai [[spiede]]s iedarbībā [[Plaisa|neplaisājoties]]. Metāla kaļamību var ievērot [[Temperatūra|temperatūrā]], kas ir zemāka par tā [[Kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]]. Paaugstinoties temperatūrai, metālu deformēšanās spēja palielinās, jo pavājinās metālu [[Atoms|atomu]] saistība. Noteiktā temperatūrā kaļamība sasniedz maksimumu, un paaugstinot temperatūru, metālu novājina [[Oksīdi|oksīdu]] veidošanās [[Kristāls|kristāla]] iekšienē, kas padara metālu trauslu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010.gads|isbn=978-9984-11-303-6|pages=15}}</ref>

sentences: '''Maija un Paija''' ir [[Anna Brigadere|Annas Brigaderes]] pasaku luga. Luga uzrakstīta 1921. gadā, bet pirmo reizi iestudēta 1922. gadā. Lugā pretstatītas bārenīte Maija un viņas ļaunās pamātes īstā meita Paija. Audžumāsas nonāk [[veļi|veļu valstībā]], kur viņām jāpārvar dažādi šķēršļi, atklājot sava rakstura labās un sliktās īpašības. Meiteņu darbus novērtē [[Laima]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Emilija Brontē
|         vārds_orig = ''Emily Brontë''
|             attēls = Emily Brontë cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1818
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Bredforda}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1848
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 19
|            m_vieta = Havorta, [[Rietumjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Kalnu aukas"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Emilija Džeina Brontē''' (''Emily Jane Brontë''; dzimusi {{dat|1818|7|30}}, mirusi {{dat|1848|12|19}}) bija [[angļi|angļu]] [[rakstniece]].

sentences: '''Apgriezieni minūtē''' (apzīmējumi '''apgr/min''', '''apgr./min''', '''1/min''', '''min<sup>−1</sup>''') ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas [[minūte]]s laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π [[radiāns|radiāniem]], mērvienība ir saistīta ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] [[leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

sentences: {{Commonscat|Bass guitarists by country}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GSAT-10''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''GSAT''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''I-3K''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]]'' {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''ISRO'' {{IND}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|9|28|SK}} 21:18 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA3''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Astra 2F]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-051B
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 1498 kg
| Pilna_masa             = 3400 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 6474 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 83° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GSAT-12]]''
| KA_nāk                 = ''[[GSAT-7]]''
}}
'''GSAT-10''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis, kas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2012. gada septembrī. To izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]] (''ISRO'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Singla infokaste
|Nosaukums        = Glorious
|Attēls           = Glorious.png
|Izpildītājs      = [[Cascada]]
|Albums           = The Best Of Cascada
|Izdots           = [[2013. gads|2013]]. gada 8. februārī
|Formāts          = Digitālā lejupielāde, CD singls
|Ierakstīts       = [[2012. gads|2012]]
|Žanrs            = Eurodance
|Garums           = 3:28
|Izdevējs         = Zooland
|Autors           = Andres Ballinas, Tony Cornelissen
|Producents       = Dj Manian, Dj Yanou
|Audio piemērs?   = nē
|Sertifikāts      =
|Iepriekšējais singls            =
'''[[The Rhythm Of The Night]]'''
[[2012. gads|2012]]
|Šis singls       =
[[Glorious]]
[[2013. gads|2013]]
}}
'''''Glorious''''' ir vācu deju projekta ''[[Cascada]]'' trešais singls no grupas piektā studijas albuma - ''[[The Best Of Cascada]]''. Ar šo dziesmu Cascada pārstāvēs Vāciju Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas notiks Zviedrijas pilsētā Malmē 2013. gada 18. maijā. Šis ir pirmais singls, kas spējis iekļūt Vācijas Top 100 pirmajā desmitniekā pēc 2009. gada hita Evacuate The Dancefloor.

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Nauru]]
[[Kategorija:Nauru]]

sentences: '''Šurfs''' ir vertikāla, retāk ieslīpa grunts atradnes apskates bedre, kuras ejai var būt šāda ģeometriska forma: [[kvadrāts]], [[Riņķis|aplis]], [[taisnstūris]]. Šurfs parasti nav pārāk dziļš, taču ļoti reti dziļāks par 20 — 30 m. Šurfs paredzēts: derīgo izrakteņu izpētei; inženierģeoloģiskajiem izmeklējumiem; grunts ventilācijai; ūdens nolaišanai; materiālu pārvietošanai; cilvēku nolaišanai un pacelšanai; inženierkomunikāciju (kabeļi un cauruļvadi) tehniskai apskatei grunts slāņos; u.c. Bedres šķērsgriezuma laukums parasti ir no 0,8 līdz 4 m2 vai cits izmērs, kas pietiekoši nodrošina konkrēto atradni. Šurfu izrok ar [[Zemes rakšanas mašīna|zemes rakšanas mašīnu]], piemēram, ar mašīnurbi vai ekskavatoru vai arī ar rokas instrumentu. Tuvojoties inženierkomunikācijām rakšanu veic tikai ar rokas instrumentu, lai tās nesabojātu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sanja Ričardsa-Rosa
 |      vārds_orig = ''Sanya Richards-Ross''
 |          attēls = Sanya Richards with US flag Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sanja Ričardsa 2009. gada Pasaules čempionātā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|2|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|Jamaika|Kingstona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|ASV|Teksasa|Ostina}}
 |          garums = 173 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[400 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 5 (2003, 2005, 2007, 2009, 2011)
 |            pc-t = 1 (2006)
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 10,97 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 22,17 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 48,70 s
 |           PR3_d = 400 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Sanja Ričardsa-Rosa''' ({{val|en|Sanya Richards-Ross}}; dzimusi {{dat|1985|2|26}} [[Kingstona|Kingstonā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir jamaikiešu izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[vieglatlēte]], sprintere, kas specializējusies [[400 m]] distancē. Trīskārtējā [[Olimpiskās spēles|olimpiskā]] čempione [[4×400 m|4×400 m stafetē]] ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]]), kā arī olimpiskā čempione 400 m individuālajā distancē [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada Londonas Olimpiskajās spēlēs]]. Pieckārtēja [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempione]] 400 m distancē un 4×400 m stafetē. Viņai pieder ASV un [[Ziemeļamerika]]s rekords 400 metru distancē. Divas reizes atzīta par [[World Athletics|IAAF]] gada labāko vieglatlēti pasaulē (2006, 2009).

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Performing arts|Skatuves māksla}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ana Blandiana
| vārds_orig =
| attēls = RK1907 MG 7507-Edit Ana Blandiana.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Ana Blandiana, 2019
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1942
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Timišoara]], [[Rumānija]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = rumāniete
| dzimums = s
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Romulus Rusans
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, prozaiķe, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Ana Blandiana''' (īstajā vārdā Otīlija Valērija Rusana (dz. Comana) ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Otilia Valeria Rusan'' (''Coman'')); dzimusi 1942. gada 25. martā [[Timišoara|Timišoarā]], [[Rumānija|Rumānijā]]) ir [[Rumāņi|rumāņu]] dzejniece, esejiste un tulkotāja, viena no slavenākajām mūsdienu rumāņu rakstniecēm.

sentences: '''E tramvaju sērija''' sastāv no vairākām [[Tramvaju satiksme Vīnē|Vīnes tramvaja]] modeļu sērijām.

sentences: {{Commonscat|National anthems|Pasaules valstu himnas}}

sentences: '''Vikiekspedīcijas''' ir pasākumi, kuros tiekas [[latviešu valodas Vikipēdija]]s dalībnieki, lai iegūtu jaunu informāciju vai trūkstošos fotoattēlus. Šajā lapā atrodama informācija par jau notikušajām un vēl plānotajām vikiekspedīcijām. Citu valodu un valstu Vikipēdijas kopienās notikušās vikiekspedīcijas ir apskatāmas, izmantojot starpviki saites.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Tarja Halonena
| attēls              =Tarja Halonen on August 26, 2010.jpg|150px
| amats               =11. [[Somijas prezidents|Somijas prezidente]]
| term_sākums         ={{dat|2000|3|1|N}}
| term_beigas         ={{dat|2012|3|1|N}}
| premjers            =[[Pāvo Liponens]]
[[Anneli Jētenmeki]]
[[Mati Vanhanens]]
| priekštecis         =[[Marti Ahtisāri]]
| pēctecis            =[[Sauli Nīniste]]
| dzim_dati           ={{dzimšanas datums un vecums|1943|12|24}}
| dzim_vieta          ={{flaga|Somija}} [[Helsinki]], [[Somija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             =bez partijas
(iepriekš [[Somijas Sociāldemokrātiskā partija|SDP]])
| dzīvesb             =[[Penti Arajervi]]
| profesija           =[[jurists|juriste]]
| reliģija            =
| paraksts            =Tarja Halonen signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Belpošta''<br />''Белпошта''
| logo             =|255 px
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{dat|1995}}
| founder          =
| defunct          =
| location         = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = Pasta pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = [[Baltkrievijas valdība]] (100%)
| num_employees    = 27 800<ref name="finance"/>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.belpost.by/eng/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ZDF
|logo               = ZDF logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            =
|valsts             = {{GER}}
|valoda             = [[vācu valoda]]
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          =
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenetilamīna struktūrformula

Fenetilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PEA, 1-amino-2-feniletāns
|           CAS numurs = 64-04-0
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,18
|              blīvums = 0,9640
|  kušanas temperatūra = –60 °C
| viršanas temperatūra = 195 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

| tauta = Kirgīzi
''Кыргыздар''
| skaits = ~5-6 miljoni
| vieta = {{KGZ}} 4 900 000

{{UZB}} 450 000

{{CHN}} 202 500

{{RUS}} 137 780

{{TJK}} 62 000

{{KAZ}} 23 274

| valoda = [[kirgīzu valoda|kirgīzu]], [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = vairums [[musulmaņi]];
[[budisms|budisti]]
| grupas =
| radi = [[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tivieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}'''Kirgīzi''' ([[kirgīzu valoda|kirgīzu]]: ''кыргыздар'') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Kirgizstāna]]s pamatiedzīvotāji. Ievērojamas kirgīzu minoritātes dzīvo arī [[Uzbekistāna|Uzbekistānā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Krievija|Krievijā]] un [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].

sentences:
[[Kategorija:Beberbeķi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Beberbeķi]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bengeta
| official_name = ''Benguet''
| image_skyline = Atok, Benguet 9-8-2013.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Atokas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Benguet in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1900/1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2769.08
| population_total = 460683
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Latrinidada]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''13 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[igoroti]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BEN
| website                  = {{URL|http://benguet.gov.ph/}}
}}
'''Bengeta''' ({{val|fil|Lalawigan ng Benguet}}, {{val|en|Province of Benguet}}, {{val|kne|Probinsyan di Benguet}}, {{val|ibl|Probinsya ne Benguet}}, {{val|ilo|Probinsia ti Benguet}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 13 municipalitātēs un sīkāk 140 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Latrinidada]]. [[Bagio]] pilsēta ir [[anklāvs]] provinces teritorijā, tai administratīvi un politiski nepieder, bet dažkārt tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kankanaji]] (43 %), [[ibaloji]] (29 %), [[kalanguji]] (4 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie [[iloki]] (13 %).

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Aireņu grīslis|autors=L.|binomial=Carex loliacea|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex spp Sturm33.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex loliacea}}'''Aireņu grīslis''' ({{val|la|Carex loliacea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir vietumis sastopama ziemeļu un kalnu apvidos [[Ziemeļpols|pola]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] augs ir tuvu vienlaidu areāla dienvidu dienvidrietumu malai; reti sastopams slapjos [[Mežs|mežos]] un purvainos krūmājos, retāk [[Purvs|purvu]] apmalēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-loliacea-l/|title=aireņu grīslis - Carex loliacea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-21}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Deputāti]]
[[Kategorija:Latvijas PSR politiķi]]
[[Kategorija:Padomju politiķi]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāle
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Saale
| attēls            = ICE bei Saaleck.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ātrgaitas dzelzceļa tilti pār Zāli
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 413
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 3
| baseins           = 23 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zāle''' ({{val-de|Saale}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. No [[Halle]]s kanalizēta (vairākas [[slūžas]]).

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
{{cita nozīme|Romas pāvestu|mūku|Dionīsijs Mazais}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Dionīsijs
| vārds_orģ           = ''Dionysius''
| attēls              = Pope Dionysius Illustration.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 25. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|259|7|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|268|12|26|N}}
| priekštecis         = [[Siksts II]]
| pēctecis            = [[Fēlikss I]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = iespējams, ''[[Magna Graecia]]''
| mir_dati            = {{dat|268|12|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Konors''' ({{val|en|Connor}}) ir īru izcelsmes uzvārds.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristians Lorencs
|Attēls           = RammsteinFlake.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' taustiņinstrumentālists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Kristians Flake Lorencs
|Dzimis           = {{ddv|1966|11|16}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Berlīne|1s=Vācijas Demokrātiskā Republika}}
|Instrumenti      = [[sintezators]]
|Žanrs            = [[industriālais metāls]], ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = taustiņinstrumentālists
|Gadi             = 1994—mūsdienas
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Feeling B]]''
|Mlapa            =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
arheoloģiskās kultūras ([[Milohradas kultūra]] — oranžā krāsā, Dņepras-Daugavas kultūra — tumši oranžā krāsā)]]
'''Dņepras balti''' bija [[balti|baltu]] grupa, kas līdz 13. gadsimtam apdzīvoja [[Dņepra]]s [[sateces baseins|sateces baseinu]] līdz tos pakāpeniski iznīcināja un [[pārtautošana|pārtautoja]] no dienvidrietumiem iebrūkošie [[slāvi]]. Dņepras baltiem uz ziemeļiem un ziemeļaustrumiem dzīvoja [[Volgas somi]], bet uz dienvidaustrumiem un dienvidiem — [[skiti]].{{Sfn|Zinkevičius|2022}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Šumpēters
|     vārds_orig = ''Joseph Schumpeter''
|         attēls = Joseph Schumpeter ekonomialaria.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Tršeštja]], [[Austroungārija]]<br />([[Jihlavas apriņķis]], [[Visočinas apgabals]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Solsberija]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jozefs Aloizs Šumpēters''' ({{val|de|Joseph Alois Schumpeter}}, dzimis {{dat|1883|2|8}}, miris {{dat|1950|1|8}})<ref>[http://www.econlib.org/library/Enc/bios/Schumpeter.html Joseph Alois Schumpeter: Biogrāfija]</ref> bija austriešu [[ekonomists]] un [[politoloģija|politologs]], dzimis [[Morāvija|Morāvijā]] (toreiz daļa no [[Austroungārija]]s, tagad [[Čehijas Republika]]). Savas dzīves laikā [[ekonomika|ekonomikā]] popularizēja tādu terminu kā "radošā iznīcināšana" ({{val|en|creative destruction}})<ref>{{Ziņu atsauce |first= |last= |authorlink= |coauthors= |title=$200 Laptops Break a Business Model  |url=http://www.nytimes.com/2009/01/26/technology/26spend.html?partner=rss&emc=rss |quote=Indeed, Silicon Valley may be one of the few places where businesses are still aware of the ideas of Joseph Schumpeter, an Austrian economist who wrote about business cycles during the first half of the last century. He said the lifeblood of capitalism was “creative destruction.” Companies rising and falling would unleash innovation and in the end make the economy stronger.  |work=[[The New York Times]] |date=January 25, 2009 |accessdate=2009-01-27 | first1=Brad | last1=Stone | first2=Ashlee | last2=Vance}}</ref>

sentences: '''20. februāris''' ir gada 51. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 314 (315 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Tele2 Baltic Beach Party''''' bija viens no lielākajiem [[izklaide]]s pasākumiem [[Latvija|Latvijā]]. Kopš [[2001. gads|2001]]. gada, tas reizi gadā norisinājās [[Baltijas jūra]]s krastā, Liepājā. No [[2001. gads|2001]]. līdz [[2004]]. gadam pasākuma nosaukums bija '''''Caines Beach Party'''''. Katru gadu tas notika [[Liepāja]]s pludmalē. Pasākuma galvenie organizatori bija [[brāļi Mediņi]]. [[2007. gads|2007]]. gadā festivālu apmeklēja aptuveni 60 000 cilvēku,<ref>[http://diena.lv/lat/izklaide/festivali/baltic-beach-party-varetu-apmeklet-ap-50-tukstosiem-cilveku Baltic Beach Party varētu apmeklēt ap 50 tūkstošiem cilvēku], Diena.lv (24.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> kas radīja pilsētas veikalu, ēdināšanas uzņēmumu un viesnīcu pārslodzi. [[2008. gads|2008]]. gadā festivāls norisinājās 25. un 26. jūlijā<ref>[http://www.diena.lv/lat/izklaide/festivali/sakas-tele2-baltic-beach-party Sākas Tele2 Baltic Beach Party], Diena.lv (25.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> ar pašā jūras krastā uzstādītām divām estrādēm, atrakciju karuseļiem, daudzām āra kafejnīcām un citu dažādu izklaides pasākumu teltīm.

sentences: '''Eliass''' (siev. dz. '''Eliase''') ir [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu var būt:

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = IPSO
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = [[Nokia]]
|family = [[FreeBSD]]
|source_model =
|latest_release_version = 7.2
|latest_release_date = 2008. gads
|kernel_type =
|ui =
|license =
|working_state = Pātraukts (turpināts kā ''GAiA'')
|website = [https://supportcenter.checkpoint.com/supportcenter/portal?model=&version=&os=IPSO&productTab=documents&product=77&eventSubmit_doShowproductpage= checkpoint.com]
|supported_platforms =
}}
'''IPSO''' bija [[operētājsistēma]] specializētām [[ugunsmūris|ugunsmūra]] un citām datortīklu drošības iekārtām. Tā izstrādāta uz [[FreeBSD]] bāzes, ar būtiskām modifikācijām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences:
'''Lem''' var būt:
* [[Staņislavs Lems]] (''Stanisław Lem'') — poļu zinātniskās fantastikas rakstnieks (1921—2006);
* ''[[Lem (pavadonis)|Lem]]'' — Polijas zinātniskais pavadonis.

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =951 Gaspra
| image =
| caption =
| discovery = yes
| discoverer =G. N. Neujmins
| discovered ={{Dat|1916|7|30}}
| designations = yes
| mp_name = SIGMA 45; A913 YA; 1955 MG1
| alt_names =
| mp_category =[[Asteroīdu joslas]] asteroīds
| epoch ={{Dat|2006|3|6|N}} (JD 2453800.5)
| aphelion =2.594 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1.825 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.210 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.174
| period =3.28 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.88 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =4.102°
| asc_node =253.218°
| mean_anomaly =53.057°
| arg_peri =129.532°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =18,2x10,5x8,9 [[kilometrs|km]]
| mass = 2-3×1016 [[kilograms|kg]]
| surface_grav =0.002 [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =0.006 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0,22
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
| spectral_type =[[S tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =11,46m
}}
'''951 Gaspra''' ir [[S tipa asteroīds|S tipa]] [[asteroīds]], kurš riņķo tuvu [[asteroīdu josla]]s iekšmalai. Tas bija pirmais asteroīds, kuru tuvumā pārlidojis [[kosmiskais aparāts]]. [[Galileo (starpplanētu zonde)|Galileo]] [[starpplanētu zonde]] pārlidoja Gaspru [[1991]]. gada [[29. oktobris|29. oktobrī]] pa ceļam uz [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].
== Raksturojums ==
Bez daudziem maziem krāteriem uz asteroīda ir arī pusducis relatīvi līdzenu apvidu un iespiedumu. Viens no šādiem apvidiem ir ''Dunne Regio''. Tas ir 5 x 7 [[kilometrs|km]] liels apgabals, kurā nav par 200 m augstāku virsmu. Pagaidām nav skaidri zināms, vai tas ir triecienu rezultāts, vai arī tās ir lūzuma šķautnes, ja Gaspra ir atdalījies no lielāka [[debess ķermenis|debess ķermeņa]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Friedrich Erdmann Stoll''
|         attēls = Stoll_Friedrich_Erdmanngeb1760.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = Albrehtsa, [[Tīringene]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Madliena|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jaunpils]], [[Madliena]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs mācītājs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls]] [[Daugavgrīvas draudze|Daugavgrīvas draudzē]], mācītājs [[Heinrihs Vilhelms Štolls]] (''Stoll, Heinrich Wilhelm'') no Liepkalnes, mācītājs [[Kārlis Fridrihs Štolls]] (''Stoll, Carl Friedrich'') no Madlienas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences: '''Tjurku kaganāts''' bija [[Viduslaiki|viduslaiku]] valsts [[Āzija|Āzijā]], kas izveidojās, apvienojoties senajiem [[tjurki]]em. Viena no lielākajām valstīm vēsturē. Lielākās ekspansijas laikā (6. gadsimta beigās) kontrolēja [[Mandžūrija]]s, [[Mongolija]]s, [[Altajs|Altaja]], [[Tjurku Islāma Republika Austrumturkestāna|Austrumturķestānas]], Rietumturķestānas ([[Vidusāzija]]s), kā arī [[Krima]]s un [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] teritorijas. 542. gadā Ķīnas avotos pirmo reizi parādās etnonīms "tjurki".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences: '''Bolometrs''' ir [[mērinstruments]] starojuma enerģijas mērīšanai. To [[1878]]. gadā izgudroja amerikāņu [[astronoms]] Semjuels Pīrponts Lenglijs (''Samuel Pierpont Langley''). Bolometra galvenā sastāvdaļa ir ļoti plānas [[Platīns|platīna]], [[Germānijs|germānija]] vai cita vadoša materiāla plāksnītes, kuras ir melninātas, lai labāk uztvertu starojumu. Plāksnītes starojuma ietekmē sasilst un mainās (palielinās) to [[elektriskā pretestība]], kuru var viegli izmērīt. Bolometrs ir jutīgs pret visu starojuma spektru. Visbiežāk to izmanto [[Astronomija|astronomijā]] [[Debess ķermenis|debess ķermeņu]] starojuma mērīšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss atjaunots
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|739,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0234215/|title=The Matrix Reloaded (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|11}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|7}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Reloaded''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Glorija Fostere]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Poster - The Matrix Reloaded.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss atjaunots"''' ({{val|en|The Matrix Reloaded}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma]], kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]], [[Džeida Pinketa-Smita]] un [[Glorija Fostere]]. Tā ir flimas "[[Matrikss]]" turpinājums un filmu sērijas "Matrikss" otrā filma.

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 1089
|lv = Tūkstoš astoņdesmit deviņi
}}
1089 ir kārtas skaitlis starp 1088 un 1090. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 441. Tam piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Celestīns I
| vārds_orģ           = ''Caelestinus I''
| attēls              = Pope Celestine I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 43. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|422|9|10|N}}
| term_beigas         = {{dat|432|7|26|N}}
| priekštecis         = [[Bonifācijs I]]
| pēctecis            = [[Siksts III]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|432|7|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110307-1921-Kalanchoe tubiflora-leaves-Kula Botanical Garden-Maui (24959111532).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe tubiflora|Stobrziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe tubiflora|suga_lv=Stobrziedu kalanhoja}}
'''Stobrziedu kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhojas|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=https://lv.wikipedia.org/wiki/Special:BookSources/978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe tubiflora'') ir augu suga [[kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos, kā arī mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]], un ir uzskatāma par [[invazīva suga|invazīvu sugu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José Rafael|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences: '''Armēņu kvartāls''' ({{val|ar|حارة الأرمن}}, ''Harat al-Arman''; {{val|he|הרובע הארמני}}, ''Ha-Rova ha-Armeni''; {{val|hy|Հայոց թաղ}})<ref>{{ziņu atsauce|last1=Deyirmenjian|first1=Sevan|title=Քանի մը դրուագ Երուսաղէմէն Սուրբ Յակոբի հովանիին ներքոյ|url=http://old1.hayernaysor.am/1367833312|work=[[Jamanak]]|date=6 May 2013|location=Istambul|language=hy|quote=...պաշտօնապէս իսկ կոչուելով «Հայոց թաղ» անունով:|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160328180959/http://old1.hayernaysor.am/1367833312|archivedate=28 March 2016}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Երուսաղէմահայը (The Jerusalemite)|url=http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|website=armenische-kirche.ch|publisher=Diocese of the Armenian Apostolic Church in the German Switzerland|location=Zürich|language=hy|quote=Իսկ հայոց թաղի բնակիչները...|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160325164934/http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|archivedate=25 March 2016|access-date=11 November 2015}}</ref> ir viena no [[Jeruzaleme]]s [[vecpilsēta (Jeruzaleme)|vecpilsētas]] četrām daļām. Tā atrodas vecpilsētas dienvidrietumu stūrī, un nokļūt tajā var caur [[Ciānas vārti]]em un [[Jaffas vārti]]em. Kvartāla platība ir {{nobr|0,126 km²}} (126 [[dunams|dunami]]), kas ir 14% no kopējās vecpilsētas platības. 2007. gadā iedzīvotāju skaits tajā bija 2424 (6,55% no vecpilsētas iedzīvotājiem). Abos kritērijos tas ir pielīdzināms [[ebreju kvartāls (Jeruzaleme)|ebreju kvartālam]]. Armēņu kvartāls no Kristīgā kvartāla ir atdalīts ar Dāvida ielu, bet no Ebreju kvartāla pa Šabada ielu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences:
'''Mora''' ir [[fonoloģija|fonoloģiska]] vienība, kas bieži ir mazāka par [[zilbe|zilbi]],<ref name="mora">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=mora&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – mora |quote=Fonoloģiska vienība, kas ir lielāka par fonētisko segmentu, bet parasti mazāka par zilbi, piemēram, viena mora veido vieglo zilbi, divas moras — smago zilbi. Mora ir svarīgs ritmisks elements japāņu valodā un antīkajā grieķu valodā. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> kuru skaits zilbē nosaka tā saucamo "'''zilbes garumu'''" ({{val-de|Silbenlänge}}) jeb "'''zilbes svaru'''" ({{val-de|Silbengewicht}}). Garuma un svara apzīmējumus bieži lieto kā sinonīmus, taču ir valodas, kur abus apzīmējumus lieto līdztekus, ar dažādām nozīmēm. [[lībiešu valoda|Lībiešu valodā]] īsas zilbes vienmēr ir vieglas, garas zilbes savukārt iedalās vieglās un smagās, šis iedalījums ir līdzīgs igauņu valodas iedalījumam, kur pirmās un otrās garuma pakāpes zilbes ir vieglas, bet trešās garuma pakāpes zilbes ir smagas.<ref>Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen, Karl Pajusalu ('''2013'''), ''Lībieši: vēsture, valoda un kultūra'', Rīga: Līvõ Kultūr sidām, {{ISBN|978-9984-49-730-3}}</ref>

sentences: '''Zaļā obligācija''' ({{val|en|green bond}}) ir finanšu instruments, ko izmanto [[vide]]i un [[klimats|klimatam]] draudzīgu projektu finansēšanai.<ref name="investopedia.com">{{Cite web|url=https://www.investopedia.com/terms/g/green-bond.asp|title=Green Bond|first=Troy|last=Segal|website=Investopedia}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mesrops Maštocs
|          vārds_orig = Մեսրոպ Մաշտոց
|              attēls = Mesrop1776t.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Mesropa Maštoca skulptūra pie [[Matenadarans|Matenadarana]]
|          dz_dat_alt = [[361]]. vai [[362]]. gadā
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 440
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 17
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[armēņi|armēnis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Jēkabpils Sporta halle
| image               =
| location            = [[Brīvības iela (Jēkabpils)|Brīvības iela]] 289B, [[Jēkabpils]]
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 50 | longs = 29 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2018|11|28||bez}}
| built               = {{dat|2020|7|31||bez}}
| opened              = {{dat|2020|10|15||bez}}
| owner               = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada pašvaldība]]
| operator            = Jēkabpils Sporta centrs
| cost                = {{€|13,9 miljoni}}
| architect           =
| architect_b         = "Ozola & Bula"<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ozola-bula.lv/projekts/jekabpils-halle|title=Jēkabpils sporta halle|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| main_contractors    = AS ''Panevėžio statybos trestas''
SIA ''ARMS group''
SIA ''LC Būve''<ref name="Sporta halle">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.db.lv/zinas/foto-atklata-139-miljonus-eiro-verta-sporta-halle-jekabpili-499241|title=FOTO: Atklāta 13,9 miljonus eiro vērtā sporta halle Jēkabpilī|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| capacity            = 1 100 (sporta halle)
300 (ledus halle)

| area                = Sporta halle (1 926{{sup|2}})
Ledus halle (~1 800m{{sup|2}} (28x58))
Trenažieru zāle (300m{{sup|2}})
Aerobikas zāle (150m{{sup|2}})<ref name="Sporta centrs">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jekabpilssc.lv/lv/strukturvienibas/sporta-halle/|title=Sporta halle|access-date=2023-11-5|language=lv}}</ref>
| acreage             = 8 468,8 m{{sup|2}}<ref name="Sporta halle"></ref>
| volume              =
| website             =
| publictransit       = 1., 2., 4. un 5. autobuss
}}

sentences: '''Oligopols''' ({{val|el2|oligos}} — "nedaudz"; ''pōlēs'' — "pārdevējs") ir [[tirgus]] veids, kurā ir divi vai vairāki [[Pārdevējs|pārdevēji]]. Oligopola gadījumā uzņēmēji (ražotāji) vienojas par savas [[prece]]s cenu. Konkurentu ieeja šādā [[Tirgus|tirgū]] ir ļoti grūta vai pat neiespējama. No uzņēmumiem [[Latvija|Latvijā]] par oligopolajiem [[Uzņēmums|uzņēmumiem]] var minēt "[[Tele2]]" , "[[LMT]]" un "[[Bite Latvija|Bite]]", "[[Neste]]" , "[[Circle K Latvia|Circle K]]" un "[[Lukoil]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://blog.lursoft.lv/2014/07/07/latvijas-avize-pelna-uz-iedzivotaju-rekina/|title=Latvijas Avīze: Peļņa uz iedzīvotāju rēķina|website=blog.lursoft.lv|access-date=2022-11-22|language=lv-LV}}</ref><ref>https://www.sorainen.com/UserFiles/File/Publications/briefing.oligopoly_in_latvian_fuel_market.dienas_bizness.2007_03_27.eng.rudolfs.pdf</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.db.lv/zinas/latvijas-degvielas-tirgu-oligopols-175246|title=Latvijas degvielas tirgū - oligopols|website=Dienas Bizness|access-date=2022-11-22|language=lv}}</ref>

sentences: '''Second Life''' ir [[virtuālā pasaule]] internetā, kuru [[2003. gads|2003. gadā]] palaida [[Linden Lab|Linden Research, Inc]] (pazīstama kā Linden Lab) un izpelnījās starptautisko uzmanību [[2006. gads|2006. gada]] beigās.<ref>{{Ziņu atsauce |first=James |last=Harkin |title=Get a (second) life |url=http://www.ft.com/cms/s/cf9b81c2-753a-11db-aea1-0000779e2340.html |work=[[Financial Times]] |date={{dat|2006|11|17}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirokatehīna struktūrformula

Pirokatehīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1344
|kušanas temperatūra=105 °C
|viršanas temperatūra=245,5 °C
}}
'''Pirokatehīns''' (orto-dihidroksibenzols, katehols, brenckatehīns, dinols, elkonāls, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirokatehīns ir balti adatveidīgi kristāli, kas gaisā ātri kļūst brūngani, tādēļ jāglabā tumšā noslēgtā traukā. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
ar [[Svētais Juris|Svēto Juri]].]]
'''Etiopijas Ortodoksālā baznīca''' ({{val|am| የኢትዮጵያ ኦርቶዶክስ ተዋሕዶ ቤተ ክርስቲያን}} / ''Yäityop'ya ortodoks täwahedo bétäkrestyan'') ir lielākā baznīca [[Etiopija|Etiopijā]] un lielākā no [[Austrumu Baznīcas|Austrumu Baznīcām]]. Tai pieder 45—50 miljoni cilvēku.

sentences:
{{Infobox venue
 | name         = Meža opera
{{val|pl|Opera Leśna}}
{{val|de|Waldoper}}
 | image        = Opera Leśna Sopot - PTFE membrane roof.jpg
 | caption      =
 | location     = {{vieta|Polija|Sopota}}
 | coordinates  = {{coord|54.4448|18.5444|type:landmark_dim:500|display=inline,title|format=dms}}
 | mapframe-zoom = 12
 | opened = 1909. gada jūlijs
 | renovated = 2009—2012
 | seating_capacity = 5047
 | owner        =
 | promotions   =
 | website      =
}}

sentences: '''Hirša indekss''' (jeb h-indekss vai Hirša faktors) ir [[bibliometrija]]s instruments, kas parāda kāda [[Autors|autora]] produktivitāti un kvalitāti, balstoties uz autoru darbu citēšanu. Pašlaik tas iegūst arvien plašāku starptautisku ievērību [[Zinātnieks|zinātnieku]] pasaulē kā viens no objektīvākajiem starptautiskā zinātniskā pienesuma indikatoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |title=J. E. Hirsch: An index to quantify an individual’s scientific research output |access-date={{dat|2008|09|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091220233616/http://www.loreto.unican.es/h-index.pdf |archivedate={{dat|2009|12|20||bez}} }}</ref><ref>[http://www.b-i-t-online.de/archiv/2006-04/fach3.htm Der Hirschfaktor - ein neuer "Stern" am bibliometrischen Indikatorenhimmel]</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Commons cat|Universities in Uruguay|Universitātes Ungārijā}}
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Urugvaja]]
[[Kategorija:Urugvaja]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 11
|lv = Vienpadsmit
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Estadosa
|attēls              = Baie Cook, Île des États.jpg
|attēla paraksts     = Kuka līcis Estadosas salas krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Argentīna
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla de los Estados''
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=54|latm=47|lats= |latNS=S
|longd=64|longm= 15|longs= |longEW=W
|platība             = 534
|garums              = 65
|platums             = 16
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Boves kalns
|augstums            = 823
|salu skaits         =
|valsts             = Argentīna
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Tjerra del Fuego (Argentīna)|Tjerra del Fuego]]
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Estadosa''' ({{val-es|Isla de los Estados}}) ir praktiski neapdzīvota [[Argentīna]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Tjerra del Fuego (Argentīna)|Tjerras del Fuego]] provinces [[Ušvaja]]s departamentā. Kopš 2016. gada Estadosas un tās piekrastē esošo mazo saliņu teritorijā izveidots dabas rezervāts.<ref>[https://www.cronista.com/economiapolitica/Macri-declaro-la-Isla-de-los-Estados-como-Reserva-Natural-Silvestre-20160809-0076.html Macri declaró la Isla de los Estados como Reserva Natural Silvestre]</ref> Vienīgā apdzīvotā vieta salā ir Argentīnas Kara flotes postenis ar piecu cilvēku personālu, kuri mainās ik pēc 45 dienām.<ref>[http://milodoncitychachacha.blogspot.com/2004/09/isla-de-los-estados.html Isla de los Estados. Un lugar en el mundo]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Drinking Buddies''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Drinking Buddies poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Andrea Roa]]
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pols Bernons]]
* [[Sems Sleiters]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rons Livingstons]]
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Burn Later Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|3|13|''South by Southwest'' festivāls|2013|8|23|ASV|}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013|title=Drinking Buddies|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924041610/http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|343,341}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drinkingbuddies.htm|title=Drinking Buddies (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Drinking Buddies''''' ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Olīvija Vailda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|13||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{Organizācijas infokaste
| name          = Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija
| native_name   = ''United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization''
| image         = Flag of UNESCO.svg
| size          =
| caption       = UNESCO karogs
| abbreviation  =
* UNESCO
* ONUÉSC
| formation     =
* {{dat|1945|11|16|N|bez}}
* vai
* {{dat|1946|11|4|N|bez}}<ref name=history>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unesco.org/new/en/unesco/about-us/who-we-are/history/ |title=UNESCO history |publisher=UNESCO  |accessdate=23 April 2010}}</ref>
| type          = Specializēta aģentūra
| status        = Aktīva
| membership    = 195 dalībvalstis
| headquarters  = {{vieta|Francija|Parīze}}
| leader_title  = Ģenerāldirektore
| leader_name   = [[Odrija Azuleja]]
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.unesco.org|www.unesco.org}}
| footnotes     =
}}
'''Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija''' ({{val|en|United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization}}, '''UNESCO'''; {{val|fr|Organisation des Nations unies pour l'éducation, la science et la culture}}) ir specializēta [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aģentūra. UNESCO dibināta 1945. gada 16. novembrī ar mērķi veicināt visā pasaulē miera kultūru, rosināt sadarbību un dialogu starp cilvēkiem un dažādām kultūrām, dot ieguldījumu [[nabadzība]]s mazināšanā un veicināt [[Ilgtspējīga attīstība|ilgtspējīgu]] attīstību ar izglītības, zinātnes, kultūras un komunikāciju palīdzību.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džovanni Paolo Kampana
|          vārds_orig = ''Giovanni Paolo Kampana''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1540
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Redžo Emīlija]], (tagad [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|              m_gads = 1592
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Roma]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences: '''Fon Ikskili''' jeb '''Ikšķili''' ({{val|de|Uexküll, Yxkull, Uxkull}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Viļānu vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Rēzeknes iela 1a, [[Viļāni]], [[Rēzeknes novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 5 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 55 | longs = 32 | longEW = E
|schooltype             = vispārizglītojoša mācību iestāde
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = dažādos avotos - 1949. vai 1953. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               = Pēteris Tretjuks
|headmistress           =
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = 1.—12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 528 (2013/2014)
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu/krievu
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             = <!-- Skolas himna -->
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://vilanuvidusskola.blogspot.com}}
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Riebiņu Svētā Pētera un Svētā Pāvila Romas katoļu baznīca

sentences:
<noinclude>{{Tdeprecated|TV raidījuma infokaste}}
</noinclude>{| class="infobox vevent" style="width: 26em; line-height:1.5em; text-align: left; font-size: 90%;"
|-
! style="text-align: center; background: #6495ED; line-height:1.5em; font-size: 120%;" colspan="3" |{{{nosaukums}}}
{{#if:{{{attēls|}}}
  |

{{{attēla apraksts|}}}

}}
|-
{{#if: {{{valsts<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Valsts
{{!}} {{{valsts}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{veidotāji<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Veidotāji
{{!}} {{{veidotāji}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{vadītāji<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Vadītāji
{{!}} {{{vadītāji}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{kanāls<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Kanāls
{{!}} {{{kanāls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pirmā_pārraide<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Pirmā pārraide
{{!}} {{{pirmā_pārraide}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{garums<includeonly>|</includeonly>}}} |
! Raidījuma garums
{{!}} {{{garums}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Leitons''' var būt:

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 18. vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| alt =
| caption =
| motto =
| location = Sīmaņa iela 14, Rīga
| postcode =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 59
| lats = 38
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 07
| longs = 50
| longEW = E
| schooltype = vakara vidusskola
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1922. gadā
| approx =
| founded =
| opened =
| founder =
| status = Slēgta
| closed =
| c_approx =
| locale =
| sister_school =
| schoolboard =
| superintendent =
| session =
| schoolnumber =
| school code =
| president =
| chair =
| chairman =
| chairperson =
| director = Egīls Romanovskis
| headmistress =
| headmaster =
| head_teacher =
| executive_headteacher =
| acting_headteacher =
| custodian =
| staff =
| teaching_staff = 59 (2016)
| employees =
| key_people =
| grades =
| years =
| gender =
| lower_age =
| upper_age =
| age range =
| enrolment =
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 558 (2018)
| grade1 =
| grade2 =
| grade3 =
| grade4 =
| grade5 =
| grade6 =
| grade7 =
| grade8 =
| grade9 =
| grade10 =
| grade11 =
| grade12 =
| International_Students =
| classes =
| avg_class_size =
| ratio =
| language = Latviešu, krievu|schedtyp
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|www.r18vmvs.lv}}
}}
'''Rīgas 18. vidusskola''' bija [[Rīga]]s vakara vidusskola, kas atradās [[Sīmaņa iela|Sīmaņa ielā]] 14, [[Sarkandaugava]]s apkaimē. 2022. gada februārī [[Rīgas dome]] nobalsoja par Rīgas 18. vidusskolas slēgšanu.<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/septinas-rigas-vidusskolas-planots-parveidot-par-pamatskolam.a459729/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Septiņas Rīgas vidusskolas plānots pārveidot par pamatskolām] lsm.lv 2022. gada 2. jūnijā</ref>

sentences: '''Pakalpojumatteices uzbrukums''' ({{val-en|denial-of-service attack}}) jeb '''DoS uzbrukums''' ir trieciens [[datoru tīkls|datoru tīklam]], ko veido tā pārpludināšana ar tādu papildpieprasījumu skaitu, kas ievērojami palēnina normālo datplūsmu vai pat to pilnīgi pārtrauc. Pakalpojumatteices uzbrukums parasti uz zināmu laiku pārtrauc tīkla pakalpojumus.<ref>{{AkadTerm |term=Pakalpojumatteices uzbrukums |lang=lv}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|vīrusu grupu|COVID-19 pandēmiju izraisošo vīrusu|SARS-CoV-2}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Koronavīrusi
|         binomial = Orthocoronavirinae
|           attēls = SARS CoV.jpg
|       att_izmērs = 160px
|    att_nosaukums = Ortokoronavīrusu bētakoronavīrusu ģints [[SARS]] koronavīrusi elektronu mikroskopijā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|      apakšdzimta = Orthocoronavirinae
|   apakšdzimta_lv = Koronavīrusi
|    apakšdzimta_r = Koronavīrusu apakšdzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[alfakoronavīrusi]]|[[bētakoronavīrusi]]|[[deltakoronavīrusi]]|[[gammakoronavīrusi]]}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Jaoi''' ({{val|ja|やおい, yaoi}}) ir [[manga]]s un [[anime]] žanrs, kas attēlo homoseksuālas attiecības starp vīriešiem. Jaoi mērķauditorija un autori parasti ir heteroseksuālas meitenes un sievietes. Parādījās kā viens no satīriskā [[dodzinsi]] virzieniem, apsmejot pārliecīgu mākslas darbu erotizāciju,<ref>Ingulsrud, John E.; Allen, Kate (2009). ''Reading Japan Cool: Patterns of Manga Literacy and Discourse''. Rowman & Littlefield. p. 47. ISBN 978-0-7391-2753-7.</ref> bet drīz kā idealizēts homoseksuālu attiecību atspoguļojums ātri kļuva par populāru tēmu mangās, anime, datorspēlēs — iepazīšanās simulatoros, romānos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140109042024/http://matt-thorn.com/shoujo_manga/outofhand/index.html Thorn, Rachel (2004). Kelly, William W. (ed.). ''"Girls And Women Getting Out Of Hand: The Pleasure And Politics Of Japan's Amateur Comics Community".''] Fanning the Flames: Fans and Consumer Culture in Contemporary Japan. State University of New York Press: 169—186. ISBN 0-7914-6032-0.</ref> Japānā bieži tiek lietots angliskais termins ''Boys' Love'' (''ボーイズラブ, bo:izu rabu'') vai BL, lai gan jaoi varoņi nav zēni šī vārda tiešajā nozīmē. Darbi, kas parāda homoseksuālas attiecības ar zēniem, pieder citam žanram, ko sauc par sjotakonu.

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium February 2008-1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium dissectum
| suga_lv = Šķeltā gandrene
| binomial = Geranium dissectum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Šķeltā gandrene''' (''Geranium dissectum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Dienvideiropa|dienvidu Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Kā [[Nezāles|nezāle]] tā ir ieviesusies arī citur pasaulē. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti, galvenokārt valsts rietumu un centrālajā daļā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug ceļmalās, [[Tīrums|tīrumos]], [[Dārzs|dārzos]] un nezālienēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-dissectum-l/|title=šķeltā gandrene - Geranium dissectum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-15}}</ref>
No citām Latvijā sastopamajām gandrenēm atšķirama pēc līdz pamatam lineārās plūksnās dalītas lapas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Negotiator''
| operators =
| attēls = The Negotiator poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Deivids Hobermens]]
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * [[Džeimss Demonako]]
* [[Kevins Fokss]]
| aktieri = * [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Rons Rifkins]]
* [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Negotiator''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Mandeville Films''
* ''New Regency''
* ''Taurus Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|7|29}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88 miljoni}}<ref name="SLA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://slate.com/culture/2005/08/hollywood-s-profits-demystified.html|title=Hollywood’s Profits, Demystified |publisher=The Slate |accessdate= {{dat|2024|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Negotiator''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kevins Speisijs]], [[Deivids Morss]], [[Rons Rifkins]], [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences: {{Commons cat|London Underground|Londonas metro}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences:
{{commonscat|Neighbourhoods in Daugavpils}}
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētu daļas]]

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Deutsche Bank''
| native_name      =
| logo             = Deutsche Bank logo without wordmark.svg
| logo_size        =
| logo_caption     = ''Deutsche Bank'' logo
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        = f
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1870
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurte]]
| location_country = [[Vācija]]
| location         = [[Deutsche Bank Dvīņu torņi|''Deutsche Bank'' Dvīņu torņi]]
| locations        =
| area_served      = Visa pasaule
| key_people       = ''Paul Achleitner'' (vadītājs)
| industry         = Finanšu un bankas pakalpojumi
| products         =
| services         =
| revenue          = [[€]] 31,91 miljardi (2013)
| operating_income = [[€]] 1,457 miljardi (2013)
| net_income       = [[€]] 666 miljoni (2013)
| aum              =
| assets           = [[€]] 1,611 triljoni (2013)
| equity           = [[€]] 54,71 miljardi (2013)
| owner            =
| num_employees    = 98 219 (2013)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|www.db.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria notata inflorescence (12).jpg
| att_izmērs = 180
| att_nosaukums = <i>Glyceria notata</i>
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| binomial = Glyceria
| autors = (Lam.) Hitchc.
| sinonīmi =
}}'''Ūdenszāles''' ({{val|la|Glyceria}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kuras sugas ir sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Prodromus florae Novae Hollandiae et Insulae Van-Diemen, exhibens characteres plantarum|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/21871|publisher=typis R. Taylor et socii|date=1810|location=Londini|first=Robert|last=Brown}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=113749|title=Glyceria in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-10}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Glyceria|title=Genere Glyceria - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-12-10}}</ref>

sentences: '''Pēcgrūdiens''' ir [[zemestrīce]], kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas [[kontinentālā plātne|kontinentālās plātnes]]. To savstarpējā [[mijiedarbība]] pazemē rada lielu iekšējo [[mehāniskais spriegums|spriegumu]], un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam [[novietojums|novietojumam]]. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

sentences:
[[Kategorija:Indonēzija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Indonēzija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Zelenskis''' ir krievu, ukraiņu, baltkrievu, poļu, bieži — ebreju uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ABB
| native_name =
| logo = ABB logo.svg
| image =
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = [[publiska kompānija]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1988. gadā, apvienojot ''Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget'' (Zviedrija) un ''Brown, Boveri & Cie'' (Šveice)
| founder =
| defunct =
| location_city =
| location_country = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}<br/>{{vieta|Zviedrija|Vesterosa}}
| location =
| locations =
| area_served = globāla
| key_people =
| industry = [[elektroenerģētika]], [[automātika]]
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences: '''Grinberga lieta''' bija 2005. gada 29. decembrī ierosināts kriminālprocess pēc [[Krimināllikums|Krimināllikuma]] 318. panta 2. daļas un 298. panta 2. daļas par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pret [[Aivars Lembergs|Aivaru Lembergu]], kurš ierobežojis valdības ieceltajam pārstāvim Ojāram Grinbergam darboties [[Ventspils brīvostas pārvalde|Ventspils Brīvostas valdē]], norādot uz to, ka Ministru kabineta 2005. gada 23. februārī izdotajā rīkojumā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/102402|title=Par O.Grinberga iecelšanu Ventspils ostas valdes locekļa amatā|website=lv.lv|access-date=2021-01-30|date=2005-02-25|language=lv}}</ref> kuru sagatavoja [[LR Ekonomikas ministrija|Ekonomikas ministrija]] ministra [[Arturs Krišjānis Kariņš|Krišjāņa Kariņa]] vadībā, netika norādīts Grinberga [[personas kods]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinolīna struktūrformulas

Hinolīna molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C9H7N
|citi nosaukumi=benzo[''b'']azīns, benzo[''b'']azabenzols,
leikols, leikonīns, benzo[''b'']piridīns,
1-azanaftalīns, hinoleīns
|CAS numurs=91-22-5
|molmasa=129,16
|blīvums=1093
|kušanas temperatūra=−15 °C
|viršanas temperatūra=237 °C
|šķīdība ūdenī=slikta
}}
'''Hinolīns''' (C9H7N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Hinolīna molekula sastāv no kondensētiem [[benzols|benzola]] un [[piridīns|piridīna]] gredzeniem (atšķirībā no [[izohinolīns|izohinolīna]] molekulas hinolīnam [[slāpeklis|slāpekļa]] atoms atrodas tuvāk pie benzola gredzena). Hinolīnam piemīt aromātiskas īpašības, jo tā ''π'' elektronu sistēma ir delokalizēta tāpat kā [[naftalīns|naftalīnam]]. Hinolīns ir iedzeltens šķidrums ar raksturīgu nepatīkamu smaku. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ļoti vāji. Hinolīnam ir [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības, kas ir nedaudz vājākas nekā piridīnam vai izohinolīnam. Ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] tas veido [[sāļi|sāļus]], kurus sauc par hinolīnija sāļiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gi Bara
|     vārds_orig = ''Guy Bara''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Marseļa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komiksu mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Staņislavs Kostka Plāters-Zībergs
|     vārds_orig = ''Stanisław Kostka Kazimierz Jan Jozef Michal Plater-Zyberk''
|         attēls = POL COA Plater-Zyberk.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pilskalnes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Mihals Plāters; Izabella, dzimusi Zīberka
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Terēze, dzimusi [[Borhi|Borha]]
|          bērni = Andrejs, Marija, Jadviga, Jozefats, Emma, Pēteris
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = FF0000
 | bg_color        = FFFFFF
 | nos             = Erevānas "Ararat"
 | logo_links      = Ararat Yerevan logo.svg
 | logo_izm        = 180px
 | pilns           =
 | iesauka         = Baltie ērgļi
 | pilsēta         = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
 | līga            = [[Armēnijas Premjerlīga]]
 | sez             = 2022.—2023.
 | poz             = 6. vieta
 | dib             = 1935
 | dib_mēn         = 5
 | dib_dat         = 10
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = [[Vazgena Sarkasjana republikāņu stadions]]
 | ietilp          = 14 403
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            = {{flaga|Krievija}} [[Igors Kolivanovs]]
 | kapteinis       =
 | mediji          = [http://www.fcararat.am/ Oficiālā mājaslapa]
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           = Erevānas "Spartak"
 | dates1          = 1935—1963
 | name2           = Erevānas "Ararat"
 | dates2          = 1963—
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           = [[Armēnijas Premjerlīga]]s
 | uzvaras1        = 1
 | līga2           = [[PSRS futbola Augstākā līga|PSRS Augstākās līgas]]
 | uzvaras2        = 1
 | līga3           = Armēnijas
 | uzvaras3        = 5
 | līga4           = PSRS
 | uzvaras4        = 2
<!------ Tērpu krāsas ------->
|pattern_la1 = _araraterevan1819h
|pattern_b1  = _araraterevan1819h
|pattern_ra1 = _araraterevan1819h
|pattern_sh1 = _araraterevan1819h
|pattern_so1 =
|leftarm1    = CC0000
|body1       = CC0000
|rightarm1   = CC0000
|shorts1     = 000000
|socks1      = FF0000
|pattern_la2 = _araraterevan1819a
|pattern_b2  = _araraterevan1819a
|pattern_ra2 = _araraterevan1819a
|pattern_sh2 =
|pattern_so2 =
|leftarm2    = FFFFFF
|body2       = FFFFFF
|rightarm2   = FFFFFF
|shorts2     = 0000FF
|socks2      = 0000FF
}}
'''Erevānas "Ararat"''' ir [[Armēnija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Erevāna]]s, kas pašlaik spēlē [[Armēnijas Premjerlīga|Armēnijas Premjerlīgā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|attēls=Primula elatior Anthese.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Viršu rinda|rinda=Ericales|dzimta=Primulaceae|dzimta_lv=Prīmulu dzimta|ģints=Primula|ģints_lv=Prīmulas|suga=Primula elatior|suga_lv=Dižā prīmula|binomial=Primula elatior|attēls2=Primula elatior TK.jpg}}'''Dižā prīmula''' ({{val-la|Primula elatior}}) ir [[Prīmulu dzimta|prīmulu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls [[Eiropa|Eiropā]] ziemeļos pienāk diezgan tuvu [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]], taču dižā prīmula [[Latvija|Latvijas]] teritorijā  konstatēta tikai kā dārzbēglis. Salīdzinājumā ar [[Gaiļbiksīte|gaiļbiksīti]], kopumā tā ir nedaudz masīvāka, gaišziedaināka, bez izteiktiem (dzeltenoranžiem) plankumiem vainaga rīklītes pamatdaļā un ar mazliet lielākiem ziediem. Kauss salīdzinoši blīvāk piegulst pie vainaga stobriņa (nevis atstāj tikko jaušami uzpūstu un atstāvošu iespaidu kā gaiļbiksītei).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/primula-veris-l/#primula-elatior-l-hill|title=gaiļbiksīte - Primula veris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-01}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigfrīds fon Fēgezaks
|          vārds_orig = ''Siegfried von Vegesack''
|              attēls = Zigfrīds Fēgezaks.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = studiju gados
|             dz_gads = 1888
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Lobērģi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1974
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rēgene]], [[Vācija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Oto Gothards fon Fēgezaks, Žanete Konstance Klementīne fon Kampenhauzena
|               brāļi = [[Manfrēds fon Fēgezaks]]
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Klāra Nordstrēma, Gabriela Ebermaijere
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālists]], [[tulkotājs]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = tetraloģija "Baltiešu traģēdija", "Rijīgā māja", "Senči un pēcteči"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte|Tērbatas]], [[Heidelbergas universitāte|Heidelbergas]], [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes]], Minhenes Universitātes
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Zigfrīds fon Fēgezaks''' ({{val|de|Siegfried von Vegesack}}, {{dat|1888|03|20|N|bez}} — {{dat|1974|01|26|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks, rakstnieks, dzejnieks, žurnālists un tulkotājs. Viņš ir viens no populārākajiem 20. gadsimta vācbaltiešu rakstniekiem. Fēgezaks ir  atstājis daudzus dzeju un stāstu krājumus, romānus,  dokumentālus aprakstus par Baltijas sadzīvi, kultūru un vēsturi.<ref>Ojārs Spārītis, 2011, pēcvārds Zigfrīda fon Fēgezaka romānam "Senči un pēcteči. Piezīmes no senās Livonijas vēstuļu lādes", {{ISBN|978-9934-8139-7-9}}</ref> Viņa vēsturiskie un biogrāfiskie romāni sniedz unikālu ieskatu [[Baltija]]s vāciešu gadsimtiem ilgajā vēsturē.<ref name=pauls/>

sentences: '''Brīvformu virsmu modelēšana''' ir [[Datorizētā projektēšana|CAD]] (''computer-aided design'') un [[CAID]] (''computer-aided industrial design'') sistēmu iespēja [[datorgrafika|datorgrafiski]] modelēt brīvu, liektu, vienmērīgu, sarežģītu formu [[virsma]]s.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Piešķirtais dzimums''' jeb '''bioloģiskais dzimums''' ir [[dzimums]], kas tiek piešķirts [[Cilvēks|cilvēkam]] [[Dzimšana|piedzimstot]], balstoties uz virspusēju ārējo [[Dzimumorgāni|dzimumorgānu]] pārbaudi, kas vairumā gadījumu ļauj skaidri noteikt vai [[jaundzimušais]] ir [[Vīrietis|vīriešu]] vai [[Sieviete|sieviešu]] dzimuma. Dzimumu parasti piešķir [[Medicīnas māsa|medmāsa]], [[vecmāte]], [[ārsts]] vai [[radinieks]], ievērojot [[Dzimtes binaritāte|dzimtes binaritātes]] [[Teorija|teoriju]]. Tomēr, noteiktā skaitā gadījumu dzimuma pazīmes pilnībā neatbilst vienam vai otram dzimumam, tādēļ ir iespējama [[Ķirurģija|ķirurģiska]] iejaukšanās, kuras [[mērķis]] ir cilvēka ārējo dzimumorgānu pielāgošana vienam vai otram dzimumam.

sentences: '''Sniega graudi''' ir cieti [[nokrišņi]] mazu, necaurspīdīgu balto daļiņu veidā (kociņi, graudiņi u.c.) ar diametru, kurš mazāks par 2 mm. Tie izkrīt pie negatīvas gaisa [[temperatūra]]s. Pārsvarā sniega graudi izkrīt no [[slāņmākoņi]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences:
{{Cita nozīme|ASV štatu|amerikāņu pilsētplānotāju|Ričards Florida}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Florida
''Florida''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Talahasī]]
| pilsēta = [[Džeksonvila]]
| iestāšanās = [[1845]]. gada [[3. marts]]
| laiks = pussalā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
ziemeļrietumos - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = Fla. FL US-FL
| mājaslapa = [http://www.myflorida.gov www.myflorida.gov]
| iedzgads = 2022
| iedzīvotāji = 22 244 823
| iedzīvotājiV = 3
| iedzblīvums = 160
| iedzblīvumsV = 8
| ieņēmumi = 40 171
| ieņēmumiV = 36
| rase = baltādainie — 81,47%
melnādainie — 16,31%
| reliģija = [[protestanti]] — 46%
[[katoļi]] — 21%
nereliģiozi — 17%
| platība = 170 304
| platībaV = 22
| garums = 800
| platums = 260
| ūdens = 17,9
| augstums = Britona kalns, 105
| Vaugstums = 30
| Zaugstums = 0
}}
'''Florida''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidaustrumu reģionā. Floridas [[galvaspilsēta]] ir [[Talahasī]]. Kopš {{dat|2019|1|18|Ģ}} štata [[gubernators]] ir [[Rons DeSantis]].

sentences: '''Užupe''' ({{val|lt|Užupis}}, burtiski — 'Aizupe') ir [[Viļņa]]s apkaime, kas lielākoties atrodas [[Viļņas vecpilsēta]]s teritorijā. Tas ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]]. Apkaime ir populāra mākslinieku vidē un ar savu bohēmisko atmosfēru tiek salīdzināta ar [[Monmartrs|Monmartru]] [[Parīze|Parīzē]] un [[Kristiānija (Kopenhāgena)|Kristiāniju]] [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kad tu pēdējo reizi biji karaļu pilsētā Viļņā? |date= 2013. gada 23. maijs |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= https://www.delfi.lv/turismagids/es-celoju/kad-tu-pedejo-reizi-biji-karalu-pilseta-vilna.d?id=43339433&page=6 |accessdate= 2014. gada 20. oktobrī}}</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|   attēls = Šerpu jaunieši viņu tradicionālajos tērpos
|    tauta = Šerpas
|   skaits = aptuveni 520 tūkstoši
|    vieta = {{ubl|{{NPL}}|{{CHN}}|{{BHU}}|{{IND}}}}
|   valoda = [[šerpu valoda]], [[nepāliešu valoda]]
| reliģija = galvenokārt [[budisms]]
|   grupas =
|     radi = [[tibetieši]]
}}

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pauls Pujāts
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|8|6}}
 |         dz_viet = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=83}}
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Memfisas Universitāte]]

 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Aleksandrs Obižajevs]]
 |           trenē =

 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 5,60 (2016)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 5,70 (2016)
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =

 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Pauls Pujāts''' (dzimis {{dat|1991|8|6}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startēja [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Piedalījies [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]], šajā gadā arī uzstādījis savu personisko rekordu — 5,70 m.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Aleksandrs fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Alexander Friedrich Michael Lebrecht Nikolaus Arthur, Graf von Keyserling''
|              attēls = AlexanderGrafKeyserling.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1815
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{flaga|Krievija}} [[Kabile]], [[Kurzemes guberņa]],
 [[Krievijas impērija]] (tagad [[Kuldīgas novads]], {{LVA}})
|              m_gads = 1891
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 8
|             m_vieta = {{flaga|Krievija}} Raikīla, [[Igaunijas guberņa]],
 [[Krievijas impērija]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Berlīnes Universitāte
|             zinātne = [[ģeoloģija]], [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums    = Naruto Shippuden: Ultimate Ninja Storm Generations
|bilde        =
|apraksts     =
|developer    = [[CyberConnect2]]
|publisher    = [[Namco Bandai Games]]
|distributor  =
|designer     =
|series       = [[Naruto:Ultimate Ninja (sērija)|Ultimate Ninja]]
|engine       =
|version      =
|release      = {{flaga|ASV}} {{dat|2012|3|12}}
{{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2012|3|30}}
|genre        = [[cīņas spēle]]
|modes        = vienspēlētāja, daudzspēlētāju
|ratings      = {{flaga|ASV}} [[ESRB]]: T (13+)
{{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 12+
|platforms    = [[PlayStation 3]], [[Xbox 360]]
|media        = [[Blu-ray]], [[DVD]]
|requirements =
|input        = [[kontrolieris]]
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kriā atomelektrostacija
| native_name         = ''Centrale nucléaire de Cruas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Centrale_nucléaire_de_Cruas_(département_de_l'Ardèche,_France)_-_panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[atomelektrostacija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = ''[[Électricité de France]]''
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Vieta|Francija|Ardēša}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 44.633056 | latNS  =
| longd = 4.756667 | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      = left
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1978
| completion_date     = 1983
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| awards              =
| designations        =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences:
lugas ''[[Le Bourgeois gentilhomme|Le Bourgeois Gentilhomme]]'' galvenais tēls — buržujs]]
'''Buržuāzija''' ({{val-fr|bourgeoisie}}) [[socioloģija|socioloģijā]] un [[politoloģija|politoloģijā]] ir termins, ar kuru apzīmē vēsturiskas sociālekonomiskas šķiras. Vārds cēlies no senfranču valodas vārda ''burgeis'' (nocietināta pilsēta) un sākotnēji apzīmēja pilsētu iedzīvotājus — tirgotājus un amatniekus. [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] kopš 18. gadsimta beigām termins "buržuāzija" tiek attiecināts uz sociālo šķiru, kurai pieder [[kapitāls]], un šīs šķiras kultūru, kamēr termins "'''buržuji'''" tiek attiecināts uz pārticīgākās sabiedrības pārstāvjiem kapitālistiskās sabiedrībās.<ref>[http://www.marxists.org/glossary/terms/b/o.htm#bourgeois-society Bourgeois Society] {{en ikona}}</ref>

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Babilonas trimda''', '''Babilonijas trimda''' (arī '''Bābeles gūsts''') attiecas uz senebreju [[Deportācija|deportāciju]] no senās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] uz [[Babilonija|Babiloniju]] 6. gadsimtā pirms mūsu ēras.

sentences:
{{Eiropas laika zonas}}
'''Rietumeiropas vasaras laiks''' ('''WEST''') ir [[vasaras laiks]], kas ir vienu stundu priekšā [[Universālais koordinētais laiks|Universālajam koordinētajam laikam]]. To izmanto:
*[[Kanāriju Salas]]
*[[Portugāle]] (ieskaitot [[Madeira|Madeiru]], bet ne [[Azoras]])
*[[Īrija]]
*[[Apvienotā Karaliste]]
*[[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi]]
*[[Fēru Salas]]
*[[Maroka]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Return to Paradise''
| attēls                   =  Return to paradise.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Džozefs Rubens]]
| producents               =
* [[Deivids Ārnolds]]
* [[Ezra Sverdlovs]]
| scenārija autors         =
* [[Veslijs Striks]]
* [[Brūss Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vinss Vons]]
* [[Enna Heiča]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Deivids Konrāds]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Propaganda Films]]''
| izplatītājs              = ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|8|14|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/return-paradise-1998|title=Return to Paradise|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 22, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622111205/https://bbfc.co.uk/releases/return-paradise-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=returntoparadise.htm|title=Return to Paradise|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Return to Paradise''''' ir 1998. gada ASV drāmas filma, kas veidota kā 1989. gada Francijas filmas ''Force majeure'' [[jauns ekranizējums]]. Filmas režisors ir [[Džozefs Rubens]]. Galvenās lomas atveido [[Vinss Vons]], [[Enna Heiča]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Deivids Konrāds]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|8|14||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rundēni
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Rundeni.JPG
| image_caption            = Rundēnu centrs
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2        = [[Rundēnu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65530&p_back=100012752** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 271
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 16 | lats  = 37  | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 49 | longs = 28 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Valsts pārvaldes formas]]
[[Kategorija:Konstitūcijas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pokémon® Detektīvs Pikaču
 | oriģinālnos = ''Pokémon: Detective Pikachu''
 |      attēls =Pokémon Detective Pikachu teaser poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
* [[Fantāzijas literatūra|fantāzija]]
* [[ģimenes filma|ģimenes]]
 |    režisors = [[Robs Letermans]]
 |  producents =
* [[Merija Parenta]]
* [[Kale Bojters]]
 |   scenārijs =
* [[Nikola Perlmane]]
* Robs Letermans
 |     aktieri =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Džastiss Smits]]
* [[Kens Vatanabe]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džakmans]]
 |   operators = [[Džons Matiesons]]
 |     montāža = [[Marks Sangers]]
 |     studija =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[The Pokémon Company]]''
* ''[[Nintendo Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|10}}
 |      ilgums =
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/business/hollywood/la-fi-ct-box-office-avengers-endgame-avatar-record-20190507-story.html|title=Can 'Avengers: Endgame' top 'Avatar's' box office record? Analysts say it has a shot|work=[[Los Angeles Times]] |author=Ryan Faughnder|language=en|date=May 7, 2019|accessdate=May 11, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|433 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5884052/?ref_=bo_se_r_1|title=Pokémon Detective Pikachu (2019)|website=[[Box Office Mojo]]|language=en|accessdate=March 21, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pokémon® Detektīvs Pikaču"''' ({{val|en|Pokémon: Detective Pikachu}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s [[Fantāzijas literatūra|fantāzijas]] un [[ģimenes filma]], kuras režisors ir [[Robs Letermans]]. Galvenās lomas atveido [[Raiens Renoldss]], [[Džastiss Smits]] un [[Kens Vatanabe]]. Filmas darbība norisinās lielpilsētā. Filma ir stāsts par jaunieti Timu Gudmanu, kurš izmeklē sava tēva noslēpumaino pazušanu. Izmeklēšanu Tims veic kopā ar [[pikaču]], kuru viņš ir spējīgs saprast. Filma ir balstīta uz datorspēļu sērijas un [[anime]] seriāla "[[Pokemoni]]" motīviem. Šī ir pirmā pilnmetrāžas filma par [[pokemonu uzskaitījums|pokemoniem]], kura nav anime.

sentences:
)]]
]]
'''Ezers''' ir dabiska [[ūdenstilpe]] reljefa pazeminājumos, kuru no visām pusēm norobežo sauszeme. Kaut gan praktiski visi ezeri ir pildīti ar [[ūdens|ūdeni]], par ezeriem sauc arī dabiskas tilpes, kas pildītas ar citu šķidru materiālu, piemēram, [[sērs|sēru]]. Ezers ir viens no nozīmīgākajiem [[ainava]]s elementiem, kas sastopams visos pasaules kontinentos. Ar ezeru izpēti nodarbojas īpaša zinātne — [[limnoloģija]]. Zemes virsmas daļu, kas veido ezera gultni, dēvē par ezerdobi.

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kalinga
| official_name = ''Kalinga''
| image_skyline = Lubuagan0552.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Lubuaganas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Kalinga in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1995
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3231.25
| population_total = 229570
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 45 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tabuka]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 8
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tabuka]]
| p3 = '''7 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[kalingi]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-KAL
| website                  = {{URL|http://www.kalinga.gov.ph/}}
}}
'''Kalinga''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kalinga}}, {{val|en|Kalinga}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 7 municipalitātēs un sīkāk 153 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Tabuka]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kalingi]] (64 %), [[kankanaji]] (3 %), [[bontoki]] (2 %), kā arī ieceļojušie [[iloki]] (24 %).

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    = [[FILE:Jeunes femmes mayas.jpg|200px]]
| apraksts  =
| tauta     = Maiji
| skaits    = 8 miljoni (2018), <br>pirms spāņu un angļu kolonistu ierašanās apmēram 5 - 10 miljoni
| vieta     = [[Gvatemala]], [[Meksika]], [[Beliza]], [[Hondurasa]], [[Salvadora]]
|   valoda =  [[maiju valodas]], [[Angļu valoda|angļu valoda]], [[Spāņu valoda|spāņu valoda]], [[Belizas kreolu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]] un [[maiju reliģija]]
|   grupas =
|     radi = citi [[Amerikas pamatiedzīvotāji]]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albrehtšraufīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-40
|ķīm_formula=Ca4Mg(UO2)2(CO3)6F2·17(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,6
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = 22804 Draaihals (3318438707).jpg
| att_nosaukums = [[Tītiņš]] (''Jynx torquilla'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|   apakšdzimta = Jynginae
|apakšdzimta_lv = Tītiņu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Tītiņi
|      ģints_lv =  Tītiņi
|         ģints = Jynx
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
| binomial = Jynx <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Tītiņi''' jeb '''grozgalvji''' (''Jynx'') ir [[dzilnu dzimta]]s (''Picidae'') putnu ģints, kas ir vienīgā '''tītiņu apakšdzimtā''' (''Jynginae''). Šajā ģintī apvienotas 2 [[dzilnveidīgie|dzilnveidīgo putnu]] sugas, kas sastopamas tikai [[Vecā Pasaule|Vecajā Pasaulē]] — [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref><ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Jynx/classification/#Jynx ADW: Jynx]</ref><ref>[http://woodpeckersoftheworld.blogspot.com/2010/10/genus-jynx.html Genus: Jynx]</ref> [[Latvija|Latvijā]] sastopama Eirāzijas tītiņu ģints suga — [[tītiņš]] (''Jynx torquilla'').<ref>[http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/picidae/ Latvijas Daba: Dzilnu dzimta (Picidae)]</ref>

sentences:
{{Pamatraksts|Austrumprūsija}}
{{Vikikrātuves kategorija|East Prussia|Austrumprūsija}}

sentences: '''Izzināšana''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesi un to likumsakarības, uzmanība, uztvere, paternu atpazīšana, [[zināšanas|zināšanu]] reprezentācijas, [[atmiņa]], [[valoda]], [[domāšana]], problēmu risināšana, radošums, lēmumu pieņemšana, mākslīgais un cilvēka [[intelekts]]. Kognitīvos procesus pēta [[kognitīvā psiholoģija]]. Šos procesus sauc arī par '''kognitīvajiem procesiem''' ({{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens').

sentences: {{Commonscat|Punk rock groups|Pankroka grupas}}

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences:
glezna „Zirgi mēnesnīcā. Pieguļā” (ap 1910. gadu)]]
'''Pieguļa''' bija sena tradīcija, kopīgs [[Zirgi|zirgu]] ganīšanas veids naktī, kas pastāvēja aptuveni līdz 20. gadsimta sākumam. Pirmo reizi pēc ziemas zirgi tika palaisti ganībās savā vaļā ganu (pieguļnieku) uzraudzībā. Nereti pieguļā kopīgi jāja vairāku [[Viensēta|viensētu]] puiši, kas pārnakšņoja ganībās līdzās zirgiem. Tas bija nepieciešams, jo zirgus apdraudēja gan [[Pelēkais vilks|vilki]], gan arī zagļi. Pieguļnieki siltumam kurināja ugunskurus un daudz dziedāja. Gulēja turpat pie ugunskuriem uz skujām, zariem vai līdzpaņemtiem salmu maisiem. Lietus laikā nereti cēla zaru būdas. Pirmā pieguļa parasti sakrita ar [[Ūsiņš|Ūsiņa]] dienu un tad pie ugunskuriem tika ēsts īpašs ēdiens — [[pantāga]], bet pieguļās varēja jāt līdz par [[Mārtiņdiena|Mārtiņiem]].

sentences: '''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''phpMyAdmin''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''phpMyAdmin''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''phpMyAdmin'' sākuma ekrāns
| developer              = ''The phpMyAdmin Project''
| programming language   = ''[[PHP]]'', ''[[XHTML]]'', ''[[Cascading Style Sheets|CSS]]'', ''[[JavaScript]]''
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra]]
| language               = [[#Pašreizējais status|Daudzvalodu]] (64)
| genre                  = Pārlūkprogrammas bāzēts datubāzes pārvaldes rīks
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website                = {{URL|http://www.phpmyadmin.net/}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu bokseri|Ēģiptes valdnieku|Muhameds Alī pašā}}
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Muhameds Ali
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Muhammad Ali''
 |              attēls = Muhammad Ali NYWTS.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds = Kasiuss Klejs
 |              dz_dat = {{dat|1942|1|17}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Kentuki|Lūivila}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2016|6|3|1942|1|17}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Arizona|Skotsdeila}}
 |             tautība =
 |              garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = "The Greatest", "The Champ", "The Louisville Lip"
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |               trenē =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |          os_medaļas = Zelts ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |         os_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv = [[Sonijs Listons]], [[Džo Freizers]], [[Džordžs Formens]]
<!------ Karjeras statistika ------>
 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 61
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 56
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 37
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 5
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 0
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (USA)}}
{{MedalSport       |  [[Bokss]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|Roma 1960]] | [[Bokss 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — pussmagais svars vīriešiem|Pussmagais svars (81kg)]]}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences:
alfa tēviņi var saņemt preferenciālu attieksmi, piemēram, saņemt apkopi no citiem grupas biedriem]]
Dzīvnieku sociālajos pētījumos visaugstākā pakāpe tiek reizēm norādīta kā '''alfa'''. [[Tēviņš|Tēviņi]], [[Mātīte|mātītes]] vai abi var būt alfas atkarībā no sugas. Ja tēviņš un mātīte pilda šo lomu kopā, tos dažreiz dēvē par alfa pāriem. Citi dzīvnieki vienā un tajā pašā sociālajā grupā var izrādīt cieņu vai citu sugai raksturīgu uzvedību pret alfu vai alfām.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences:
[[Kategorija:Bibliotēkzinātne]]
[[Kategorija:Sistēmas]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences:
[[Kategorija:Ludza]]
[[Kategorija:Ludzas novadā dzimušie]]
{{catmore|Ludza}}

sentences: '''Āzijas maksimums''' (Centrālāzijas anticiklons, Mongolijas anticiklons, Sibīrijas anticiklons) — augsta spiediena zona [[Āzija]]s vidienē gandrīz visā [[ziema]]s periodā. Vidējais [[atmosfēras spiediens]] šī anticiklona centrā janvārī ir 1030 [[Paskāls|hPa]], bet dažkārt tas sasniedz pat 1080 hPa. Āzijas maksimums ziemā atnes ļoti aukstu un sausu laiku un gaisa temperatūra ziemā bieži vien ir −30, −40 °C. Vasarā šeit ir zems atmosfēras spiediens. Pati zemākā gaisa temperatūra šajā apgabalā ir novērota [[Verhojanska|Verhojanskā]], 1885. gada 15. janvārī un tā bija −67,8 °C. Pats augstākais atmosfēras spiediens novērots Agatā, 1968. gada 31. decembrī un tas bija 1083,8 hPa.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaunskotijas pussala
|attēls              = Aerial picture of Moose Cove Lake, Nova Scotia, at sunrise.jpg
|attēla paraksts     = Mūskova ezera ainava
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Kanāda#Jaunskotija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Nova Scotia peninsula''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=45|latm=00 |latNS=N
|longd=63|longm=45 |longEW=W
|platība             = 42 523
|garums              = 430
|platums             = 130
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 365
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{CA-NS}}
|iedzīvotāji         = 836010
|iedzīvotāju gads    = 2011
|blīvums             = 19,7
|pamatiedzīvotāji    = [[kanādieši]], [[skoti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Helifeksa]]
|piezīme =
}}

'''Jaunskotijas pussala''' ({{val|en|Nova Scotia Peninsula}}) ir pussala [[Kanāda]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|304}}</ref> Kopā ar [[Keipbretona]]s salu veido [[Jaunskotija]]s provinci. Pussalas lielākā apdzīvotā vieta ir provinces galvaspilsēta [[Helifeksa]].

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Magindanaji
|attēls          =
|image_caption   = Magindanaju sievietes Ginakitas upes svētkos
|native_name = ''Magindanawn''
|skaits=3 219 000 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[magindanaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[moro]], [[lumadi]]
}}
'''Magindanaji''' (pašnosaukums: ''Magindanawn'', {{ara|مڬیندنون}})<ref>{{PZT|450|Magindanaji}}</ref> ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām. Apdzīvo [[Mindanao]] salas rietumus [[Moro līcis|Moro līča]] piekrastē. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3,2 miljoniem (3 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir daudzskaitlīgākā no [[moro]] tautām. Magindanaji ir dominējošā tauta [[Ziemeļmagindanao]] un [[Dienvidmagindanao]] provincēs, kā arī veido nozīmīgu iedzīvotāju daļu [[Ziemeļkotabato]] un [[Sultankudarata]]s provincēs. Runā [[magindanaju valoda|magindanaju valodā]]; oficiālā saziņā lieto arī [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodu.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/maguindanaon/ Ethnic Groups of the Philippines. Maguindanaon]</ref>

sentences: '''Robinsons Krūziņš''' (pilnais nosaukums: "Robinsons Krūziņš, stāstu grāmata bērniem vāciešu valodā sarakstīta no Jekuma Indriķa Kampe, pēc daudz citās valodās un nu ar latviešu bērniem, kas māk lasīt, viņu valodā pārtulkota no K.R. Girgensona, Cēsu tiesas prāvesta un Jaunpiebalgas mācītāja") ir 1779. gadā publicētā [[Daniels Defo|Daniela Defo]] romāna "[[Robinsons Krūzo]]" adaptācija [[Latviešu valoda|latviešu valodā]], kuru no Jukuma Indriķa Kampes [[vācu valoda]]s pārlikuma ''Robinson der Jüngere'' ap 1804. gadu latviski pārtulkoja [[Jaunpiebalga]]s luterāņu mācītājs [[Kristaps Reinholds Girgensons]]. Romānu iespieda pie [[Johans Frīdrihs Štefenhāgens|Jāņa Fridriķa Štefenhāgena]] un dēla [[Jelgava|Jelgavā]] desmit gadus pēc K. R. Girgensona nāves 1824. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/8.otr.posm/2/2.htm#e Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture]</ref>

sentences: '''Vārsma''' ir [[dzeja]]s valodas ritma pamatvienība, kas balstās uz uzsvērtu un neuzsvērtu [[zilbe|zilbju]], paužu un citu valodas elementu noteiktu izkārtojumu; tā var būt atsevišķa rinda [[dzejolis|dzejolī]]. Vārsma var būt arī dzejoļa '''pants''' vai pat viss dzejolis. Pēc uzsvērto un neuzsvērto zilbju, paužu un citu valodas elementu izkārtojuma ir dažādi vārsmu veidi jeb [[pantmērs|pantmēri]], piemēram, monometrs, dimetrs, trimetrs.

sentences: '''Kavitācija''' (no {{val|la|cavitas}} — 'tukšums') ir [[Gaiss|gaisa]] burbuļu veidošanās un sprāgšana [[Šķidrums|šķidruma]] plūšanas laikā.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Seksuālā revolūcija''' ir kustība, kas atbalsta kardinālu uzskatu maiņu jautājumā par cilvēku seksuālo dzīvi, ikdienu un atbrīvošanos no seksuālās dzīves ierobežojošiem stereotipiem, kas aizsākās 20. gadsimta vidū, laikā kad bija aktuāla subkultūra [[hipiji]].

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Oktobris''' ({{val|la|October}}) ir [[gads|gada]] desmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''veļu''', '''zemliku''' vai '''rudens mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''lapkritis'' vai ''spalinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''spalis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Tas ir viens no 7 mēnešiem, kas ir 31 dienu garš, [[Astroloģija|astroloģijā]] sākas ar Sauli Svaru zīmē, beidzas ar Sauli Skorpiona zīmē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Zagreb Zoo small-clawed otter 01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Amblonyx
|      ģints_lv = Īsnagu ūdri
|       ģints_r = Āzijas īsnagu ūdrs
|          suga = Amblonyx cinereus
|       suga_lv = Āzijas īsnagu ūdrs
|      binomial = Amblonyx cinereus <small>([[Illiger]], 1815)</small>
|      sinonīmi =
* ''Aonyx cinerea''
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Āzijas īsnagu ūdrs''' (''Amblonyx cinereus'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji [[ūdens|ūdenī]] dzīvojošs [[plēsējs]], kas ir vienīgā suga '''īsnagu ūdru ģintī''' (''Amblonyx'').

sentences:
{{infokaste+}}
'''Varidotis''' jeb '''Varidots no Autines''' ({{val-la|Waridote de Antine}}) bija kristīts [[Jersika (valsts)|Jersikai]] padotās latgaļu [[Autīne]]s zemes vecākais 13. gadsimta sākumā, kas kopā ar [[Satekle]]s kungu [[Rūsiņš|Rūsiņu]], [[Trikāta]]s kungu [[Tālivaldis|Tālivaldi]] un [[Cēsis|Cēsu]] kungu [[Cēsu Bertolds|Bertoldu]] bija noslēdzis militāru savienību un piedalījās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karos]] pret [[igauņi]]em.

sentences: '''Akrēcijas disks''' ir [[tors (ģeometrija)|tora]] formas [[gāze]]s disks, no kura viela pakāpeniski pa spirālveida trajektoriju krīt uz zvaigzni vai [[Melnais caurums|melno caurumu]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Sarkanā pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Gulbenes sarkanā pils.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Pārbūvētā Gulbenes Sarkanā pils mūsdienās (2011).
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neogotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| coordinates         = {{Coord|57|9|38.52|N|26|45|48.75|E|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jēkabs Dravnieks
|     vārds_orig = ''J. Drawin-Drawneeks''
|         attēls = Jēkabs Dravnieks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Bilskas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = Pseidonīmi: Pērkoņdēls, J. Pērkondēls, J. Pd., J. Laimnieks.<ref>[http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm Dravnieks Jēkabs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20030518183858/http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm |date={{dat|2003|05|18||bez}} }}, "Latviešu valodniecības darbinieki, lingvistiskais aspekts", informācija iegūta 12.03.2008</ref>
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ms
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''MNI Networks Ltd.''
|sponsors              = ''Lubimal (MS) Ltd.''
|domātais-pielietojums = ar [[Montserrata|Montserratu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = dažos saitos, no kuriem tikai daļa saistīti ar Montserratu
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = tikai otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.mninet.ms/ www.mninet.ms]
}}

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Aviokompanijas infokaste
| aviokompanija        = ''Polskie Linie Lotnicze LOT''
| logo                 =
| logo izmērs          =
| attēls               =
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = LO
| ICAO                 = LOT
| izsaukums            = LOT
| dibināta               =
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           =
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  =
| galamērķi              =
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        =
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = {{URL|lot.com}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kaltene
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Kaltenes jurmala.jpg
| image_caption = Kaltenes jūrmala
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Rojas pagasts]]
| established_title =
| established_date =
| established_title1 =
| established_date1 =
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 6,52
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2010
| population_footnotes = <ref>[http://www.roja.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_download&gid=46&Itemid=107 Rojas novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts]</ref>
| population_total = 415
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 27
| lats = 17
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 53
| longs = 20
| longEW = E
| elevation_m = 10
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3264
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences: '''30. jūlijs''' ir gada 211. diena (212. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 154 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Valdzinot Eimiju
 | oriģinālnos = ''Chasing Amy''
 |      attēls = Chasing Amy film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = [[Skots Mosjērs]]
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Dvaits Jūvels]]
* [[Džeremijs Londons]]
* [[Džeisons Mūvess]]
* [[Džoija Lorēna Adamsa]]
 |      mūzika = [[Deivids Pirners]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[View Askew Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
 |    izdošana = {{dat|1997|4|4||bez}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chasing-amy-1997|title=Chasing Amy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chasingamy.htm|title=Chasing Amy (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Valdzinot Eimiju"''' ({{val|en|Chasing Amy}}) ir 1997. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kevins Smits]]. Lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Dvaits Jūvels]], [[Džeremijs Londons]], [[Džeisons Mūvess]] un [[Džoija Lorēna Adamsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|4|4||bez}}.

sentences: '''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

sentences: Šajā sarakstā norādītas ievērojamas personas, kuras ir apbedītas [[Rīgas Meža kapi|Rīgas Meža kapos]].

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Reliktstarojums''' ({{val-en|cosmic microwave background radiation, CMB}}) ir zemas intensitātes [[kosmiskais radiostarojums]], kas aizpilda [[Visums|Visumu]] un veido vienmērīgu radiostarojuma fonu ar niecīgām intensitātes fluktuācijām. Tas radies Visuma agrīnā evolūcijas posmā.

sentences:
[[attēls:Orbit3.gif|right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)]]
Par '''baricentru''' (no {{Val|el|βαρύ-ς}} ''(barús)'' — 'smags' un ''κέντρ-ον'' ''(kéntron)'' — 'centrs'<ref>[http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 "Barycentric"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305215244/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}. ''Oxford Dictionaries''. Atjaunināts 22.11.2015.</ref>) [[astronomija|astronomijā]] un [[astrofizika|astrofizikā]] mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu [[masas centrs|masas centru]], ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas [[orbīta]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thief''
| operators =
| attēls = Thief 1981.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta, trilleris, neo-noir
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents = * [[Džerijs Brukhaimers]]
* Ronijs Kāns
| scenārijs = Maikls Manns
| aktieri = * [[Džeimss Kāns]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Roberts Proskijs]]
* [[Villijs Nelsons]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Thief''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903461889/|title=Thief |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Thief''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Manns]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kāns]], [[Tjūsdeja Velda]], [[Džims Beluši]], [[Roberts Proskijs]] un [[Villijs Nelsons]]. Filma balstīta uz Frenka Hoimera 1975. gada grāmatu ''The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar''.

sentences: '''Jūdejas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas izveidojās pēc vienotās [[Izraēlas ķēniņvalsts]] sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja [[Babilonija]].

sentences: '''30. novembris''' ir gada 334. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (335. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 31 diena.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 62
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 24
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sm
|             atommasa = 150,36
|   valences elektroni = [Xe]4f66s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Samārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un sevišķi tīrs sublimēts samārijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,17
|              blīvums = 7520
|  kušanas temperatūra = 1345 K (1072 °C)
| viršanas temperatūra = 2067 K (1794 °C)
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|mītisku būtni|Burvis (nozīmju atdalīšana)|Burvis}}
 no [[Karalis Arturs|karaļa Artura]] leģendām. (''Arthur Pyle'', 1903).]]
'''Burvis'''  ir [[vīrieši|vīriešu]] kārtas persona, kas nodarbojas ar [[maģija|maģiju]]. [[latviešu mitoloģija|Latviešu]] un [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu mitoloģijā]] tiek dēvēts par [[Burtnieks (mitoloģija)|burtnieku]]. Sieviešu kārtas burves tiek dēvētas par [[ragana|raganām]].

sentences: {{citas nozīmes|pili Bādenē-Virtembergā|Lihtenšteinas pils|Lihtenšteinas pils}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 saskaņā ar 2009. gada pašvaldību vēlēšanām]]
[[Libāna]] ir viena no divām [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīm (otra ir [[Kipra]]), kurā [[Kristieši|kristiešu]] kopiena ir valsts veidojošā daļa. 1932. gadā kristieši veidoja 55% Libānas iedzīvotāju, bet 20. gadsimtā viņu skaits bija sarucis. Tas skaidrojams ar vietējo kristiešu ciešo saikni ar [[Roma|Romu]] un [[Francija|Franciju]], augsto [[Izglītība|izglītības]] līmeni un iespēju [[Emigrācija|emigrēt]] uz citām kristīgajām valstīm. Lielākā daļa Libānas kristiešu ir [[Maronītu katoļu baznīca|maronīti]]. Citas Libānas kristiešu konfesijas ir [[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Melkītu grieķu katoļu baznīca|melkīti]], sīriešu [[Katoļticība|katoļi]], [[Protestantisms|protestanti]] un citi.

sentences: Pirmais mēģinājums izveidot [[datortīkls|datortīklu]], kas ļautu savā starpā sazināties dažādu [[dators|datoru]] lietotājiem bija [[ARPANET]]. Šis 1969. gadā radītais datortīkls bija pirmais, kurā tika izmantots [[pakešu komutācija]]s princips.

sentences: ir [[virsma]], kam ir tikai viena puse un viena mala. Tas ir viens no objektiem, ko pēta topoloģijā.]]

sentences: '''Tirgotājs''' ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas veic [[tirdzniecība]]s operācijas. Tirgotājs parasti ir [[uzņēmējs]] ([[komersants]]), kurš pilda starpnieka funkcijas starp [[prece|preču]] ražotāju vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniedzēju un to [[pircējs|pircēju]]. Taču tirdzniecība arī pati par sevi ir pakalpojums.

sentences: '''Spīdums''' ir materiāla [[virsma]]s spēja atstarot gaismu - šo īpašību nosaka tas, ka virsma ir pietiekami gluda un tās nelīdzenumi ir mazāki nekā redzamās [[gaisma]]s viļņa garums. Kopumā gludi materiāli labāk atstaro gaismu, kamēr negludi materiāli šķiet matēti. Labāks spīdums ir raksturīgs tādiem materiāliem, kā [[metāls|metāliem]] un [[minerāls|minerāliem]] to [[kristāls|kristāliskajās]] formās.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Vahtsmuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Starcs
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
'''Kalnu kristāls''' (no {{val|el|κρύσταλλος}} — ‘ledus’, grieķi ar šo vārdu apzīmēja arī citas cietas, caurspīdīgas vielas) ir [[minerāla varietāte]], bezkrāsains, absolūti caurspīdīgs [[kvarcs|kvarca]] paveids (SiO2).
Tīri, viendabīgi kalnu kristāli ir reti sastopami.

sentences: '''Nešs''' ({{val|en|Nash}}) ir populārs [[angļi|angļu]] [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =A. sketi
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=''Alona sketi'' <small>Brancelj, 1992</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona sketi''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu suga]]. Atrasta [[Ezers|ezerā]] [[Slovēnija]]s dienvidrietumos un aprakstīta [[1992. gads|1992. gadā]]. Apdzīvo zemūdens [[ala]]s.<ref name="Brancelj1992"/> Šī suga ir radnieciska sugai ''[[Alona hercegovinae]]'' no [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] ezeriem, taču atšķiras ar ārējo izskatu.<ref name="Brancelj1992"/>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hārpera Lī
|     vārds_orig = ''Harper Lee''
|         attēls = Harper Lee Nov07.JPG
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Alabama|Monrovila}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[dienvidu gotika]]
|slavenākie darbi = romāns "[[Kas nogalina lakstīgalu...]]" (1960)
|    ietekmējies = [[Trūmens Kapote]], [[Viljams Folkners]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Alabamas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Prezidenta brīvības medaļa (2007)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tagad ir īstais laiks
| attēls                   =  Now Is Good poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now Is Good''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ols Pārkers]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Ols Pārkers
| galvenajās lomās         =
* [[Dakota Faninga]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Pedijs Konsadains]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
* [[Kaja Skodelario]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|8|31|Losandželosa|2012|9|19|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013|title=Now is Good|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924222713/https://www.bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&country=H2&id=_fNOWISGOOD01|title=Now is Good (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tagad ir īstais laiks"''' ({{val|en|Now is Good}}) ir 2012. gada drāma, kas balstīta uz Dženijas Dounhemas romānu ''Before I Die''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ols Pārkers]]. Galvenās lomas atveido [[Dakota Faninga]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Pedijs Konsadains]], [[Olīvija Viljamsa]] un [[Kaja Skodelario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|8|31||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = EMpylori.jpg
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Proteobacteria
|            klase = Epsilon Proteobacteria
|            kārta = Campylobacterales
|           dzimta = Helicobacteraceae
|            ģints = Helicobacter
|             suga = H. pylori
|          suga_lv = Helikobaktērija
|           suga_r = Helikobaktērija
|         binomial = Helicobacter pylori
|      kategorijas = nē
}}

sentences: ''Pamatraksts: [[Francijas prezidenta vēlēšanas]]''

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Kristietība Serbijā''' ir visizplatītākā reliģija valstī.

sentences: '''Zemiene''' ir [[līdzenums]], kas izvietots zemu [[virs jūras līmeņa]] (līdz 200 m vjl). Dažkārt par zemienēm dēvē arī citus līdzenumus, kas neatbilst šim kritērijam ([[Amazones zemiene]]).

sentences: '''Memorands''' ir viens no [[diplomātija|diplomātiskās]] sarakstīšanās veidiem, kas parasti ir mazāk svarīgs nekā [[nota]]. Memorandu sastāda sarunās apspriežamā jautājuma faktiskās vai juridiskās puses izklāsta veidā un bieži vien pievieno notai vai verbālnotai, paskaidrojot un pamatojot tās saturu.

sentences: '''Asuānas aizsprosts''' atrodas [[Ēģipte|Ēģiptē]], uz [[Nīla]]s. Aizsprosts ir 3600 metrus garš, 111 m augsts, 980 m plats pamatā un virsotnē 40 m plats. Aizsprosta radītais ūdens rezervuārs ir nosaukts par [[Nāsira ezers|Nāsira ezeru]]. Pirmo elektrību aizsprosta turbīnas sāka ražot [[1967]]. gadā.

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences:
{{coord|56|56|57.7|N|24|6|29|E|display=title}}
s kolekcijas, 18. gadsimta beigas).]]
s kolekcijas, 18. gadsimta beigas).]]
 ar bērnu, pa kreisi — [[Jānis Kristītājs]]. Apkārt izvietoti 36 ģildes amatu ģerboņi.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īkstīši
| operators =
| attēls = Borrowers ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Pīters Hevits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Gudmens]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Marks Viljamss (aktieris)|Marks Viljamss]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Bredlijs Pīrss]]
* [[Toms Feltons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Borrowers''
| studija = ''[[Working Title Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''PolyGram Filmed Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|5}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2722530817/weekend/|title=The Borrowers |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Īkstīši"''' ({{Val|en|The Borrowers}}) ir 1997. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Hevits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Gudmens]], [[Džims Brodbents]], [[Selija Imrija]], [[Marks Viljamss (aktieris)|Marks Viljamss]], [[Hjū Lorijs]], [[Bredlijs Pīrss]] un [[Toms Feltons]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Mērija Nortone|Mērijas Nortones]] 1952. gada bērnu grāmatu.

sentences: '''Veloceļš Centrs — Berģi''' ir  [[veloceļš]] [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Vecrīga|Vecrīgu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Šmerlis|Šmerli]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Berģi (Rīga)|Berģus]]. 13 km garo ceļu atklāja 2011. gada maijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Adrea alba Luc Viatour.jpg
 |    att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 |        dzimta = Ardeidae
 |     dzimta_lv = Gārņu dzimta
|   apakšdzimta=Ardeinae
|  apakšdzimta_lv=Gārņu apakšdzimta
 |         ģints = Ardea
 |      ģints_lv = Gārņi
 |          suga = Ardea alba
 |       suga_lv = Lielais baltais gārnis
 |      binomial = Ardea alba ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|  sinonīmi=
* ''Casmerodius albus''
* ''Egretta alba''
 | izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Edvards Grejs
|     vārds_orig = ''John Edward Gray''
|         attēls = Gray John Edward 1800-1875.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Anglis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Zooloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džons Edvards Grejs''' ({{val|en|John Edward Gray}}; dzimis {{dat|1800|2|12}}, miris {{dat|1875|3|7}}) bija [[briti|britu]] [[zoologs]]. Viņa jaunākais brālis [[Džordžs Grejs]] angļu zoologs un rakstnieks un tēvs [[Semjuels Frederiks Grejs]] — botāniķis un farmakologs.

sentences: '''Dzimtbūšana''' bija [[feodālisms|feodāla]] un pēcfeodāla sociāla iekārta, kurā zemnieki bija piesaistīti apstrādājamai zemei kā savai darba vietai un bija atkarīgi no zemes īpašnieka. Par tiesībām apsaimniekot savu sētu viņiem bija jāmaksā dzimtkungam nodevas un jāiet [[klaušas|klaušās]]. Atkarībā no laikmeta dzimtbūšanas intensitāte bija dažāda, no patronālām aizbildņa-aizbilstamā attiecībām līdz smagākajai formai, kad dzimtcilvēki bija absolūti beztiesiski: tos varēja pirkt, dāvināt, sodīt (pat ar nāvi) pēc to dzimtkunga iegribas. Rietumeiropā un Viduseiropā dzimtbūšana izveidojās 7.—9. gadsimtā un pastāvēja līdz 15.—18. gadsimtam (Viduseiropā – arī līdz 19. gadsimtam). [[Anglija|Anglijā]] un [[Francija|Francijā]] dzimtbūšana fakstiski izzuda 14.—15. gadsimtā. Austrumeiropā tā pastāvēja no 15. līdz 19. gadsimtam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia caudata
| attēls = Fleur du Strelitzia Caudata . Elle est très ressemblante a celle du Strelitzia Nicolai ( Strelitzia blanc ).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = R.A.Dyer
| suga = Strelitzia caudata
| suga_lv = Astainā strelīcija
}}'''Astainā strelīcija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://telpaugi.wordpress.lv/2013/08/24/strelicija-2/|title=Strelīcija|last=|website=Telpaugi|access-date=2023-12-23|date=2013-08-24|language=lv}}</ref> (''Strelitzia caudata'') ir [[Strelīcijas|strelīciju]] suga, kas sastopama [[Āfrika|Āfrikā]] — no [[Čimanimani]] kalniem [[Zimbabve|Zimbabvē]] uz dienvidiem līdz [[Mozambika]]i un [[Svatini]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:585016-1|title=Strelitzia caudata R.A.Dyer {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-23|language=en}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Akumulatoru baterija''' ir [[baterija]]s tips, kuru ir iespējams atkārtoti uzlādēt.

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Birzgales pagasts}}

sentences:
, [[Jomas iela (Jūrmala)|Jomas iela]]]]
'''Tūrisms''' ({{val|en|tourism}}; no ''tour'' — ‘ceļojums, brauciens’) ir visas [[persona]]s darbības, kā rezultātā tiek veikti [[ceļojums|ceļojumi]] brīvajā laikā ārpus pastāvīgās dzīvesvietas, kas nav ilgāki par gadu.<ref name="likumi.lv"/> Šajos ceļojums ne tikai [[atpūta|atpūšas]], bet var kārtot arī [[lietišķs darījums|lietišķos darījumus]] vai veikt citas darbības.<ref name="likumi.lv"/> Pēc pārvietošanās veida izšķir pasīvo tūrismu (ekskursijas ar [[autobuss|autobusu]] vai tamlīdzīgu transporta līdzekli) un aktīvo tūrismu (dalībnieki pārvietojas, ejot kājām, [[slēpošana|slēpojot]], [[airēšana|airējot]], [[riteņbraukšana|braucot ar velosipēdu]] un tamlīdzīgi).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Lēviss of Menārs
|          vārds_orig = ''Oskar Engelhard von Löwis of Menar''
|              attēls = Oskar von Löwis.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Pantene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1899
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Taurenes pagasts|Bānūžu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = zooloģija, ornitoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = grāmata "Ievērojamākie Baltijas putni" (1893.)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā mīlēties ar angli
| attēls                   = Some Kind of Beautiful.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Some Kind of Beautiful''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Toms Vogans]]
| producents               =
* [[Ričards Bārtons Luiss]]
* [[Bo St. Klēra]]
* [[Kevins Freikss]]
* [[Rejs Brinders Sings]]
* [[Remingtons Čeiss]]
* [[Grants Krāmers]]
* [[Saimons Orindžs]]
| scenārija autors         = [[Metjū Ņūmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Bens Makenzijs]]
* [[Malkolms Makdauels]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Endelmans]]
* [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Saban Films]]''
* ''[[PalmStar Entertainment]]''
* ''[[Southpaw Entertainment]]''
* ''[[Irish DreamTime]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|11|6|''American Film Market'' pirmizrāde|2015|8|21|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lessons-love-2015-0|title=Lessons in Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018|archive-date={{dat|2018|07|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180708215833/http://www.bbfc.co.uk/releases/lessons-love-2015-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā mīlēties ar angli"''' ({{val|en|Some Kind of Beautiful}}; nosaukums Kanādā: ''How to Make Love Like an Englishman''; nosaukums Apvienotajā Karalistē: ''Lessons in Love'') ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Toms Vogans]]. Galvenās lomas atveido [[Pīrss Brosnans]], [[Džesika Alba]], [[Salma Hajeka]], [[Bens Makenzijs]] un [[Malkolms Makdauels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|6||bez}} "Amerikāņu Filmu Tirgū".

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Linfords Kristijs
 |      vārds_orig = ''Linford Christie''
 |          attēls = Linford Christie 2009.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Linfords Kristijs 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|4|2}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Sentendrūsa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GBR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Apvienotā Karaliste}}}}
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold|[[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|Barselona 1992]]|100 metri}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|[[Vieglatlētika 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|4x100 m stafete}}
}}
'''Linfords Kristijs''' ({{val|en|Linford Christie}}; dzimis {{dat|1960|4|2}} [[Sentendrūsa|Sentendrūsā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[vieglatlēts]], kurš startējis sprinta distancēs. Viņš ir vienīgais Lielbritānijas vieglatlēts starp viriešiem, kurš 100 m sprintā ir guvis uzvaru visās četrās nozīmīgākajās sacensībās, kurās drīkst piedalīties Lielbritānijas sportisti: Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts, Eiropas čempionāts un Nāciju sadraudzības spēles. Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 1 zelta un 2 sudraba medaļas. Viņš ir pirmais Eiropas sprinteris, kurš 100 m distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm un viņam vēl joprojām pieder valsts rekords šajā disciplīnā. Tāpat viņam agrāk piederēja pasaules rekords telpās 200 m distancē, kā arī viņš ir bijušais Eiropas rekorda īpašnieks 60 m, 100 m un 4 x 100 m distancēs. Ar 23 medaļām, kas iegūtas lielākajās sacensībās, viņš ir visu laiku medaļām bagātākais Lielbritānijas vieglatlēts. Viņa karjera beidzās pēc divu gadu soda saņemšanas par dopinga lietošanu.

sentences: '''Ķīmiskā formula''' ir koncentrēts veids, kā atainot informāciju par [[atoms|atomiem]], kas veido noteiktu [[ķīmiskais savienojums|ķīmisko savienojumu]]. [[molekulārais savienojums|Molekulāriem savienojumiem]] tas uzrāda katru no savienojumu veidojošiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], ko pieraksta ar attiecīgo elementa simbolu. Turklāt ar aiz elementa simbola [[apakšraksts|apakšrakstā]] rakstītu ciparu norāda atomu skaitu katrā šī savienojuma [[molekula|molekulā]]. 19. gadsimta avotos apakšraksta vietā nereti lietoja [[augšraksts|augšrakstu]]. [[jonu savienojums|Jonu savienojumiem]] un citām nemolekulārām vielām apakšraksts apzīmē elementu daļas [[empīrisks|empīriskajā]] formulā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Melnā mise
 | oriģinālnos = ''Black Mass''
 |      attēls = MelnaMise.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Skots Kūpers]]
 |  producents =
* [[Džons Lesners]]
* [[Pīters Makkormiks]]
* [[Braiens Olivers]]
* [[Tailers Tompsons]]
* Skots Kūpers
 |   scenārijs =
* [[Džezs Batervorts]]
* [[Marks Maluks]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Rorijs Kočreins]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Vendian Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2015|9|18|ASV|2015|10|2|Latvija|}}
 |      ilgums = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015|title=Black Mass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033117/http://bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteybulger15.htm|title=Black Mass (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|99,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Melnā mise"''' ({{val|en|Black Mass}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džoels Edžertons]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kevins Beikons]], [[Džesijs Plemonss]], [[Korijs Stolls]], [[Dakota Džonsone]] un [[Rorijs Kočreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Čānakja
 |    vārds_orig = चाणक्य
 |        attēls = Chanakya artistic depiction.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = 1915. gada zīmējums, kurā attēlots Čānakja
 |    dz_dat_alt = 375. gadā p.m.ē.
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Taksila]] (tagad {{PAK}})
 |     m_dat_alt = 283. gadā p.m.ē. (92 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Patna]], [[Maurju impērija]] (tagad {{IND}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[brahmaņi|brahmanis]] (skolotājs, padomdevējs), filozofs, ekonomists, rakstnieks, astrologs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Plavas ezers
|attēls=PlauerSeeBoot.JPG
| map = Vācija
| plat_d=53 | plat_m=28 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=12 | gar_m=18 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=38,4
|garums=15
|Vid_dziļums=6,8
|Max_dziļums=25,5
|tilpums=0,3
|augstums_vjl=62
|izteka=Mīrica-Eldes kanāls
|baseins=1109
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Plava]] <!-- Plau am See -->
}}
'''Plavas ezers''' ({{val-de|Plauer See}}) ir [[ezers]] [[Vācija]]s ziemeļaustrumos, [[Mēklenburga-Priekšpomerānija|Mēklenburgā-Priekšpomerānijā]]. Populāra atpūtas vieta, apkārt ezeram ierīkots [[Veloceļš|veloceliņš]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Enciklopēdisks stils}}
Projekts ''Euroscola'' ir iespēja skolām uzzināt par [[Eiropa]]s integrāciju, pašiem skolēniem to piedzīvojot. Skolēniem no 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm tiek dota iespēja uz vienu dienu kļūt par [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputātiem [[Parlaments|Parlamenta]] telpās [[Strasbūra|Strasbūrā]], [[Francija|Francijā]].  Tas tiek organizēts 20 reizes gadā.<ref>[http://www.europarlstrasbourg.eu/fr/activites/2013/juin_bis/Euroscola_2013.html Euroscola 2013]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Alūksnes Jaunā pils
| native_name         =
| former_names        = ''Das Neue Schloss von Marienburg''
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = AluksneNeuesSchloss.png
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Alūksnes Jaunās pils fasāde
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Alūksne]], [[Alūksnes novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.422820 | latNS  = N
| longd = 27.054262 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1860. gads
| completion_date     = 1864. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Jaunā pils
|      numurs = 2676
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frederiks Šrams
|          vārds_orig = ''Frederick Robert Schram''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1943
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}})
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Amsterdamas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]]
|             zinātne = [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = vēžveidīgo sistemātikas veidotājs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidaura
| native_name    = {{gree|Επίδαυρος}}
| image          = The great theater of Epidaurus, designed by Polykleitos the Younger in the 4th century BC, Sanctuary of Asklepeios at Epidaurus, Greece (14015010416).jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 45| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 1393,8 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kavvadias
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidaura''' ({{val|el|Επίδαυρος}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Argolīdas pussala]]s austrumu piekrastē. Antīkajos laikos tā bija nelielā Epidaurijas (''Επιδαυρία'') vēsturiskā apgabala centrs. Mūsdienās tur atrodas neliels ciemats, kas saucas [[Palea-Epidaura]], nepilnus 7 kilometrus uz ziemeļiem atrodas ciemats Nea-Epidaura. Savukārt, par Epidauru tiek dēvēts [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] slavenais [[Asklēpijs|Asklēpija]] kulta centrs ar pazīstamo [[Epidauras teātris|Epidauras teātri]], kas atrodas apmēram 8 km uz rietumiem un ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]].<ref name="UNESCO">[http://whc.unesco.org/en/list/491 UNESCO objekts Nr. 491] {{en ikona}}</ref> Šeit atrodas arī [[Epidauras arheoloģijas muzejs]].

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds =Vesels fon Freitāgs-Loringhofens
|          vārds_orig =''Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven''
|              attēls = Vesels fon Freitāgs-Loringhofens.jpeg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1899
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Lielbornes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads =1944
|           m_mēnesis =7
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Mamerki|Mauervalde]], {{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
(tagad [[Vengoževo apriņķis]] {{POL}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[pulkvedis]] (''Oberst'')
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{LAT}}
{{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums     = Teksasa
| angļu         = Texas
| karogs        =
| ģerbonis      =
| karte         =
| oficvaloda    = Nav
| galvaspilsēta = [[Ostina]]
| pilsēta       = [[Hjūstona]]
| iestāšanās    = [[1845]]. gada [[29. decembris]]
| laiks         = lielākā daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
pati rietumu daļa — [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi   = TX Tex. US-TX
| mājaslapa     = [http://www.texas.gov www.texas.gov]
| iedzgads      = 2009
| iedzīvotāji   = 24 782 302<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | title = 2009 Population Estimates | publisher = US Census | url = http://www.census.gov/popest/states/NST-ann-est.html | format = xls | accessdate = 2009-12-30 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20111208183700/http://www.census.gov/popest/states/NST-ann-est.html | archivedate = 2011-12-08 }}</ref>
| iedzīvotājiV  = 2
| iedzblīvums   = 35,6
| iedzblīvumsV  = 26
| ieņēmumi      = 41 275
| ieņēmumiV     = 34
| rase          = baltādainie — 83%
melnādainie — 11,5%
| reliģija      = [[protestanti]] — 66%
[[katoļi]] — 23%
nereliģiozi — 6%
| platība       = 696 241<ref name="facts">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | year= 2008 | title= Facts | edition= 2008—2009 | publisher= Texas Almanac | url= http://www.texasalmanac.com/facts/ | accessdate= 2008-04-29 | archiveurl= https://www.webcitation.org/6E1UMQPQg?url=http://www.texasalmanac.com/topics/facts-profile | archivedate= 2013-01-29 }}</ref>
| platībaV      = 2
| garums        = 1 270
| platums       = 1 244
| ūdens         = 2,5
| augstums      = Gvadalupes smaile,
2667
| Vaugstums     = 520
| Zaugstums     = 0
}}

sentences:
(884)]]
'''Severjani''' ([[Baznīcslāvu valoda|senslāvu]]: ''сѣверы'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–11. gadsimta sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kurskas apgabals|Kurskas]] un [[Belgorodas apgabals|Belgorodas apgabalu]] teritoriju.

sentences: '''Adenīns''' ('''A''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[purīna bāze|purīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]] adenīna, [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un [[citozīns|citozīna]] daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet guanīna daudzums — ar citozīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lapu kāposti''' ir vairākās [[dārza kāposts|dārza kāpostu]] šķirnes. Lapu kāpostam ir zaļas vai purpursarkanas krāsas lapas, bet atšķirībā no [[galviņkāposti]]em, centrālās lapas neveido galvu. Lapu kāposti tiek uzskatīti par radnieciski tuvākiem savvaļas kāpostiem nekā lielākā daļa citu šķirņu.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
s landtāga sēžu nams, tagad [[Latvijas Saeima]]s nams]]
'''Landtāgs''' ({{val|de|Landtag}} — ‘zemes sapulce’) ir pārstāvju sapulce vācvalodīgajās zemēs (pavalstīs) [[Vācija|Vācijā]] un [[Austrija|Austrijā]]. Vēsturiski landtāgi pastāvēja arī [[Svētā Romas impērija|Svētajā Romas impērijā]], [[Livonija|Livonijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes hercogistē]], vēlāk arī [[Somijas lielhercogiste|Somijas lielhercogistē]], [[Igaunijas guberņa|Igaunijas]], [[Kurzemes guberņa|Kurzemes]] un [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņās]].

sentences: {{Citas nozīmes|vēsturi|Sēļi (nozīmju atdalīšana)|Sēļi}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = Ļimonka
| image_file     =
| image_size     =
| image_caption  =
| editor         = [[Eduards Ļimonovs]]
| staff_writer   =
| frequency      = neregulāri
| category       =
| company        = [[Nacionālboļševiku partija]]
| firstdate      = [[1994]]. gada [[28. novembris]]
| country        = {{flag|Krievija}}
| language       = krievu
| website        = [http://limonka.nbp-info.com/ http://limonka.nbp-info.com/]
| issn           =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Рэспубліка Беларусь''
''Республика Беларусь''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Baltkrievijas Republika
|            valsts_nosaukums = Belarus
|               karoga_attēls = Flag of Belarus.svg
|            karoga_nosaukums = Baltkrievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Belarus (2020–present).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Baltkrievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Baltkrievijas himna|Мы, беларусы]]''
Mēs, baltkrievi
|               kartes_attēls = Location Belarus Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Minska]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Minska]]
|              valsts_valodas = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]] un [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentālisms|Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Baltkrievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = tiesiskais stāvoklis neskaidrs (kopš 2020. gada 9. augusta),<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://news.sky.com/video/end-violence-on-streets-of-belarus-says-opposition-leader-12049164 | title= Sviatlana Tsikhanouskaya calls for end to violence in Belarus as election fallout continues | publisher= [[Sky News]] | accessdate= | language= en}}</ref> faktiski valsti vada [[Aļaksandrs Lukašenka]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ramans Halovčenka]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|7|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Iegūta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|25}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|12|26}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 207 600
|               platība_rangs = 85.
|              procenti_ūdens = neievērojams (2,830 km²)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fao.org/nr/water/aquastat/countries/belarus/index.stm |publisher=FAO |title=FAO's Information System on Water and Agriculture |accessdate=2008-04-04 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120605001300/http://www.fao.org/NR/WATER/AQUASTAT/countries/belarus/index.stm |archivedate=2012-06-05 | language= en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 9 477 918<ref name="CIA"/>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 92.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $54,44 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $5733
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0,808
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 60.
|                        Gini = 29,7
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Baltkrievijas rublis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | title= Latvijas Bankas kotēto valūtu nosaukumu un kodu saraksts | publisher= Latvijas Banka | access-date= {{dat|2009|06|07||bez}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | archivedate= {{dat|2009|02|25||bez}} | language= lv }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ |date={{dat|2009|02|25||bez}} }}</ref>
|                valūtas_kods = BYN
|                  laika_zona = [[FET]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = {{ubl|[[.by]]|[[.бел]]}}
|              tālsarunu_kods = 375
|                iso_kods_num = 112
|              iso_kods_alfa2 = BY
|              iso_kods_alfa3 = BLR
|                    piezīme1 =
}}
, ko 1995. gada referenduma rezultātā aizstāja ar modificētu Baltkrievijas PSR karogu]]
'''Baltkrievija''' ({{val|be|Беларусь, Biełaruś}}; {{val|ru|Беларусь, Белоруссия}}), oficiāli '''Baltkrievijas Republika''' (''Рэспубліка Беларусь''; ''Республика Беларусь''), ir [[valsts]] [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. Baltkrievija robežojas ar [[Polija|Poliju]] rietumos, [[Lietuva|Lietuvu]] ziemeļrietumos, [[Latvija|Latviju]] ziemeļos, [[Krievija|Krieviju]] austrumos un [[Ukraina|Ukrainu]] dienvidos. Baltkrievijas galvaspilsēta ir [[Minska]], citas lielākās pilsētas: [[Grodņa|Hrodna]], [[Vitebska|Vicebska]], [[Bresta (Baltkrievija)|Bresta]], [[Mogiļeva|Mahiļova]] un [[Gomeļa|Homeļa]]. Trešo daļu no valsts klāj [[mežs|meži]]. Tās [[saimniecība]]s spēcīgākie sektori ir [[lauksaimniecība]] un [[rūpniecība]]. Ir [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s (NVS) locekle, piedalās arī [[Austrumu partnerība]]s programmā ar [[Eiropas Savienība]]s valstīm.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kančendžanga
| Photo           = Kangchenjunga.JPG
| karte                = Indija#Nepāla
| reljefa_karte    = jā
| paraksta_izvietojums = top
| latd=27 |latm=42 |lats=11 |latNS=N
| longd=88 |longm=08 |longs=51 |longEW=E
| Augstums        = 8586
| Relatīvais_augstums = 3922
| Atrašanās vieta = {{IND}}<br />{{NPL}}
| Kalnu grēda     = [[Himalaji]]
| First ascent        = {{dat|1955|05|25}}
}}
'''Kančendžanga''' ({{val|ne|कञ्चनजङ्घा}}, ''Kanchanjaŋghā'') ir trešais augstākais [[kalns]] pasaulē pēc [[Everests|Everesta]] un [[K2]]. Kalna augstums sasniedz {{nobr|8586 m}} virs jūras līmeņa. Tulkojumā Kančendžanga nozīmē "Piecas Sniega Bagātības", jo tas sastāv no 5 virsotnēm, no kurām četras ir augstākas par 8450 metriem. Piecas bagātības — [[zelts]], [[sudrabs]], [[dārgakmeņi]], [[labība]] un [[Svētās grāmatas]] simbolizē piecas Dieva krātuves. Vietējā [[Limbu valoda|limbu valodā]] Kančendžanga tiek saukta par Sevalangmu, bet [[kiranti|kirantu]] reliģijā tiek uzskatīta par svētu.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Sabiles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Sabiles pilskalns 2000-10-28.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57 |latm=02 |lats=49 |latNS=N
| longd=22 |longm=34 |longs=37 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Sabile}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  = brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sabiles pilskalns ar senpilsētu
|      numurs = 2257
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}

sentences:
'''Slaktīvisms''' (dažreiz '''slakervisms''') ir vārdu ''slacker'' (sliņķis) un ''activism'' ([[aktīvisms]]) savienojums. Vārds parasti tiek uzskatīts par nievājošu terminu, kas apzīmē "labsajūtas" veicināšanas pasākumus, atbalstot kādu jautājumu vai sociālu problēmu, neradot fizisku vai praktisku efektu, ceļot cilvēku pašapmierinātības sajūtu par viņu ieguldījumu. Slaktīvismu var definēt kā sava ego apmierināšanas atbalsta izrādīšanu, piedaloties konkrētajās aktivitātēs. Parasti šīm darbībām nav nepieciešama liela piepūle. Tiek pieņemts, ka slaktīvisma būtība ir aizstāt reālas, patstāvīgas darbības, nevis tās papildināt, kaut gan šis pieņēmums nav pētnieciski pierādīts.<ref name="atsauce1">Davis, Jesse (27.10.2011.) Cause Marketing: Moving Beyond Corporate Slacktivism. ''Evidence Based Marketing''.[http://evidencebasedmarketing.net/cause-marketing-moving-beyond-corporate-slacktivism] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151208131537/http://evidencebasedmarketing.net/cause-marketing-moving-beyond-corporate-slacktivism|date={{dat|2015|12|08||bez}}}}</ref>
Daudzas tīmekļa vietnes un jaunumu platformas ir integrējušās sociālo mediju vietnēs, piemēram, [[Facebook]] un [[Twitter]], ļaujot cilvēkiem viegli izmantot opcijas "patīk", "dalīties" vai "tvītot", tādā veidā atzīmējot sev interesējošo informāciju. Cilvēki var paust viedokli par sociāliem un politiskiem jautājumiem ar vienu peles klikšķi, radot jautājumu, kas tiek realizēts ar šīm centienus neprasošajām atzīmēm "patīk”.<ref>Carr, David (25.03.2012.) Hashtag Activism, and Its Limits. ''The New York Times''.[http://www.nytimes.com/2012/03/26/business/media/hashtag-activism-and-its-limits.html?_r=0]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Ivars Pētersons
| Vārds_orig =
| Attēls = IvarsPetersons.jpg
| Att_izm = 300px
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|27}}
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = Rīga, Latvija
| Žanrs = [[rokenrols]], [[rockabilly]]
| Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[klavieres]]
| Gadi = 1988-pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Platforma Records]]
Ivars Pētersons
| Darbojies_arī = [[Crazy Heads]] (1995-2003)
 [[Petersons Band]] (kopš 2003)
| Mlapa = http://ivarspetersons.com/
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Fraternitas Rigensis
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1823
|   dibināšanas vieta = [[Tartu|Tērbata]]
|              krāsas = zils-sarkans-balts
|              devīze = Leiden oder Triumphieren,
Ambos oder Hammer sein
|                  cq = Bīskapa iela 5, Rīga (1929-1931)
 Dzirnavu iela 25 Rīga (1932-1939).
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krustceles
| attēls                   = Crossroads poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Crossroads''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               = [[Anna Karli]]
| scenārija autors         = [[Šonda Raimsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Britnija Spīrsa]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Ensons Mounts]]
* [[Tarīna Meninga]]
* [[Kima Ketrela]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = [[Trevors Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Zomba Films]]''
* ''[[Shondaland]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|2|15}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002|title=Crossroads|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323203529/http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crossroads.htm|title=Crossroads (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krustceles"''' ({{val|en|Crossroads}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Britnija Spīrsa]], [[Zoja Saldana]], [[Ensons Mounts]], [[Tarīna Meninga]], [[Kima Ketrela]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|2|15||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Lederwanze-coreus-marginatus.jpg
| att_nosaukums = Skābeņu vīgriežu ornamentblakts (''[[Coreus marginatus]]'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta     = Paraneoptera
| virskārta_lv  = Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv = Blaktis
| infrakārta    = Pentatomomorpha
| infrakārta_lv =
| virsdzimta    = Coreoidea
| virsdzimta_lv = Ornamentblakšu virsdzimta
| iedalījums    =
* dzimta: [[Alydidae]]
* dzimta: [[Ornamentblakšu dzimta]] (Coreidae)
* dzimta: [[Hyocephalidae]]
* dzimta: [[Krāšņblakšu dzimta]] (Rhopalidae)
* dzimta: [[Dievkrēsliņu blakšu dzimta]] (Stenocephalidae)
* dzimta: †[[Trisegmentatidae]]
* dzimta: †[[Yuripopovinidae]]
| binomial      =
| kategorijas   = nē
}}
'''Ornamentblakšu virsdzimta''' (''Coreoidea'') ir [[blakšu kārta]]s virsdzimta. Tajā ietilpst septiņas dzimtas, divas no kurām ir izmirušo blakšu dzimtas.

sentences:
no [[Valensija (Spānija)|Valensijas]]]]
'''Moriski''' ([[Arābu valoda|arābu]]: موريسكيون، مواركة, {{val-es|morisco}} = "mauriskie“) bija [[Andalusa|Andalusas]] [[musulmaņi]] ([[mauri]]), kas pieņēma [[Kristietība|kristietību]], kā arī viņu pēcteči. Daži moriski turpināja slepeni praktizēt [[Islāms|islāmu]], tāpēc tos vajāja Spānijas [[inkvizīcija]].

sentences: '''Ķīniešu kalendārs''' ir lunisolārais kalendārs, kurā ir gan solārā ([[Saule]]s), gan [[Lunārais kalendārs|lunārā kalendāra]] ([[Mēness]]) elementi. Kalendāram seko ne tikai [[Ķīna]]s, bet arī citas [[Āzija]]s kultūras.<ref>[http://afgen.com/calendars_time.html Calendars, Time, & Numerology - Egyptian Roots & Mathematical Precision of Our Modern Calendar], afgen.com {{en ikona}}</ref> Mūsdienās lielākā daļa Austrumāzijas valstu ikdienas darbībās izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]], tomēr ķīniešu kalendārs joprojām tiek izmantots, lai atzīmētu tradicionālos Austrumāzijas svētkus, piemēram, [[Ķīniešu Jaunais gads|Ķīniešu Jauno gadu]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Subates Svētā Miķeļa Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Subate3.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Subates katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Subates katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 00  | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 54  | longs = 27 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Augšdaugavas novads]],
 [[Subate]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1831]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Andrejs Skadiņš
| website               = [http://paxvobis.lv/subate/ www.paxvobis.lv/subate]
| architecture_style    = [[senbazilika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1831]]
| length                = 30 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais Subates ezers
| attēls       = Subate10.JPG
| paraksts     = Mazā Subates ezera ziemeļu gals
| vieta        = {{LAT}}
{{LTU}}
| vieta2       = [[Augšdaugavas novads]]
| vieta3       =
| map = Latvija#Lietuva
| plat_d=55 | plat_m=59 | plat_s=53 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=53 | gar_s=57 | gar_EW=E
| platība_ha   = 22,0
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 6,4
| Max_dziļums  = 29,1
| tilpums      =
| augstums_vjl = 120,2
| izteka       = caurtece uz
[[Lielais Subates ezers|Lielo Subates ezeru]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Nemuna]]s
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Subate]]
}}
'''Mazais Subates ezers''' ({{val|lt|Subatas}}) ir ūdenstilpe Subates ezeru grupā [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Subate]]s pilsētā un [[Lietuva|Lietuvā]].<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2273/ ezeri.lv]</ref> Subglaciālas izcelsmes caurteces [[ezers]], krasti slīpi, dibens smilšains, dūņains. Ietek viens grāvis un aizaudzis robežgrāvis. Notece pa caurteci uz [[Lielais Subates ezers|Lielo Subates ezeru]] ziemeļos. Pieder pie [[Nemuna]]s baseina. Mīt rauda, plaudis, līdaka, asaris, karūsa. Ir peldvietas, laivu noma. Ziemeļu krastā [[Subate]]s pilsēta, dienvidaustrumu krastā Lietuvā — Trumpišku ciems. Krastā Subates luterāņu baznīca un [[Subates Svētā Miķeļa Romas katoļu baznīca|Subates Svētā Miķeļa katoļu baznīca]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs fon Hāgemeisters
|     vārds_orig = ''Ludwig von Hagemeister''<br />''Леонтий Андрианович Гагемейстер''
|         attēls = Gagemester.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Drusti|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
(''Mergellus albellus'')]]
'''Gājputni''' ir [[putni]], kas veic regulāras un kalendārā laika ziņā samērā noteiktas sezonālās [[Dzīvnieku migrācija|migrācijas]] no ligzdošanas vietām uz diezgan pastāvīgām un attālām ziemošanas vietām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/upload/File/DOC/SabM_R_10_Gajputni.pdf|title=Gājputni|last=|first=|access-date=|date=|archive-date={{dat|2012|12|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121222043744/http://www.daba.gov.lv/upload/File/DOC/SabM_R_10_Gajputni.pdf}}</ref> Tie pārvietojas pa vienam vai nelielās grupās, virtenēs un kāšos.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ross Šteins''' ({{val|en|Ross Stein}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Ross Šteins kopā ar [[Džeimss Dītrihs|Džeimsu Dītrihu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetonciānhidrīna struktūrformulas

Acetonciānhidrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = acetona ciānhidrīns,
2-hidroksi-2-metilpropānnitrils
|      ķīmiskā formula = C4H7NO
|              molmasa = 85,1045
|              blīvums = 932
|  kušanas temperatūra = -19 °C
| viršanas temperatūra = 95 °C (dažos avotos 69 °C)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Acetonciānhidrīns''' (C4H7NO) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kura molekulā pie viena un tā paša [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atoma]] ir [[hidroksilgrupa]] un [[nitrilgrupa]]. Šādus savienojumus sauc par ciānhidrīniem jeb α-oksinitriliem. Acetonciānhidrīns ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs, ārkārtīgi indīgs šķidrums ar vieglu [[parastā mandele|rūgto mandeļu]] smaržu.

sentences: ir viens no dižākajiem matemātiķiem vēsturē]]'''Matemātiķis''' ir [[persona]], kurai [[Matemātika|matemātikā]] ir plašas zināšanas, un kura tās izmanto savā darbā, parasti risinot dažādas matemātiskas problēmas. Matemātiķi savā darbā izmanto skaitļus, datus, matemātiskos modeļus un rēķināšanu. Matemātiķi veicina arī tālāku matemātikas attīstību.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Henrihs Vorkals
| vārds_orig =
| attēls = Henrihs Vorkals portrait.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1946
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 2
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Bērzgale|td=Latvija}}
| m_gads = 2018
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 20
| m_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| nodarbošanās = Glezniecība, grafika, tekstilmāksla, grafiskais dizains, monētu dizains, interjera dizains, publicistika
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| dzīvesbiedrs = Larisa Brauna
[[Irina Vorkale]]
Aija Valdmane
| bērni = Jānis Vorkals
Rolands Vorkals
Laura Vorkale
| paraksts =
| kategorijas =
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Planorbulina mediterranensis.jpg
|     att_nosaukums= Planorbulinoideja ''[[Planorbulina mediterranensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|         binomial = Planorbulinoidea <small>Schwager, 1877</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Planulinidae}}
* {{TaksoSaite|Bisacciidae}}
* {{TaksoSaite|Cibicididae}}
* {{TaksoSaite|Planorbulinidae}}
* {{TaksoSaite|Cymbaloporidae}}
* {{TaksoSaite|Victoriellidae}}
* {{TaksoSaite|Lousianinidae}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Jūliuss Jēnihs''' (''Jehnich'', dzimis [[1871]]., miris [[1945]].) bija Latvijas vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Grafiskās programmas''' ir [[programmatūra]], kas ļauj veidot, rediģēt vai pārlūkot grafiskos failus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vilemstade
 | official_name            = ''Willemstad''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Willemstad harbor.jpg
 | pushpin_map              = Kirasao#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1634
 | latd  = 12 | latm  =  7 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 68 | longm = 56 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Autonoma valsts
 | subdivision_name1        = {{flag|Kirasao}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 136660
 | population_as_of         = 2011
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Vilemstade''' ({{val|nl|Willemstad}}) ir [[Kirasao]] ([[Karību jūra]]s sala) [[galvaspilsēta]]. Bija [[Nīderlandes Antiļas|Nīderlandes Antiļu]] galvaspilsēta līdz to likvidācijai 2010. gadā. Pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedz 150 tūkstošus. Te atrodas vecākā [[Amerika|Amerikā]] pastāvošā [[sinagoga]]. Pilsētas centrs ir iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ninocminda
| official_name            = ნინოწმინდა
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Khojabeg's church - panoramio.jpg
| image_caption            = Armēņu baznīca Ninocmindā
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Samche-Džavahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Ninocmindas municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1840
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1983
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 5144
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[armēņi]] (94,3%)<br/>[[gruzīni]] (5,3%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 15|lats= 52|latNS=N
| longd= 43|longm= 35|longs= 27|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3400
| area_code                = +995 361
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 1940
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Ninocminda''' ({{val|ka|ნინოწმინდა}} — ‘Svētā Nino’, {{val|hy|Նինոծմինդա}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Samche-Džavahetija]]s mharē, [[Ninocmindas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts dienvidos [[Mazais Kaukāzs|Mazā Kaukāza]] [[Džavahetija]]s plato pie Hančali ezera {{nobr|161 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Kārlis Aleksandrs Kellers
| attēls              =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         =
| term_beigas         =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1868|08|24}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1939|07|31|1868|08|24}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu demokrātu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           = luterāņu mācītājs
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
| reliģija            =[[luterānisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Kārlis Aleksandrs Kellers''' ({{val-de|Karl Alexander Keller}}; {{dat|1868|08|24|N|bez}} — {{dat|1939|07|31|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s luterāņu mācītājs un politiķis. Bijis [[Tautas padome]]s loceklis, [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]], [[1. Saeima|1.]],  [[2. Saeima|2.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Vācbaltu demokrātu partija|Vācbaltu demokrātu partiju]].

sentences: '''Rinda''' ({{val-la|ordo}}) ir augu sistemātikas pamattaksons. Tas apvieno radniecīgas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Dzīvnieku sistemātikas gadījumā [[kārta]] ir rindai atbilstošs [[taksons]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene tatarica kz34.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene tatarica
| suga = Silene tatarica
| suga_lv = Tatārijas plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Tatārijas plaukšķene''' ({{val|la|Silene tatarica}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]], kas ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Latvijas teritoriju šķērso sugas izplatības rietumu robeža, valstī tā ir sastopama reti, galvenokārt [[Daugavas ieleja|Daugavas]] un [[Gaujas senieleja|Gaujas ielejā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-tatarica-l-pers/|title=Tatārijas plaukšķene - Silene tatarica (L.) Pers. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-24}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tanzfliege_Dance_fly.jpg
| att_nosaukums =[[Empis tessellata|Dejotājmuša]] (''Empis tessellata'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| virsdzimta = Asiloidea
| virsdzimta_lv = Dejotājmušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = Empidoidea <small>([[Latreille]], 1804)</small>
}}

sentences: '''Agrārā reforma''' ir [[zeme]]s īpašuma sistēmas pārveidošana, kas visbiežāk tiek veikta plašā mērogā izsniedzot valsts zemi vai zemi, ko pirms tam ir atsavinājusi valsts, tās iedzīvotāju privātīpašumā. Agrārā reforma norisinājās pārejot no [[feodālisms|feodālisma]] uz [[kapitālisms|kapitālisma]] sabiedrību.

sentences:
{{Infobox OS
| name                   = Series 90
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''[[Nokia 7710]]'' ar ''Series 90''
| website                =
| developer              = ''[[Nokia]]''
| family                 = ''[[Symbian]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = ''[[Nokia Communicator]]'' [[viedtālrunis|viedtālruņi]]
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| working_state          = pārtraukts
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        =
}}
'''''Series 90''''' (nosaukums izstrādes procesā ''Hildon'') ir programmatūras platforma [[viedtālrunis|viedtālruņiem]], kas bāzēta uz ''[[Symbian]]'' operētājsistēmu. To izstrādāja ''[[Nokia]]'' sadarbībā ar ''[[Psion]]''.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Lejasaustrija
 | official_name           = ''Niederösterreich''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Puchberg - Schneeberg.JPG
 | imagesize               =
 | image_caption           = Lejasaustrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Lower_Austria.svg
 | image_shield            = Niederösterreich_CoA.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Sanktpeltene]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Niederösterreich_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Karintijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 4+20
| p1 = [[Kremsa pie Donavas]]
| p2 = [[Sanktpeltene]]
| p3 = [[Vaidhofene pie Ibsas]]
| p4 = [[Vīnerneištate]]
| p5 = <hr />
| p6 = [[Amštetenes apriņķis]]
| p7 = [[Bādenes apriņķis]]
| p8 = [[Brukas pie Leitas apriņķis]]
| p9 = [[Cvetlas apriņķis]]
| p10 = [[Genzerndorfas apriņķis]]
| p11 = [[Gmindes apriņķis]]
| p12 = [[Hollabrunnas apriņķis]]
| p13 = [[Hornas apriņķis]]
| p14 = [[Korneiburgas apriņķis]]
| p15 = [[Kremsas lauku apriņķis]]
| p16 = [[Lileinfeldas apriņķis]]
| p17 = [[Melkas apriņķis]]
| p18 = [[Mistelbahas apriņķis]]
| p19 = [[Medlingas apriņķis]]
| p20 = [[Neikirhenes apriņķis]]
| p21 = [[Sanktpeltenes lauku apriņķis]]
| p22 = [[Šeibsas apriņķis]]
| p23 = [[Tullnas pie Donavas apriņķis]]
| p24 = [[Vaidhofenes pie Tajas apriņķis]]
| p25 = [[Vīnerneištates lauku apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 19186
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1684623
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.noe.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Konstantinovs''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Naoko Jamadzaki
|     vārds_orig = 山崎 直子, ''Yamazaki Naoko''
|         attēls = Naoko Yamazaki.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Matsudo]], {{JPN}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{JPN}}
|        tautība = [[japāņi|japāniete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Taichi Yamazaki''
|          bērni = 2
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[JAXA]] [[kosmonauts|kosmonaute]]
| kos_koplaiks = 15 d 2 h 47 min
| kos_iesaukums = 1999. gads
| kos_misija = ''[[STS-131]]''
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]''
}}
{{Infodaļa inženieris
|     inž_nosauk =
|         nozare = aerokosmiskā inženierija
|   darba_vietas =
|      izglītība = [[Tokijas Universitāte]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Naoko Jamadzaki''' (山崎 直子 ''Yamazaki Naoko'', pirmslaulības uzvārds ''Sumino''; dzimusi {{dat|1970|12|27}}) ir bijusī ''[[JAXA]]'' [[kosmonauts|kosmonaute]]. Viņa ir otrā [[Japāna]]s sieviete, kas lidojusi kosmosā.

sentences: {{Commonscat|Handball players from France|Francijas handbolisti}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Hudzona
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Hudson
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Hudsonmap.png
  | kartes_paraksts   = Hudzonas upes karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Adirondaka masīvs, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = Ņujorkas Aperbejs
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | garums            = 507
  | iztekas_augstums  = 553
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 36 260
  | pietekas          = [[Mohaka]]
}}
'''Hudzona''' ({{val|en|Hudson}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Galvenokārt tek [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štata]] austrumos, no ziemeļiem uz dienvidiem. Hudzona sākas Adirondaka masīvā, tā ietek Ņujorkas [[Aperbejs|Aperbejā]]. Tā izveido robežu starp [[Ņujorka|Ņujorku]] un [[Ņūdžersija]]s štatu. Hudzona ir 507 km gara, tās baseins ir vairāk nekā 36,2 tūkstoši km2. Upe nosaukta [[Henrijs Hudzons|Henrija Hudzona]] vārdā, viņš pirmais izpētīja šo upi 1609. gadā. Hudzonai ir pieteka [[Mohoka]]. Upes krastos ir vairākas pilsētas, tai skaitā [[Olbani]] un Ņujorka.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =AnophelesGambiaemosquito.jpg
| att_nosaukums =[[Anopheles gambiae|Malārijas ods]] (''Anopheles gambiae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
| iedalījums=
*[[Aksimīdodu infrakārta]] (''Axymyiomorpha'')
*[[Dzēlējodu infrakārta]] (''Culicomorpha'')
*[[Garkājodu infrakārta]] (''Tipulomorpha'')
*[[Kožodiņu infrakārta]] (''Psychodomorpha'')
*[[Krastmalodu infrakārta]] (''Ptychopteromorpha'')
*[[Resnkājodu infrakārta]] (''Bibionomorpha'')
*[[Tīklspārnodu infrakārta]] (''Blephariceromorpha'')
| kategorijas =nē
| binomial = Nematocera <small>([[Latreille]], 1825)</small><ref>[http://www.gbif.org/species/100346721 Nematocera Latreille, 1825]</ref>
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Diplomdarbs
| operators =
| attēls = Tesis1996.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, šausmu filma
| režisors = [[Alehandro Amenabars]]
| producents =
| scenārijs = Alehandro Amenabars
| aktieri = * [[Ana Torrenta]]
* [[Fele Martiness]]
* [[Eduardo Norjega]]
| mūzika = Alehandro Amenabars
| oriģinālnos = ''Tesis''
| studija = * ''Las Producciones del Escorpión, S.L.''
* ''Sogepaq''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|12}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{Eiro|721,214}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Diplomdarbs"''' ({{Val|es|Tesis}}) ir 1996. gada [[Spānija]]s trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un mūzikas autors ir [[Alehandro Amenabars]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Ana Torrenta]], [[Fele Martiness]] un [[Eduardo Norjega]].

sentences: {{nepilnīgs}}{{BioTakso infokaste|binomial=Papaver|attēls=Poppy2004.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Ranunculales|rinda_lv=Gundegu rinda|dzimta=Papaveraceae|dzimta_lv=Magoņu dzimta|ģints=Papaver|ģints_lv=Magones|kategorijas=nē}}'''Magones''' ({{val|la|Papaver}}) ir [[magoņu dzimta]]s (''Papaveraceae'') apakšģints (''Papaveroideae'') [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas sadalīti 70—100 sugās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = VEF Kultūras pils
| alternate_names     =
| status              =
| image               = VEF Kultūras pils pēc atjaunošanas.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| relief              =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Rīgas Dome]]
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Ropažu iela 2|3s=Ropažu iela (Rīga)}}
| latd                = 56
| latm                = 58
| lats                = 27.7896
| latNS               = N
| longd               = 24
| longm               = 9
| longs               = 57.4272
| longEW              = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1960
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =2016.-2017. gadā
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| top_floor           =
| floor_count         =3
| floor_area          =6878 kvadrātmetri
| architect           = [[Nikolajs Semencovs]]
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =[http://www.vefkp.lv/lv/ www.vefkp.lv]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = VEF Kultūras pils
|      numurs = 8697
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra, māksla
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2009|8|12|N|bez}}
}}
| references          =
}}'''VEF Kultūras pils''' ir [[Rīgas dome|Rīgas pašvaldībai]] piederošs kultūras centrs ar Lielo zāli, Kamerzāli, Spoguļzāli un mūzikas ierakstu studiju, kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā 2]] [[Rīga|Rīgā]]. Lielajā zālē var uzņemt 805 skatītājus. Ēkas iekšējais plānojums un piecu telpu interjera apdare ir valsts nozīmes mākslas un arhitektūras piemineklis.<ref>{{VKPAIoa|8697|VEF Kultūras pils}}</ref>

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences: {{cita nozīme|ķermeņa daļu|radiostaciju|Radio NABA}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pasaules tirdzniecības centrs
| attēls                   = Worldtrade.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''World Trade Center''
| žanrs                    = katastrofu filma, drāma
| režisors                 = [[Olivers Stouns]]
| producents               =
* [[Morics Bormans]]
* [[Debra Hilla]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = [[Andrea Berlofa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Marija Bello]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Stīvens Dorfs]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Džejs Hernandezs]]
| mūzika                   = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|8|9||bez}}
| ilgums                   = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/world-trade-center-2006-0|title=World Trade Center|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wtc.htm|title=World Trade Center (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pasaules tirdzniecības centrs"''' ({{val|en|World Trade Center}}) ir 2006. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Franko]], [[Nikolass Keidžs]], [[Maikls Penja]], [[Marija Bello]], [[Megija Jillenhola]], [[Stīvens Dorfs]], [[Džons Berntāls]] un [[Džejs Hernandezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|9||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences:
{{commonscat|COVID-19 pandemic}}
[[Kategorija:Epidēmijas]]
[[Kategorija:2019. gads]]
[[Kategorija:2020. gads]]
[[Kategorija:2021. gads]]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''B hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas ietekmē [[aknas]]. Izraisa B hepatīta vīruss (HBV).<ref name=WHO2014/> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[C hepatīts|C]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = 日本国
''Nippon-koku'' jeb ''Nihon-koku''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Japāna
|            valsts_nosaukums = Japan
|               karoga_attēls = Flag of Japan.svg
|            karoga_nosaukums = Japānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Imperial Seal of Japan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Japānas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Japānas himna|Kimi ga Yo]]'' (君が代)
|               kartes_attēls = Japan (orthographic projection).svg
|               galvaspilsēta = [[Tokija]]
| latd=35 | latm=41 | latNS=N | longd=139 | longm=46 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[japāņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Japānas imperators|Imperators]]
|                valsts_galva = [[Naruhito]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Japānas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Fumio Kisida]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Japānas vēsture|Dibināšana]]
|        neatkarības_notikums = [[Nacionālā dibināšanas diena]]
|          neatkarības_datums = 660. gadā p.m.ē. [[11. februāris|11. februārī]]
|       neatkarības_notikums2 = [[Meidži konstitūcija]]
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1890|11|29}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Japānas konstitūcija|Pašreizējā konstitūcija]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1947|5|3}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Sanfrancisko miera līgums]]
|         neatkarības_datums4 = {{Dat|1952|4|28}}
|                 platība_km2 = 377,975
|               platība_rangs = 62.
|              procenti_ūdens = 1,4
|          iedzīvotāju_skaits = 125 360 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 11.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 334
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 24.
|                     IKP_PPP = $5.586 trillion<ref name="IMFWEOJP">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2021/April/weo-report?c=158,&s=NGDP_RPCH,NGDPD,PPPGDP,NGDPDPC,PPPPC,&sy=2019&ey=2026&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1|title=World Economic Outlook database: April 2021|publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]]|date=April 2021}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2021
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $44 585<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,925
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 19.
|                        Gini = 33,4
|                   Gini_gads = 2018
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Japānas jena]] (¥)
|                valūtas_kods = JPY
|                  laika_zona = [[Japānas standarta laiks|JST]]
|                  utc_offset = +9
|                      domēns = [[.jp]]
|              tālsarunu_kods = 81
|                iso_kods_num = 392
|              iso_kods_alfa2 = JP
|              iso_kods_alfa3 = JPN
}}

sentences: '''Lūzums''' ir [[mineraloģija]]s termins ar kādu apzīmē virsmas, kādas ir neregulāras formas gabaliem, kas radušies, ar sitienu vai spiedienu sadalot [[minerāls|minerāla]] paraugu. Ir svarīgi nejaukt lūzumu ar [[skaldnība]]s virsmām - lūzums ir nejaušs plīsums, kas šķietami neievēro minerāla [[kristāliskais režģis|kristāliskā režģa]] noteiktās likumsakarības. Tomēr tieši kristāliskā režģa īpatnības nosaka ne tikai skaldnības virsmu esamību un izskatu, bet arī lūzuma virsmas izskatu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Saimons Sebags Montefjore
|         vārds_orig = ''Simon Sebag Montefiore''
|             attēls = Sebag-Montefiore.IMG 3635.JPG
|         att_izmērs = 180px
|      att_nosaukums = Saimons Sebags Montefjore 2010. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1965
|         dz_mēnesis = 06
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki = Stīvens Ēriks Sebags Montefjore
Filisa Eiprila (dzim. Džaffe)
|              brāļi = Hjū Sebags Montefjore
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Santa Montefjore
|              bērni = 2
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = vēsturnieks, žurnālists, rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Kņazs Potjomkins, Ķeizarienes Katrīnas Otrās mīla]]"
"[[Staļins: sarkanā cara galms]]"
''[[Young Stalin]]''
"[[Jeruzaleme: biogrāfija]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Gonvela un Kīja koledža ([[Kembridžas Universitāte]])
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Valsts armija
|country                     =
|name                        = Antigvas un Barbudas aizsardzības spēki
|native_name                 = Antigua and Barbuda Defence Force
|image                       =
|caption                     =
|image2                      =
|caption2                    =
|founded                     = 1981. gada 1. novembris
|current_form                = 1995. gada
|disbanded                   =
|branches                    = Antigvas un Barbudas pulks
Antigvas un Barbudas krasta apsardze
Antigvas un Barbudas kadetu korpuss
|headquarters                =
|flying_hours                =

|commander-in-chief          = [[Čārlzs III Vindzors]]
|commander-in-chief_title    = Virspavelnieks
|minister                    = [[Boldvins Spensers]]
|minister_title              = Premjerministrs
|commander                   = [[Trevors Tomass]]
|commander_title             = Pulkvedis

|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = brīvprātīga
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 170
|ranked                      =
|reserve                     = 75
|deployed                    =

|amount                      =
|percent_GDP                 = 0,7%

|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           =
|imports                     =
|exports                     =

|history                     = [[ASV iebrukums Grenādā]]
|ranks                       =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Daugavgrīva
|attels             =
|paraksts           = Parādes iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Memmes pļava]]
|platiba            = 10,147 km²
|iedzivotaju_skaits = 9108 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Daugavgrīvas cietoksnis
[[Daugavgrīvas bāka]]
[[Ziemas osta]]
[[Ūdens attīrīšanas stacija Daugavgrīva|Ūdens attīrīšanas stacija]]
|udenstilpnes       = [[Rīgas līcis]]
[[Daugava]]
[[Buļļupe]]
|parki              = [[Daugavgrīvas dabas liegums|Dabas liegums]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|36|56}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/daugavgriva/ apkaimes.lv]
}}
'''Daugavgrīva''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime (pilsēta)|apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]], kurā ietilpst arī pilsētas daļa [[Memmes pļava]]. Daugavgrīvas apkaime atrodas Rīgas ziemeļrietumu daļā uz [[Buļļu sala]]s (ietver arī neapdzīvoto [[Mīlestības saliņa|Mīlestības saliņu]]). Tā robežojas ar [[Buļļi (apkaime)|Rītabuļļu]], [[Bolderāja]]s, [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] un [[Mangaļsala]]s apkaimēm, taču savienojums pa sauszemi ir tikai ar Rītabuļļu apkaimi un Bolderāju (savienojums pa tiltu). Daugavgrīvas apkaimes robežas ir [[Rīgas līcis]], [[Daugava]], [[Loču kanāls]], [[Buļļupe]], [[Dzintara iela (Rīga)|Dzintara iela]] un taka, kas ved uz Rīgas līci. Apkaimē atrodas [[Piejūra|dabas parks "Piejūra"]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia orientalis
|           autors = [[John Latham|Latham]], 1790
|           attēls = Orientalturtledove.JPG
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|      apakšdzimta = Columbinae
|   apakšdzimta_lv = Tipiskie baloži
|            ģints = Streptopelia
|         ģints_lv = Ūbeles
|             suga = Streptopelia orientalis
|          suga_lv = Austrumu ūbele
|      kategorijas = nē
}}
'''Austrumu ūbele''' (''Streptopelia orientalis'') ir vidēja auguma [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') putns, kas mājo plašā areālā [[Āzija|Āzijā]]. Mēdz ieklejot [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika]]s austrumos un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22690439/0 IUCN: Streptopelia orientalis]</ref><ref>Wilson, Michael G. and Vadim A. Korovin (2003) Oriental Turtle Dove breeding in the Western Palearctic British Birds 96(5): 234-241</ref> Tai ir piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2020]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Brēverns
|     vārds_orig = ''Hermann von Brevern''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1721
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas cariste]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = tiesnesis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna fon Reiterna
|          bērni = [[Kārlis fon Brēverns]]
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis fon Brēverns''' ({{val|de|Hermann von Brevern}}, 1663–1721) bija [[Zviedru Vidzeme]]s jurists, 1694. gadā iecelts dižciltīgo kārtā. Rīgas pilstiesas (''Burggericht'') priekšēdētājs (1696), pēc [[Vidzemes un Igaunijas kapitulācija (1710)|Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas]] iecelts par Vidzemes hoftiesas viceprezidentu (1711), vēlāk par Krievijas justīckolēģijas viceprezidentu un [[Vidzemes un Igaunijas tieslietu kolēģija]]s vadītāju [[Pēterburga|Pēterburgā]]. Sagatavojis [[Vidzemes hercogiste|Vidzemes]] seno privilēģiju sarakstu, kas ilgstoši kalpoja [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] autonomijas pamatošanai [[Krievijas impērija]]s sastāvā.<ref>{{LKV|II.|2881}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Advekcija''' ({{val|la|Advectio}} — piegāde) ir [[gaiss|gaisa]] masu pārnese (ar to [[temperatūra|temperatūru]], [[gaisa mitrums|mitrumu]], [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]) horizontālā virzienā atmosfēras spiediena starpības dēļ no vienas vietas uz otru (parasti starp sauszemi un jūru), svarīgs [[klimats|klimata]] veidotājfaktors. Zemes griešanās dēļ galvenā advekcija mērenajos platumos ir virzienā no rietumiem uz austrumiem (ziemeļu puslodē) un no austrumiem uz rietumiem (dienvidu puslodē). Tā nosaka klimatu gandrīz jebkurā mēreno platumu vietā. Tā, piemēram, mēreno jūras klimatu [[Eiropa]]s rietumos nomaina mēreni kontinentālais Austrumeiropā, ko savukārt nomaina kontinentālais Rietumsibīrijas klimats, to nomaina krasi kontinentālais Vidussibīrijas klimats un tam visbeidzot seko mitrais musonu klimats [[Āzija]]s austrumos.

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences: '''PSRS Literatūras fonda republikas nodaļa (Litfonds)''' bija organizācija ar uzdevumu uzlabot [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s (RS) biedru sadzīves un materiālo stāvokli, sniedzot tiem palīdzību dažādos jautājumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Plecu pie pleca. Veltījums Latvijas Padomju rakstnieku savienības četrdesmitgadei.|last=Ilgonis|first=Bērsons|publisher=|year=1980|isbn=|location=Rīga: Liesma|pages=58}}</ref> [[PSRS Literatūras fonds|Literatūras fondā]] glabājās rakstnieku savienības līdzekļi, no kuriem RS biedriem sniedza materiālo palīdzību, apmaksāja atpūtu, braucienus, veselības aprūpi.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Ābiķe-Kondrāte|first=Agija|date=2016-08-17|title=LPSR Valsts drošības komitejas un represīvo institūciju darbība radošo profesiju pārstāvju veselības aprūpes, radošā darba un atpūtas nodrošināšanā|url=https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vdkkomisija/070_AbikeKondrate_2015gads_VDK-un-represivo-instituciju-darbiba-rakstnieku-veselibas-un-atputas-nodrosinasanaPSRSLiteraturasfonds.pdf|journal=VDK Izpēte|publisher=VDK izpētes komisija, LU}}</ref> Literatūras fondam bija Rakstnieku klubs, kurš organizēja literatūras dienas, svētkus, vakarus, rakstnieku tikšanās ar lasītājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Phoenicurus phoenicurus male(js).jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
|    att_izmērs = 200px
|       attēls2 = Phoenicurus phoenicurus female(js).jpg
|att2_nosaukums = Mātīte
|   att2_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|   apakšdzimta = Saxicolinae
|apakšdzimta_lv = Čakstīšu apakšdzimta
|         ģints = Phoenicurus
|      ģints_lv = Erickiņi
|          suga = Phoenicurus phoenicurus
|       suga_lv = Erickiņš
|      binomial = Phoenicurus phoenicurus
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{Legend|#F8B878| Ligzdošanas areāls ''P.p. phoenicurus''|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#CD853F| Ligzdošanas areāls ''P.p. samamisicus''|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#778BA5| Ziemošanas areāls ''P.p. phoenicurus''|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#5072A7| Ziemošanas areāls ''P.p. samamisicus''|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Erickiņš''' jeb '''rudais erickiņš''' (''Phoenicurus phoenicurus'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22710055/0 IUCN: Phoenicurus phoenicurus]</ref><ref name=orn/> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers, 2020]</ref>

sentences:
{{Ārsta infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nikolajs Amosovs
 |    vārds_orig = ''Николай Михайлович Амосов''
 |        attēls = Nikolai Amosov - Soviet Life, October 1984.jpg
 |    att_izmērs = 180px
 | att_nosaukums = Nikolajs Amosovs 1984. gadā.
 |       dz_gads = 1913
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 6
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Novgorodas guberņa|Čerepovecas apriņķis|Oļhovas ciems|td=Krievija}}
 |        m_gads = 2002
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{flag|Krievijas Impērija}} →
{{USSR}} →
{{UKR}}
 |       tautība =
 |      paraksts =
 |  darba_vietas = Ukrainas Medicīnas zinātņu akadēmijas N. Amosova vārdā nosauktais Nacionālais Sirds un asinsvadu ķirurģijas institūts
 |    alma_mater = Arhangeļskas Medicīnas institūts (1939)
Neklātienes Industriālais institūts (1940)
 |          joma = [[kardioķirurģija]], gerontoloģija, transplantoloģija, kibernētiskā bioloģija
 |   pasniedzēji =
 |      studenti =
 |    sasniegumi = izgudrojumi ķirurģisko procedūru jomā [[Iedzimtās sirds slimības|sirds defektu]] ārstēšanai
 |   apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1973)
divi [[Ļeņina ordenis|Ļeņina ordeņi]]
divi [[Sarkanās Zvaigznes ordenis|Sarkanās Zvaigznes ordeņi]]
[[Ļeņina prēmija]] (1961)
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
}}
'''Nikolajs Amosovs''' ({{val|ru|Никола́й Миха́йлович Амо́сов}}, {{val|uk|Мико́ла Миха́йлович Амо́сов}}, dzimis {{dat|1913|6|12}}, miris {{dat|2002|12|12}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Ukraina|ukraiņu]] ārsts, [[sirds]] [[ķirurgs]], medicīnas zinātņu doktors (1953), Ukrainas Zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1969). Pazīstams ar saviem izgudrojumiem ķirurģisko procedūru jomā [[Iedzimtās sirds slimības|sirds defektu]] ārstēšanai. Bija pirmais padomju ķirurgs, kas veica sirds vārstuļa protezēšanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://24tv.ua/ru/amosov_pervim_provel_protezirovanie_klapana_na_serdtse_n389630|title=Амосов первым провел протезирование клапана на сердце|publisher=24tv.ua}}</ref> Propogandējis idejas par veselīgu dzīvesveidu, sarakstījis darbus medicīnas jomā, [[gerontoloģija|gerontoloģijā]], kā arī rakstījis par [[mākslīgais intelekts|mākslīgo intelektu]] un sabiedrības dzīves racionālu plānošanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sigmomorphina undulosa.jpg
|     att_nosaukums= Sigmomorfīna ''[[Sigmomorphina undulosa]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|       apakškārta = Polymorphinina
|    apakškārta_lv = Polimorfinīnas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|      apakšdzimta = Polymorphininae
|   apakšdzimta_lv = Polimorfinīnes
|            ģints = Sigmomorphina
|         ģints_lv = Sigmomorfīnas
|         binomial = Sigmomorphina Cushman & Ozawa, 1928
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Sigmomorfīnas''' (''Sigmomorphina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Ģinti izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]] un japāņu paleontologs [[Jošiaki Ozava]]. Sigmomorfīnu [[tipiskā suga]] ir ''[[Sigmomorphina yokoyamai]]'' (Cushman & Ozawa, 1928). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] sigmomorfīnas ir zināmas no [[Jura (periods)|juras]] perioda<ref>Loeblich, A. R.; Tappan, H. (1988). Foraminiferal Genera and their Classification. Van Nostrand Reinhold Company, New York. 535 lpp. ISBN 0-442-25937-9</ref> līdz mūsdienām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C12H8O4
|molmasa=216,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140—150 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Naftalskābe''' (1,8-naftalīndikarbonskābe, ''peri''-naftalīndikarbonskābe, C10H6(COOH)2) pieder pie aromātiskajām di[[karbonskābes|karbonskābēm]] — [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājumiem. Naftalskābe ir balta, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola), kas grūti šķīst ūdenī.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vilzanu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Jaunogres vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Mālkalnes prospekts]] 43, [[Ogre]], {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 28.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 35 | longs = 38.7  | longEW = E
|established            = 1972 (1946)
|headmaster             = Aleksandrs Horuženko
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 528 (2022)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|https://jvsk.lv/}}
}}

sentences: '''Elektronmikroskops''' ir [[mikroskops|mikroskopa]] veids, kurā tiek izmantoti [[elektrons|elektroni]], lai apgaismotu paraugu un izveidotu tā palielinātu attēlu. Elektronmikroskopiem ir daudz lielāka [[izšķirtspēja]] nekā [[optiskais mikroskops|gaismas mikroskopiem]] un var iegūt daudz lielākus [[palielinājums|palielinājumus]]. Daži elektronmikroskopi spēj palielināt parauga attēlu līdz pat 2 miljonu reizēm, kamēr labākie gaismas mikroskopi palielina attēlu aptuveni tikai 2000 reižu. Abi mikroskopa veidi veido attēlu, izmantojot [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], un attēla izšķirtspēja un palielinājums ir atkarīgs no elektromagnētiskā starojuma [[viļņu garums|viļņu garuma]], bet augstāka izšķirtspēja ir elektronmikroskopiem, jo elektronu viļņu garums ir daudz mazāks nekā gaismas viļņu garums.

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Ričards Fērnsvorts
| vārds_orig = ''Richard Farnsworth''
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1920|9|1}}
| dz. vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2000|10|6|1920|9|1}}
| miršanas vieta = {{vieta|ASV|Ņūmeksika|Linkolna|3s=Linkolna (Ņūmeksika)}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = kaskadieris, aktieris
| darbības gadi = 1937—1999
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 2
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}
'''Ričards Viljams Fērnsvorts''' ({{Val|en|Richard William Farnsworth}}; dzimis {{Dat|1920|9|1}}, miris {{Dat|2000|10|6}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktieris]] un [[kaskadieris]].

sentences:
{{cita nozīme|putnu ģinti|apdzīvotu vietu|Zvirbuļi (Smārdes pagasts)}}
{{Citas nozīmes|putnu ģinti|Zvirbulis (nozīmju atdalīšana)|Zvirbulis}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Passer melanurus (2 males).jpg
| att_nosaukums=[[Kāpzemes zvirbulis|Kāpzemes zvirbuļu]] (''Passer melanurus'') tēviņi
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Aves
| klase_lv =Putni
| kārta =Passeriformes
| kārta_lv =Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta =Passeridae
| dzimta_lv =Zvirbuļu dzimta
| ģints=Passer
| ģints_lv=Zvirbuļi
| binomial =Passer ([[Brisson]], 1760)
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* ''Pyrgita'' Cuvier, 1817
* ''Corospiza'' Bonaparte, 1850
* ''Auripasser'' Bonaparte, 1851
* ''Sorella'' [[Gustav Hartlaub|Hartlaub]], 1880
* ''Ammopasser'' [[Nikolai Zarudny|Zarudny]], 1880
}}
'''Zvirbuļi''' jeb '''īstie zvirbuļi''' (''Passer'') ir [[zvirbuļu dzimta]]s (''Passeridae'') [[zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo]] putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 28 sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches & weavers, 2018]</ref><ref name=sum/> Vispazīstamākās sugas pasaulē ir [[mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus'') un [[lauku zvirbulis]] (''Passer montanus''), kuras ir arī vienīgās [[Latvija|Latvijā]] sastopamās zvirbuļu sugas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''4. maijs''' ir gada 124. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (125. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 241 diena.

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Sparkling wines|Dzirkstošie vīni}}
{{Cat main|Dzirkstošais vīns}}

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences: '''Lauktehnika''' jeb '''Latvijas Lauksaimniecības tehnika''' ('''LLT''') bija [[Latvijas PSR]] Ministru Padomei un Vissavienības apvienībai "Vissavienības Lauksaimniecības tehnika" pakļauta koprepublikāniska organizācija, kas bija dibināta 1961. gadā uz LPSR MP [[Automašīna|Automobiļu]], [[Traktors|traktoru]], [[lauksaimniecības mašīnas|lauksaimniecības mašīnu]], rezerves daļu u.c. lauksaimniecības ražošanai vajadzīgo materiālu tirdzniecības galvenās pārvaldes, LPSR Lauksaimniecības ministrijas mehanizācijas inspekcijas un Galvenās meliorācijas un remontu pārvaldes bāzes. LLT darbojās pēc [[saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] principiem, atbilstoši LPSR MP un "Vissavienības Lauksaimniecības tehnikas" noteiktajiem plāna uzdevumiem un limitiem. LLT vadīja priekšsēdētājs, un pie tās bija padome, kurā ietilpa vadošie LLT un LPSR Lauksaimniecības ministrijas darbinieki, kā arī [[Kolhozs|kolhozu]] priekšsēdētāji, [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]] direktori, u.c. lauksaimniecības speciālisti. LLT bija pakļautas 25 rajonu nodaļas, Rīgas starprajonu bāze, [[eksperimentālā nestandarta iekārtu rūpnīca "Stars"]], republikāniskā bāze un darba zinātniskās organizācijas laboratorija. Uz 1968. gada 1. janvāri LLT sistēmā bija nodarbināti virs 7000 cilvēku. LLT uzņēmumi 1967. gadā saražoja preču produkciju 29,5 mlj. vērtībā un realizēja [[lauksaimniecība]]s organizācijām preces par 134 mlj. rubļu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Menandrs
|     vārds_orig    = Μένανδρος
|         attēls    = Портрет Менандра А 850 (2).jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[341. gads p.m.ē.|341]]./[[342. gads p.m.ē.|342]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt    = ap [[290. gads p.m.ē.|290]]. gadu p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[Jaunā Atēnu komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Īgņa]]" (Δύσκολος, 317-16. p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    = [[Terencijs]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

sentences: '''Hilberta problēmas''' ir [[vācieši|vācu]] matemātiķa [[Dāvids Hilberts|Dāvida Hilberta]] 1900. gadā publicētas 23 [[matemātika]]s problēmas. Tobrīd tās visas bija neatrisinātas, daudzas no tām ietekmēja 20. gadsimta matemātiku. Desmit no problēmām (1., 2., 6., 7., 8., 13., 16., 19., 21. un 22.) viņš prezentēja Starptautiskajā matemātiķu kongresā [[Parīzes universitāte|Sorbonnā]], Parīzē. Tās visas ir tikušas aplūkotas viņa referātā ''Mathematische Probleme''. Hilberta problēmās ir ietvertas dažādas matemātikas nozares.

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
{{Cita nozīme|putnu|aktrisi|Aija Vālodze}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Loriot d'Europe by Michel Idre.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = Tēviņš
|          attēls2 = Oriolus_oriolus_Ayodar_2.jpg
|      att2_izmērs = 220px
|   att2_nosaukums = Mātīte
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Passeriformes
|         kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|           dzimta = Oriolidae
|        dzimta_lv = Vālodžu dzimta
|            ģints = Oriolus
|         ģints_lv = Vālodzes
|          ģints_r = Vālodžu ģints
|             suga = Oriolus oriolus
|          suga_lv = Vālodze
|        izplatība =

{{legend|brown|Ligzdošanas areāls}}
{{legend|#F2C1AD|Ziemošanas areāls}}
|         binomial = Oriolus oriolus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      kategorijas = nē
}}
'''Vālodze''' (''Oriolus oriolus'') ir krāšņs [[vālodžu dzimta]]s (''Oriolidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/orioles/ World Bird List: Orioles, drongos, fantails, 2020]</ref>

sentences: '''Eritroblasts''' jeb '''proeritroblasts'''<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/> ir [[Eritrocīts|eritrocītu]] [[prekursors]]; agrāk visus eritrocītus ar kodolu dēvēja par eritroblastiem.<ref name="MDT"/> To diametrs ir 20—25 µm. Ir apaļš [[šūnas kodols|kodols]].<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/>

sentences:
[[Kategorija:Sīrija]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Sīrija]]

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kasmenaja
| native_name    = {{gree|Κασμέναι}}
| image          = Casmene 03.jpg
| image_size     =
| caption        = Kasmenajas tempļa pamati
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 4| lats = 35| latNS = N
| longd = 14| longm = 49| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 643. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Pamati
| management     =
| public_access  = Piekļuve ierobežota
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kasmenaja''' ({{val|grc|Κασμέναι}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidaustrumu daļā, ap 12 km no [[Palaccolo Akreide]] pilsētas, [[Sirakūzu province|Sirakūzu provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kur pašlaik piekļuve ir ierobežota. Pilsētu dibināja 643. gadā pr.Kr. [[Sirakūzas|sirakūzieši]], un tā pastāvēja, domājams, līdz 4. gadsimta pr.Kr. beigām.

sentences: '''Vibrācija''' (no {{val|la|vibratio}} — 'svārstība, trīcēšana') ir zemas [[frekvence]]s mehāniskas [[svārstības]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mērdzene
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Mērdzene, autoceļš P49.jpg
| image_caption            = Autoceļš [[P49]] Mērdzenē
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2        = [[Mērdzenes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,6
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2008
| population_footnotes     = <ref name="vdb">[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65365&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 383
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 41 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 44 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code              = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|Indijas pilsētu|Japānas pilsētu|Koči (Japāna)}}
{{cita nozīme|Indijas pilsētu|Kipras ciemu|Kočina (Kipra)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
  | name                     = Koči
  | native_name              = കൊച്ചി
  | settlement_type          =
  | other_name               =
  | nickname                 =
  | motto                    =
  | image_skyline            = Kochi montage2.jpg
  | imagesize                =
  | image_caption            =
  | image_flag               =
  | image_seal               =
  | pushpin_map              = Indija#Kerala
  | pushpin_label_position   =
  | latd  = 9  | latm  =  58 | lats  =   | latNS  = N
  | longd =  76 | longm = 17  | longs =   | longEW = E
  | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
  | subdivision_name         = '''{{karogs|Indija}}'''
  | subdivision_type1        = [[Indijas štati|Štats]]
  | subdivision_name1        = [[Kerala]]
  | subdivision_type2        =
  | subdivision_name2        =
  | subdivision_type3        =
  | subdivision_name3        =
  | area_total_km2           = 94.88
  | area_land_km2            =
  | area_water_km2           =
  | elevation_m              =
  | population_footnotes     =
  | population_total         = 677381
  | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
  | population_metro         = 2119724
  | population_rank          =
  | population_density_km2   = auto
  | timezone                 =
  | utc_offset               =
  | timezone_DST             =
  | utc_offset_DST           =
  | area_code                =
  | website                  = {{URL|https://cochinmunicipalcorporation.kerala.gov.in/}}
  | footnotes                =
}}
'''Koči''' ({{val|ml|കൊച്ചി}}), agrāk arī '''Kočina''', ir pilsēta [[Indija|Indijā]], agrāk bija [[Kerala]]s štata lielākā apdzīvotā vieta.<ref>{{PZT|365|Kočina}}</ref> Nozīmīga [[osta]] [[Lakadivu jūra]]s krastā, tiek dēvēta par «Arābu jūras karalieni». Lai arī štata galvaspilsēta ir [[Thiruvananthapurama]], Koči ir tā finansu, komerciālais, transporta un industruālais centrs.

sentences:
{{Militāras vienības infokaste
| unit_name = Īpašais gaisa dienests
{{val|en|Special Air Service}}
| image = UK SAS (badge).svg
| image_size = 150px
| caption = Īpašā gaisa dienesta zīmotne
| dates = 1941–1945
1947–pašlaik
| country = {{flaga|United Kingdom}} [[Lielbritānija]]
| allegiance =
| branch = [[Britu armija]]
| type = [[Speciālo operāciju spēki]]
| role = [[Speciālās operācijas]]
[[Pretterorisms]]
| size = Trīs [[Pulks (armija)|pulki]]
| command_structure = [[Lielbritānijas speciālie spēki|Lielbritānijas speciālajiem spēkiem]]
| garrison = Pulka galvenais štābs: [[Stirling Lines]], [[Herefordšīra]], Anglija
21. SAS pulks: [[Regent's Park Barracks]], [[Londona]], Anglija<ref name=sasloc>{{ziņu atsauce|first=Sean|last=Rayment|access-date=18 March 2010|work=[[The Daily Telegraph]]|title=Overstretched SAS calls up part-time troops for Afghanistan|url=https://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/asia/afghanistan/1450394/Overstretched-SAS-calls-up-part-time-troops-for-Afghanistan.html|location=London|date=28 December 2003|archive-date=24 June 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180624093125/https://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/asia/afghanistan/1450394/Overstretched-SAS-calls-up-part-time-troops-for-Afghanistan.html}}</ref>
22. SAS pulks: Stirling Lines, [[Herefordšīra]], Anglija
23. SAS pulks: [[Birmingema]], [[Rietummidlendas grāfiste]], [[Anglija]]
| nickname = "The Regiment"<ref>Ryan, p. 216</ref>
| motto = "[[Who Dares Wins]]" ("kurš riskēs, uzvarēs")
| colors = [[Pompadūras]] zilais {{color box|#bbcddb}}
| colors_label = Krāsas
| march = Ātrais: "Marche des Parachutistes Belges"
Lēnais: "[[Lili Marlene]]"
| mascot =
| battles = [[List of SAS operations]]
| anniversaries =
| identification_symbol =
| identification_symbol_label =
| identification_symbol_2 =
| identification_symbol_2_label =
| colonel_of_the_regiment = [[Feldmaršals]] [[Čārlzs Gatrijs|Lords Gatrijs]]<ref>{{ziņu atsauce|last=Moreton |first=Cole |access-date=18 March 2010 |work=The Independent |location=London |title=Lord Guthrie: 'Tony's General' turns defence into an attack |url=https://www.independent.co.uk/news/people/profiles/lord-guthrie-tonys-general-turns-defence-into-an-attack-399865.html |date=11 November 2007 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090828072040/http://www.independent.co.uk/news/people/profiles/lord-guthrie-tonys-general-turns-defence-into-an-attack-399865.html |archive-date=28 August 2009 }}</ref>
| colonel_of_the_regiment_label = Pulkvedis-komandants
| notable_commanders = [[Ģenerālis]] [[Sers Marks Karltons-Smits]]
}}
'''Īpašais gaisa dienests''' {{val|en|Special Air Service}}, ('''SAS''') ir Lielbritānijas armijas īpašo spēku vienība. To kā pulku 1941. gadā dibināja [[Deivids Stērlings]], un 1950. gadā to pārveidoja par korpusu.<ref>https://www.marsandminerva.co.uk/history/wartime-history-sas/</ref> Vienība specializējas vairākos virzienos, tostarp terorisma apkarošanā, ķīlnieku glābšanā, tiešā darbībā un slēptā izlūkošanā. Liela daļa informācijas par SAS ir klasificēta, un vienības darbību nekomentē ne Lielbritānijas valdība, ne Aizsardzības ministrija tās operāciju slepenības un jūtīguma dēļ.<ref>https://publications.parliament.uk/pa/cm199091/cmhansrd/1991-05-17/Writtens-1.html</ref><ref>https://publications.parliament.uk/pa/cm200102/cmhansrd/vo020114/debtext/20114-03.htm</ref>

sentences: '''Rīgas bērnu dzelzceļš''', arī '''Latvijas bērnu dzelzceļš''', bija viens no 52 [[PSRS]] strādājošiem bērnu dzelzceļiem, kurus pilnībā apkalpoja bērni, lai apgūtu dzelzceļnieku profesijas. Šo dzelzceļu uzbūvēja un finansēja "[[Baltijas dzelzceļš]]", tā speciālisti vadīja Jauno tehniķu pulciņu, kurš gatavoja personālu darbiem Bērnu dzelzceļā. Dzelzceļa līnija atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparka]] apkaimē.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Hefrens
|name-orig =
|image = Khafre statue.jpg
|imgw = 214
|caption = Hefrena statuja
|reign = 26 gadi ap 2570. gadu p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Džedefra]]
|successor =[[Bika]] ({{nz}}), [[Mikerīns]]
|spouse =
|issue =
|house =4. dinastija
|father =[[Heopss]]
|mother =
|birth_date =
|death_date =
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Gīza|Hefrena piramīda}}
}}
'''Hefrens''' ({{val|el|Χεφρήν}}, ''Chephren'') bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 26 gadus 4. dinastijas laikā ap 2570. gadu p. m. ē. Pieņēmis titulu "Ra dēls" (''sa Ra'').<ref name="bbc">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/history/historic_figures/khafra.shtml|title=Khafra (Khephren) (c.2558 BC - c.2532 BC)|publisher=BBC|accessdate={{dat|2014|11|24||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Aptaukošanās
| image           = Obesity-waist circumference.svg
| image_size      = 200px
| caption         = Cilvēka bez liekā svara, ar lieko svaru un tukla cilvēka salīdzinājums
| DiseasesDB      = 9099
| ICD10           = {{ICD10|E|66| |e|65}}
| ICD9            = {{ICD9|278}}
| ICDO            =
| OMIM            = 601665
| MedlinePlus     = 007297
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = aptaukosanas
}}

sentences:
{{cita nozīme|mitoloģisku būtni|juristu un politiķi|Kārlis Eņģelis}}
 gleznas "Kristus augšāmcelšanās" fragments, 1499. — 1502. gadi)]]

sentences:
[[File:Metal yield.svg|thumb|alt=A Stress strain curve.|Sprieguma-relatīvā pagarinājuma [[līkne]] elastīgiem materiāliem, kur

1 - Īstā elastības robeža;

2 - Proporcionalitātes robeža;

3 - Elastības robeža;

4 - Tecēšanas robeža.
]]

sentences: {{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste|title=Masu slepkavība Uherski Brodā|attēls=Commemoration_of_Uhersky_Brod_Shooting.jpg|attēla_apraksts=|vieta={{vieta|Čehija|Uherski Broda}}|koordinātas=|datums={{dat|2024|2|24|N|bez}}|laiks=|laika_josla=|veids=masu slepkavība|bojā_gājušie=9 (tostarp uzbrucējs)|ievainotie=1|izraisītāji=Zdeneks Kovaržs|izraisītājs=|aizdomās_turētie=|aizdomās_turētais=|ieroči=[[šaujamierocis]]|dalībnieku_skaits=|dalībnieks=|aizstāvji=|aizstāvis=}}'''Masu slepkavība [[Uherski Broda|Uherski Brodā]]''' notika 2015. gada 24. februāra pēcpusdienā. Ar [[Šaujamierocis|šaujamieroci]] bruņots 63 gadus vecs vietējais iedzīvotājs Zdeneks Kovaržs ielauzās restorānā un atklāja uguni uz tur esošajiem cilvēkiem un vēlāk arī uz policiju, kas ieradās notikuma vietā. Pēc gandrīz divu stundu ilgas konfrontācijas likumsargi ķērās pie ēkas šturmēšanas, līdz uzbrukuma sākumam uzbrucējs bija nošāvies. Uzbrukumā tika nogalināti 8 cilvēki un 1 ievainots.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://slovacky.denik.cz/zpravy_region/uhersky-brod-restaurace-druzba-strelba-obeti-praha-ff-uk-pripominka.html|title=Řádění střelce v Praze připomnělo masakr Zdeňka Kováře v Uherském Brodě|work=Slovácký deník|access-date=2024-03-29|date=2023-12-22|last=Bohun|first=Pavel|language=cs}}</ref>

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Rabīns''' ({{val|he|רב}}) ir reliģisks ebreju tituls, kas cēlies no [[Ivrits|ivrita]] vārda "''rabbi"'' vai [[Aramiešu valoda|aramiešu]] vārda "''rabbuni"'' (meistars, skolotājs). Arī [[Jēzus]] no [[Nācarete]]s tiek uzrunāts kā "rabbi" [[Jaunā derība|Jaunajā derībā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| autors         = [[Antonio José de Cavanilles|Cav.]]
| binomial       =
| attēls         = Hibiscus liliiflorus1.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  =
| valsts         = plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| rinda          = Malvales
| rinda_lv       = Malvu rinda
| dzimta         = Malvaceae
| dzimta_lv      = Malvu dzimta
| ģints          = Hibiscus
| ģints_lv       = Hibiski
| suga           = Hibiscus liliiflorus
| suga_lv
}}
'''''Hibiscus liliiflorus''''' ir [[hibiski|hibisku]] [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]s salai [[Rodrigesa (Maurīcija)|Rodrigesai]].<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16852672 Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist. World Plants: ''Hibiscus liliiflorus'' Cav.]</ref><ref>[http://www.tropicos.org/Name/100405752 Tropicos: ''Hibiscus liliiflorus'' Cav.]</ref><ref>[http://davesgarden.com/guides/pf/go/205516/#b Dave's Garden. Hibiscus. Hibiscus liliiflorus]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Late Show''
| operators =
| attēls = Lateshowdvd.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = neo-noir, mistērija
| režisors = [[Roberts Bentons]]
| producents = * [[Roberts Oltmens]]
* [[Skots Bušnels]]
| scenārijs = Roberts Bentons
| aktieri = * [[Arts Kernijs]]
* [[Lilija Tomlina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Late Show''
| studija = ''Lion's Gate Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|2|10}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Late Show''''' ir 1977. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''neo-noir'' mistērijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Roberts Bentons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arts Kernijs]] un [[Lilija Tomlina]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences: '''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Džordža Armitsteda portrets
[[Kategorija:Rīga]]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''BNC savienotājs'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=BNC%20savienot%C4%81js Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm]</ref> ({{val-en|Bayonet Neill-Concelman}}) ir bieži izmantots savienotājs, kuru izmanto stabilai un viegli realizējamai ekranēto kabeļu savienošanai ar elektroniskajām iekārtām. BNC savienotājus parasti izmanto sarežģītās videosistēmās, kādreiz tas bija populārs datortīklu savienojums.

sentences: '''Y paaudze''', '''M paaudze''', '''tūkstošgades paaudze''',<ref>{{Cite web |title=Kā latviešu valodā atveidojams termins "millennials"? |url=https://www.vvc.gov.lv/lv/latviesu-literaras-valodas-konsultaciju-apkopojums#ka-latviesu-valoda-atveidojams-termins-millennials |access-date=2023-09-05 |website=[[Valsts valodas centrs]]}}</ref> '''tūkstošgadnieki'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=''Bibliotēka 2.0'' un ''Google paaudze'': aktoru mijiedarbības iespējas mūsdienās |author=Aiga Grēniņa |year=2015 |publisher=[[LU SZF]] |page=86 |url=https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 |access-date={{dat|2018|06|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200920180736/https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 }}</ref> jeb '''mileniāļi''' ({{val|en|millenials}}, no ''millennium'' — 'tūkstošgade') ir demogrāfiskais slānis, kas nācis pēc [[X paaudze]]s. Tā ir [[paaudze]], kas uzaugusi [[tehnoloģijas|tehnoloģiju]] pārmaiņu laikmetā. Nav zināmi precīzi datumi, kad šī paaudze sākās vai beigsies. Demogrāfi un pētnieki paaudzes iedalījuma nolūkiem kā paaudzes dzimšanas gadus parasti nosaka [[1980. gadi|1980. gadu]] sākumu, bet kā paaudzes beigu dzimšanas gadus — [[1990. gadi|1990. gadu]] beigas (1981.–1996. gads pēc "Pew Research Center" datiem<ref>{{Cite web|url=https://www.pewresearch.org/fact-tank/2019/01/17/where-millennials-end-and-generation-z-begins/|title=Defining generations: Where Millennials end and Generation Z begins|website=Pew Research Center|access-date=2020-04-14}}</ref>). Par termina “millenials” izgudrotājiem tiek uzskatīti rakstnieki Viljams Strauss (''William Strauss'') un Nīls Houvs (''Neil Howe''), kas pieminējuši tos grāmatās ''Generations: The History of America's Future'', ''1584 to 2069 (1991)'' un ''Millennials Rising: The Next Great Generation (2000)''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 |title=After Gen X, Millennials, what should next generation be? |access-date=2017-02-10 |archive-date=2020-03-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200320040227/http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 }}</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija
|image        = LIAAlogo.jpg
|size         = 70px
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|motto        = "Tu vari!"
|formation    = 2010
|extinction   =
|type         = [[Nevalstiskā organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      = Sociālie pakalpojumi
|headquarters = {{vieta|Latvija|Rīga|Čiekurkalns}}
|location     =
|coords       =
|region_served = [[Latvija]]
|membership   =
|language     =
|leader_title = Direktors
|leader_name  =
|main_organ   = Biedru sapulce
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    = 9
|num_volunteers = 210
|budget       =
|website      = http://asociacija.1w.lv/
}}
'''Latvijas Invalīdu atbalsta asociācija''' ir [[nevalstiskā organizācija]]<ref name=nvo>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nvo.lv/article.php?id=15&lang=lv |title=Nevalstiskās organizācijas un to tiesiskais regulējums |access-date={{dat|2014|03|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120713171654/http://www.nvo.lv/article.php?id=15&lang=lv |archivedate={{dat|2012|07|13||bez}} }}</ref>, kas ir dibināta 2010. gadā [[Jūrmala|Jūrmalā]], [[Latvija|Latvijā]]. Asociācijas darbības mērķis ir juridisko un konsultatīvo pakalpojumu sniegšana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. 2011.gadā asociācijai ir piešķirts Sabiedriskā labuma organizācijas statuss.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Interešu zona
| operators = [[Lukašs Žals]]
| attēls = Interesu-zona.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džonatans Gleizers]]
| producents = * Džeimss Vilsons
* Eva Puščiņska
| scenārijs = Džonatans Gleizers
| aktieri = * [[Kristians Frīdels]]
* [[Sandra Hillere]]
| mūzika = [[Mika Levi]]
| oriģinālnos = ''The Zone of Interest''
| studija = * ''Film4''
* ''Access''
* ''Polish Film Institute''
* ''JW Films''
* ''Extreme Emotions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''Gutek Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|19|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|12|15|ASV|2024|3|29|Latvija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{POL}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Jidišs|jidišs]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7160372/|title=
The Zone of Interest (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Interešu zona"''' ({{Val|en|The Zone of Interest}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Polija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džonatans Gleizers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Frīdels]] un [[Sandra Hillere]]. Filma daļēji balstīta [[Mārtins Eimiss|Mārtina Eimisa]] tāda paša nosaukuma 2014. gada romānu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Honey badger.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mellivorinae
| apakšdzimta_lv = Medusāpšu apakšdzimta
| ģints = Mellivora
| ģints_lv = Medusāpši
| ģints_r = Medusāpsis
| suga = Mellivora capensis
| suga_lv = Medusāpsis
| binomial = Mellivora capensis <small>([[Storr]], 1780)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zemesriekstu sviesta piekūns
| operators =
| attēls = The Peanut Butter Falcon poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Tailers Nilsons]]
* [[Maikls Švarcs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Zeks Gotsagens]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Brūss Derns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Peanut Butter Falcon''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|3|9}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1309181441/|title=The Peanut Butter Falcon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zemesriekstu sviesta piekūns"''' ({{Val|en|The Peanut Butter Falcon}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisori ir [[Tailers Nilsons]] un [[Maikls Švarcs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zeks Gotsagens]], [[Šia Lebafs]], [[Dakota Džonsone]], [[Džons Hokss]] un [[Brūss Derns]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Nepietiekams uzturs
| image           = Orange ribbon.svg
| image_size      = 170
| alt             =
| caption         = Oranža lente simbolizē nepietiekama uztura problēmas
| specialitāte    = [[endokrinoloģija]], [[intensīvās aprūpes medicīna]]
| simptomi        = [[svara zudums]], [[kaheksija]], samazināta [[muskuļi|muskuļu]] un zemādas [[audi|audu]] masa, [[tūska]]s, pietūkušas [[lūpas]] un [[smaganas]], muskuļu sāpes un [[krampis|krampji]]
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = nepietiekama [[uzturvielas|uzturvielu]] uzņemšana, [[pārtikas trūkums]], [[ēstgriba]]s zudums
| riski           = nevar [[zīdīšana|barot ar krūti]], [[gastroenterīts]]
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = E40-E46
| ICD9            = 269, 269.8
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000404
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = <!--- norāde uz Populāro medicīnas enciklopēdiju, jānorāda saites beigas http://www.neslimo.lv/pme/?name={{PME}} --->
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
]]
'''Pētniecība''' jeb '''pētīšana''' ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā [[zināšanas|zināšanu]] meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot [[zinātniska metode|zinātniskas metodes]], lai konstatētu jaunus [[fakts|faktus]], atrisinātu kādu [[problēma|problēmu]], pierādītu jaunas [[ideja]]s vai attīstītu jaunas [[teorija]]s. Šāda procesa gala rezultātu sauc par '''pētījumu'''. Fundamentālie pētījumi balstās uz [[atklāšana|atklāšanu]] un [[izskaidrošana|izskaidrošanu]]. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zijas līcis
| attēls       = Piraeus harbor 3-2004.JPG
| paraksts     =
| karte        =
  | vietaskarte          = Grieķija
  | alt_karte = Greece relief location map.jpg
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      = Zijas līča novietojums pie Grieķijas krastiem, Mirtejas jūrā
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Atēnas]], [[Pireja]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Mirtejas jūra]]
| plat_d=37 | plat_m=56 | plat_s=15 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=38 | gar_s=55 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Atēnas]], [[Pireja]]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Sr
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-35
|ķīm_formula=(Sr,Ca,K2,Na2)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, iedzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti
|skaldnība=Labi izteikta pa vienu plakni
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.503 nε = 1.507
|pleohroisms=
|blīvums=2,16
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Kardināla cepure''' ir [[kardināls|kardināla]] [[apģērbs|apģērba]] elements un viena no kardināla simboliem un identifikācijas zīmēm jeb [[insignijas|insignijām]].

sentences: triptihiem: [[Arbaville Triptihs]] (10. gadsimts).]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Mitrovičs''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maseru
 | official_name            = ''Maseru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Maseru from Parliament Hill.jpg
 | image_caption            = Maseru ainava no Parlamenta pakalna
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Lesoto
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{LSO}}
 | subdivision_type1        = Distrikts
 | subdivision_name1        = Maseru
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1869
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 138
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 330760
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+2]]
 | utc_offset               = +2
 | latd = 29| latm = 19| lats = | latNS = S
 | longd = 27| longm = 29| longs = | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 1600
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Maseru''' ({{val|st|Maseru}} — ‘sarkanais smilšakmens’) ir [[Lesoto]] [[galvaspilsēta]] kopš [[1966]]. gada. 2016. gadā Maseru dzīvoja aptuveni 330 tūkstoši iedzīvotāju. Maseru ir valsts ekonomiskais un kultūras centrs. Līdz 1966. gadam Maseru bija [[Basutolenda]]s administratīvais centrs.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Asia|Pasaules mantojuma vietas Āzijā}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lokenhausas pils
| native_name         = ''Burg Lockenhaus''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Léka_légifotó1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[romānika]], [[gotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Lokenhausa]], [[Burgenlande]], {{AUT}}
| latd  = 47.404028 | latNS  = N
| longd = 16.424583 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = ap 1200. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
pie Omiķiem. (Mūru svītas stratotips)]]
'''Mūru svīta (D3mr)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] mūru horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Izplatīta Latvijas dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā.

sentences: '''Ištaras vārti''' bija astotie [[Babilonija]]s iekšpilsētas vārti. Tie bija četri uz kvadrāta pamatnes celti torņi ar arkveida ieeju, aiz kuras sākās galvenā [[maģistrāle]] — procesiju ceļš. Šo ceļu uzskatīja par svētu, jo tas veda uz Bābeles galveno templi, tā saucamo «Esagilu», kas bija celts par godu dievam Mardukam. Procesiju [[ceļš]] bija izbruģēts ar [[kaļķakmens]] plāksnēm un inkrustēts ar sarkanu [[brekčija|brekčiju]]. Pilsētas mūris, vārtu torņi, sienas gar procesiju ceļu bija celti no dedzinātiem ķieģeļiem, pie kam uz ķieģeļiem ciļņa tehnikā bija attēloti [[lauvas]], [[vērši]], [[pūķis|pūķi]] — dievu simboli. Ciļņus klāja krāsaina [[glazūra]].

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences:
- tipisks mineraloīds.]]
'''Mineraloīds''' ir [[minerāls|minerālam]] līdzīga viela, kas nav kristāliska - tas sastāv no sīkām kāda minerāla daļiņām [[koloīds|koloīdā]] formā (būtībā - sacietējusi "želeja"). Mineraloīdi ietver tādus ķīmiskos savienojumus, kuru variācijas pārsniedz mineraloģijā pieņemtās viena minerāla veida ietvaros pieļaujamās ķīmiskā satura variācijas. Tipisks mineraloīds ir [[obsidiāns]] - tas ir [[amorfs]] [[stikls]] nevis [[kristāls]]. Pazīstams mineraloīds ir arī [[opāls]]. Daži speciālisti uzskata [[pērle]]s par minerālu, jo tās sastāv no [[aragonīts|aragonīta]] kristāliņiem, tomēr tās drīzāk pieskaitāmas mineraloīdiem, jo pērlēs arī ir koloīda substance kurā minerālu kristālus saista organiska viela, pērlei nav noteikts ķīmiskais sastāvs.

sentences:
.]]
s polārstacija [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]].]]
'''Norvēģijas Polārais institūts''' ({{val|no|Norsk Polarinstitutt}}) ir [[Norvēģija]]s galvenā valsts institūcija [[polārpētniecība|polārās izpētes]] jomā. [[Institūts]] darbojas Norvēģijas Vides ministrijas pakļautībā. Galvenais ofiss atrodas [[Trumse|Trumsē]] valsts ziemeļos.

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = Rīgas psihiatrijas un narkoloģijas centrs
| image = Riga Psychiatry and Narcology Centre 03.jpg
| image_size = 250px
| network = Ambulatorais centrs “Pārdaugava”, Rīgā, Viļa Plūdoņa iela 1 <br>Ambulatorais centrs “Veldre”, Rīgā, Veldres iela 1a
| location = Tvaika iela 2, Rīga, Latvija
| website = {{URL|https://rpnc.lv/}}
| karte = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 07 | longs = 19 | longEW = E
}}

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences: '''Monokulārs''' ir pārveidots [[refraktors]], ko izmanto, lai palielinātu tālu objektu attēlus, laižot gaismu cauri virknei [[lēca|lēcu]] un [[prizma (optika)|prizmu]]. Tā apjoms un svars ir mazāks par pusi no [[binokulārs|binokulāru]] svara, padarot tā pārnēsāšanu daudz vieglāku.

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Sentkilda
''St Kilda, Hiort'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center|
{{Image label begin
| image = Scottish infobox template map.png
| width = 180px
| float=none}}
{{Image label|x=-7.0|y=-118.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Sentkildas atrašanās vieta Skotijā kartē
iezīmēta ar sarkanu punktu
|-
| width=40% | '''[[Platība]]''' || 854,6 [[hektārs|ha]]
|-
| '''[[Iedzīvotāji]]''' || neapdzīvota kopš [[1930]]. gada
|-
| '''[[Atrašanās vieta]]''' || {{GBR}}, [[Skotija]]
|-
| '''Augstākais punkts''' || 430 m
|}

sentences: Latviešu rokgrupas '''"[[Turaidas roze (grupa)|Turaidas roze]]" sastāvs''' ir vairākkārt mainījies.

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vīnervalde
|attēls                 = Peilstein.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Peilšteins
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 48.166667 | latNS  = N
| longd = 16 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 45
|platums                = 20-30
|kalns                  = [[Šepfls]]
|augstums               = 893
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Bulta
| abbreviation = Sge
| name_latin = Sagitta
| RA = 19,83
| dec = +18,66
| areatotal = 80
| arearank = 86. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Sge''
| starmagnitude = 3,47
| neareststarname = ''15 Sge''
| stardistance = 57,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Dzioborozec_abisynski_Bucorvus_abyssinicus_RB1.jpg
 | att_nosaukums = [[Abesīnijas degunragputns]] (''Bucorvus abyssinicus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Picocoraciae
 |  virskārta_lv = Dzilnu un degunragputnu klada
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |      binomial = Bucerotiformes <small>([[Max Fürbringer|Fürbringer]], 1888)</small>
 |    iedalījums =
 |      sinonīmi =
 |   kategorijas = nē
}}
'''Degunragputnveidīgie''' (''Bucerotiformes'') ir [[putni|putnu]] kārta, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Tie ir [[Degunragputnu dzimta|degunragputni]], [[Zemes degunragputnu dzimta|zemes degunragputni]], [[pupuķi]] un [[Mežapupuķu dzimta|meža pupuķi]].<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Bucerotiformes/26427 |title=Tolweb: Bucerotiformes |access-date={{dat|2018|01|16||bez}} |archive-date={{dat|2017|01|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170108095733/http://tolweb.org/Bucerotiformes/26427 }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft-8-1/ |title=World Bird List: Orders of Birds 2017 |access-date={{dat|2018|01|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180124070803/http://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft-8-1/ |archivedate={{dat|2018|01|24||bez}} }}</ref> Nesenā pagātnē šīs dzimtas tika klasificētas [[zaļvārnveidīgie|zaļvārnveidīgo putnu kārtā]].

sentences:
s divām daļām 1534. gada kartē. Galvenās pilis [[Sigulda]] (''Segewold''), [[Cēsis]] (''Wenden'') un [[Valmiera]] (''Wolmar'').]]
'''Gaujas koridors''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] zemju josla [[Gauja]]s baseina vidustecē, pa kuru gāja [[Rīga]]s-[[Pleskava]]s tirdzniecības maģistrāles svarīgākie maršruti. Tas atdalīja [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Līvu gals|Līvu galu]] no [[Letu gals|Letu gala]].

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences:
(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Taizeme]]
[[Kategorija:Taizeme]]

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1900
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 17
| m_gads = 1989
| m_vieta = [[Teherāna]], [[Irāna]]
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 3
| dz_vieta = [[Homeina]], [[Irāna]]
| attēls = Portrait_of_Ruhollah_Khomeini_By_Mohammad_Sayyad.jpg
| vārds_orig = روح الله موسوی خمینی
| reliģija = šiītu islāms
| paraksts = Ruhollah_Khomeini_signature.png
| tautība = [[Persieši|persietis]]
}}

sentences:
{{Coord|55|46||N|37|40||E|display=title}}
{{Eirovīzijas infokaste
|nosaukums              = Eirovīzijas dziesmu konkurss 2009
|tēma                   =
|attēls                 = Eurovision Song Contest 2009 logo.png
|att_izm                = 250px
|paraksts               = Konkursa logo
|fināls                 = {{dat|2009|5|16|N}}
|pusfināls              =
|pirmais pusfināls      = {{dat|2009|5|12|N}}
|otrais pusfināls       = {{dat|2009|5|14|N}}
|vadītājs (i)           = [[Alsu]], [[Ivans Urgants]], [[Natālija Vodianova]], [[Andrejs Malahovs]]
|koordinators           =
|režisors               = Andrejs Boltenko
|pārraidītājs           = {{flaga|Krievija}} Pirmais kanāls
|vieta                  = {{flag|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
[[Maskavas Olimpiskais Sporta komplekss]]
|uzvarētājs             = {{flaga|Norvēģija}} [[Aleksandrs Ribaks]] — ''[[Fairytale]]''
|balsošanas sistēma     = 50/50. 50% katras valsts telebalsojums un 50% žūrijas balsojums. Katras valsts 10 populārākajām dziesmām tiek piešķirti 12, 10, tad 8 līdz 1 punktam. Finālā balsoja visas dalībvalstis neatkarīgi no tā vai viņu pārstāvētā dziesma ir iekļuvusi finālā vai nē.
|dalībvalstis           = 42 valstis
18 - pirmais pusfināls
19 - otrais pusfināls
25 - fināls
|valstis, kas debitē    = nav
|valstis, kas atgriežas = {{flag|Slovākija}}
|valstis, kas izstājās  = {{flag|Gruzija}}
{{flag|Sanmarīno}}
|nulle punktu           = {{flag|Čehija}}
|viesmākslinieki        = [[Māsas Tolmačovas]]
Terem Quartet
"Kostroma"
[[Dima Bilans]]
|map                    = ESC 2009 Map.svg
|col1 = #22b14c
 |tag1 = Finālisti
|col2 = #ff0000
 |tag2 = Finālam nekvalificējušās valstis
|col3 = #ffc20e
 |tag3 = Dalībvalstis, kas piedalījušās iepriekš, bet nepiedalījās 2009. gada konkursā
|koncerts               = [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
|iepriekšējais          = [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|◄ 2008]]
|nākamais               = [[2010. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2010 ►]]
}}
'''54. Starptautiskais [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]''' norisinājās [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]], [[2009. gads|2009]]. gada [[12. maijs|12.]], [[14. maijs|14.]] un [[16. maijs|16. maijā]]. Tiesības rīkot konkursu Krievija ieguva [[2008. gads|2008]]. gadā, kad par [[Eirovīzija]]s uzvarētāju kļuva dziedātājs [[Dima Bilans]] ar dziesmu "[[Believe]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sprūževa
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Griškānu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4333&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 333
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 29
| lats = 23
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 25
| longs = 46
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4641 Sprūževa
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Nikolajs Malta
|     vārds_orig =
|         attēls = Nikolajs Malta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad [[Jēkabpils]], {{LAT}})
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Štolcenava (tagad [[Lejassaksija]]s zeme {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]]
|     alma_mater =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izoprēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=СН2=С(СН3)—СН=СН2
|molmasa=68,11
|blīvums=681
|kušanas temperatūra=-146 °C
|viršanas temperatūra=34 °C
}}
'''Izoprēns''' (2-metil-1,3-butadiēns, СН2=С(СН3)—СН=СН2) ir [[ogļūdeņradis]] ([[alkadiēni|alkadiēns]]) ar divām konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Izoprēns ir bezkrāsains, [[etanols|etilspirtā]] šķīstošs šķidrums.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Preses brīvība''' ir konstitucionālas garantijas [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] neatkarīgai darbībai attiecīgajā [[Valsts|valstī]]. Tai ir būtiska nozīme [[Demokrātija|demokrātijas]] veidošanā un pilsoniskās līdzdalības veicināšanā.

sentences: '''Adžāri''' ([[Gruzīni|gruzīnu]]: აჭარლები ) ir [[Gruzīni|gruzīnu]] [[etnogrāfiskā grupa]]. Lielākā daļa dzīvo [[Adžārija|Adžārijā]] un runā [[Gruzīnu valoda|gruzīnu valodas]] [[Adžāru dialekts|adžāru dialektā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Stenlijs Dževonss
|     vārds_orig = ''William Stanley Jevons''
|         attēls = Picture of jevons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Liverpūle]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bekshila pie Jūras]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ovensa koledža]]
|     alma_mater = [[Londonas Universitātes koledža]]
|        zinātne = [[ekonomika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Augusts De Morgans]]
|       studenti = [[Alfrēds Māršals]], [[Ērvings Fišers]], [[Laionels Robinss]]
|     sasniegumi = [[robežderīgums|robežderīguma teorija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles polarstacijas}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Valsts armija
|country                     =
|name                        = Luksemburgas armija
|native_name                 = Lëtzebuerger Arméi, Armée luxembourgeoise, Luxemburger Armee
|image                       =
|caption                     = Luksemburgas armijas emblēma
|image2                      =
|caption2                    =
|founded                     = 1881. gada 16. februāris
|current_form                = 1967. gada 29. jūnijs
|disbanded                   =
|branches                    =
|headquarters                = [[Dikirha]]
|flying_hours                =
<!-- Bruņoto spēku vadība -->
|commander-in-chief          = [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]]
|commander-in-chief_title    = Lielhercogs
|minister                    = [[Žans Marī Halsdorfs]]
|minister_title              = Aizsardzības ministrs
|commander                   = [[Gastons Reinigs]]
|commander_title             =
<!-- Personālsastāvs -->
|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = brīvprātīga
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 450 (2011)
|ranked                      =
|reserve                     = 0 (atcelts 1997. gadā)
|deployed                    =
<!-- Financial -->
|amount                      = 249 miljoni USD (2009)
|percent_GDP                 = 0,5% (2009)
<!-- Industrial -->
|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           =
|imports                     =
|exports                     =
<!-- Related aricles -->
|history                     =
|ranks                       =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigmunds Freids
|          vārds_orig = ''Sigismund Freud''
|              attēls = Sigmund Freud LIFE.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Morāvija|Freiberga Morāvijā|3s=Pršībora|td=Čehija}}
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 23
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija
|             tautība = [[Ebreji|ebrejs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/biography/Sigmund-Freud|title=Sigmund Freud|publisher=Encyclopædia Britannica}}</ref>
|             dzimums = V
|            paraksts = FreudSignature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihoanalīze]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Džouzdžāna
| official_name           =
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           =Power_plant_outside_of_Sheberghan.jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Šebergāna]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Jowzjan in Afghanistan.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 11798
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 512100
| population_as_of        =
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Benijs Benasi
|      Vārds_orig = ''Benny Benassi''
|          Attēls = Benassi@ElSalvador cropped.JPG
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Benijs Benasi koncerta laikā [[Salvadora|Salvadorā]] 2004. gadā
|        Dz_vārds = Marko Benasi
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1967|7|13}}<ref name="Benny Benassi - About">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.bennybenassi.com/about.html|title= Benny Benassi - About|accessdate= 2008-06-12|publisher= Benny Benassi|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081013213147/http://bennybenassi.com/about.html|archivedate= 2008-10-13}}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House (mūzikas žanrs)|House]], [[Electro house]], [[Techno]]
|    Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = Energy Prod. - D:Vision, Airplay, [[Ministry of Sound]], [[Ultra Records|Ultra]]
|   Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men, [[Skrillex]], [[Gary Go]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.bennybenassi.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Marko Benasi''' ({{val|it|Marco Benassi}}; dzimis {{dat|1967|7|13}}),<ref name="Benny Benassi - About" /> plašāk pazīstams kā '''Benijs Benasi''' (''Benny Benassi''), ir [[Itālija|itāļu]] [[dīdžejs]] un [[electro house]] mūzikas producents, ieguvis [[Grammy balva|Grammy balvu]]. Viņš ir labāk pazīstams ar savu 2002. gada vasaras hitu "[[Satisfaction]]". Benijs Benasi ieņem 13. vietu starp pasaules labākajiem DJ TheDJList mājaslapā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.thedjlist.com/djs/|title=theDJlist.com|access-date={{dat|2009|04|11||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151208192901/http://thedjlist.com/djs/}}</ref> un 39. vispopulārākā DJ vietu oficiālajā 2008. gada globālajā ''[[DJ Magazine]]'' balsojumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://djmag.com/index.php?op=top_100&story=home|title=DJmag.com: Top 100 DJs - Results & History<!-- Bot generated title -->}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aizkraukles pagasts
| karte             = Aizkraukles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aizkraukles pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aizkraukles pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs2           = [[Aizkraukle (Aizkraukles pagasts)|Aizkraukle]]
| platība           = 90,5
| iedzīvotāji       = 1111<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1111 / 90.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.aizkraukle.lv
}}

sentences:
{{jāuzlabo|neveikla valoda, vietām var pārprast}}
s ziemeļos]]
'''Hidroakumulācijas elektrostacija''' ir [[hidroelektrostacija]], kurā [[ūdens|ūdeni]] pārsūknē un uzkrāj augstākā līmenī, lai slodzes maksimuma laikā to izmantotu [[elektroenerģija]]s ražošanai. Ar šī paņēmiena palīdzību [[enerģija]] tiek uzkrāta ūdens formā, tam tiekot sūknētam no apakšējā rezervuāra uz augšējo. <br />
Hidroakumulācija patiesībā nav domāta, lai ražotu enerģiju, bet gan, lai uzkrātu to tā, lai to varētu ātri atbrīvot brīžos, kad ir nepieciešams papildus enerģijas daudzums. Tādējādi nekavējoties var iegūt enerģiju un apgādāt patērētājus, līdz pārējās elektrostacijas var uzsākt šo darbu. Lai gan sūknēšanas procesā tiek patērēta enerģija un rodas zaudējumi, sistēma palielina ienākumus, pārdodot vairāk elektrības kulminācijas punktā, kad elektrības cenas ir visaugstākās.

sentences:
{{Citas nozīmes|selekcionāru|Upītis|Upītis}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Upītis
|          vārds_orig =
|              attēls = Peteris Upitis.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 05
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = {{flaga|Krievija}} "Kalna Rūsiņi", [[Jumurdas pagasts]]<br />[[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 04
|             m_vieta = {{flaga|Latvijas PSR}} [[Dobele]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = Latvietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[Dārzkopība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Grieķijā|pilsētu ASV|Olimpija (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Olimpija
 | native_name              = {{gree|Ολυμπία}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ancient Olympia, Greece2.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 38 | lats  = 16.8 | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 37 | longs =   48 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 544.9
 | elevation_m              = 63
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 13409
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | footnotes                =
}}
'''Olimpija''' ({{val|el|Ολυμπία}}, ''Olympía'') ir [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] pilsēta [[Elīda|Elīdā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name="lpe">{{LPE|7|305}}</ref> Olimpija bija [[reliģija]]s un [[māksla]]s centrs, tāpat tā pazīstama kā [[Zevs|Zeva]] kulta vieta,<ref name="lpe" /> te tika rīkotas arī Zevam veltītās [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiskās spēles]]. Pēc [[kristietība]]s ieviešanas Olimpija panīka.<ref name="lpe" /> 426. gadā m.ē. pilsēta tikusi nodedzināta.<ref name="lpe" />

sentences:
'''Vagars''' (no {{val|et|vakkuri}} — 'pagasta vecākais') bija:
* no 16. līdz 19. gadsimtam ([[dzimtbūšana]]s laikā) — muižnieka iecelts [[pagasta vecākais]] [[Livonija|Livonijā]], ar tiesībām piespriest [[dzimtbūšana|dzimtcilvēkiem]] miesas sodus.
* no 19. līdz 20. gadsimtam — [[muiža]]s [[kalps|kalpu]] un [[algādzis|algādžu]] uzraugs, kurš organizēja darbus un uzraudzīja to izpildi.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums          = Zvanītāji
| attels             = Екабпилс (Латвия) Вид с башни Крустспилского замка на Юг - panoramio.jpg
| paraksts           = Skats no [[Krustpils pils]] torņa pār [[Daugavsala|Daugavsalu]] uz Zvanītājiem 2013. gadā
| karte              =
| paraksts2          =
| pilseta            =  [[Jēkabpils]]
| priekspilseta      = Jēkabpils
| apaksrajoni        =
| platiba            =
| iedzivotaju_skaits =
| iever_celtnes      =
| udenstilpnes       =
| parki              =
| autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Jēkabpils)|1.]], [[2. autobusu maršruts (Jēkabpils)|2.]], [[4. autobusu maršruts (Jēkabpils)|4.]], [[5. autobusu maršruts (Jēkabpils)|5.]]
| pasta_indekss      = LV-5201
| areja_saite        =
}}

'''Zvanītāji''' (agrāk '''Dzintarzeme''') ir [[Jēkabpils]] pilsētas apkaime [[Daugava]]s kreisajā krastā. Tā robežojas ar [[Celtnieki (Jēkabpils)|Celtniekiem]], [[Nameja ielas rajons|Nameja ielas rajonu]] un [[Jēkabpils vēsturiskais centrs|Jēkabpils vēsturisko centru]]. Apkaimes nosaukums cēlies no Zvanītāju kroga, kas atradās [[Trešdienas tirgus laukums|Trešdienas tirgus laukumā]] (mūsdienās — [[Brīvības iela (Jēkabpils)|Brīvības ielā]] 220). Apkaimes austrumu robeža ar Jēkabpils vēsturisko centru ir dabā skaidri noteikta un iet pa [[Rūdolfa Blaumaņa iela (Jēkabpils)|Rūdolfa Blaumaņa]] un [[Zaļā iela (Jēkabpils)|Zaļo ielu]], bet apkaimes robeža ar Celtniekiem ir saplūdusi un nav precīzi nosakāma. Tai raksturīga viena līdz divu stāvu koka savrupmāju apbūve, kas veido lielāko Valsts nozīmes pilsētbūvniecības pieminekļa "Jēkabpils pilsētas vēsturiskais centrs" teritorijā neiekļauto vēsturiskās apbūves fragmentu pilsētā.

sentences: '''RIPEMD''' ({{val|en|RACE Integrity Primitives Evaluation Message Digest}}) ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija|kriptogrāfisku jaucējfunkciju]] saime, ko izstrādāja [[Lēvenes Katoļu universitāte]]s [[Beļģija|Beļģijā]] zinātnieki 1996. gadā. RIPEMD balstās uz [[MD4]] lietotajiem principiem, tās veiktspēja ir līdzīga populārakajam [[Drošais jaukšanas algoritms 1|drošajam jaukšanas algoritmam 1]] (SHA-1).

sentences: '''Papīra mašīna''' ir iekārta, kas paredzēta [[papīrs|papīra]] iegūšanai no šķiedru masas (parasti koksnes [[celuloze]]s) nepārtrauktā procesā. Papīra mašīnas tiek izvietotas [[papīrfabrika|papīrfabrikās]].

sentences: '''Komercija''' ({{val|en|commerce}}, no {{val|la|commercium}} — 'tirdzniecība') ir [[uzņēmējdarbība]]s veids, kas saistīts ar [[tirdzniecība|tirdzniecību]]. Atšķirībā no tirdzniecības, kas nozīmē [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņas aktus vai procesus starp [[pircējs|pircējiem]] un [[pārdevējs|pārdevējiem]], komercija ietver arī tirdzniecības [[uzņēmums|uzņēmumus]], to [[vadīšana|vadīšanu]], tirdzniecības tehnoloģiju, metodes, līdzekļus utt. Starptautiskajā biznesa praksē, it īpaši [[Lielbritānija|Lielbritānijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] u.c., komercija nereti gandrīz pilnībā tiek identificēta ar tirdzniecību.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Nikolaje Čaušesku
| vārds_orģ           = ''Nicolae Ceaușescu''
| attēls              = Nicolae Ceaușescu.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Rumānijas Komunistu partijas Ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1965|3|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 1. [[Rumānijas Tautas Republika]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1974|3|28|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|1|26}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Rumānija|Skorničešti}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1989|12|25|1918|1|26}}
| mir_vieta           = {{vieta|Rumānija|Tirgovište}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Rumānis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Nicolae Ceauşescu Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Nikolaje Čaušesku''' ({{val|ro|Nicolae Ceaușescu}}, {{izrunā|nikoˈla.e t͡ʃe̯a.uˈʃesku}}; dzimis {{dat|1918|1|26}}, miris {{dat|1989|12|25}}) bija [[Rumāņi|rumāņu]] [[komunisti|komunistu]] [[politiķis]] un valsts vadītājs.

sentences: '''Magnētiskā lauka indukcija''' jeb '''magnētiskā indukcija''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[induktivitāte|induktivitāti]].

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Jordan_by_Lipofsky_16577.jpg
|att_izm     = 225px
|apraksts    = [[Maikls Džordans]] lecienā, lai ietriektu bumbu grozā no augšas (''[[slam dunk]]'').
|savienība   = [[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]]
|iesauka     =
|pirmais     = 1891. gads [[Springfīlda (Masačūsetsa)|Springfīlda]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Kontakts
|komanda     = 12 līdz 15 (5 uz laukuma katrai komandai)
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu vai ārpustelpu
|bumba       = [[Basketbola bumba]]
|olimpisks   = Kopš 1936. gada
}}

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra I sala
|attēls              = Rocky mountain face, Alexander Island (6280674894).jpg
|attēla paraksts     = Kalni Aleksandra I salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Belinshauzena jūra]]
|latd=71 |latm=0 |lats=0 |latNS=S |longd=70 |longm=0 |longs=0 |longEW=W
|platība             = 43 250
|garums              = 378
|platums             = 80—240
|krasta līnija       = 2185
|augstākais kalns    = [[Stīvensona kalns]]
|augstums            = 2987
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]], [[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Aleksandra I sala''' ({{val|ru|остров Александра I}}, {{val|en|Alexander I Island}}, {{val|es|isla Alejandro I}}) ir sala [[Antarktīda|Antarktīdā]], [[Belinshauzena jūra]]s dienvidaustrumu piekrastē, Antarktīdas lielākā sala un 28. lielākā Pasaulē. No kontinenta to atdala [[Margeritas līcis]] ziemeļaustrumos un ar [[Džordža VI šelfa ledājs|šelfa ledāju]] pildītais [[Džordža VI šaurums]] austrumos un dienvidos. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā. Krasta līnija stipri izrobota, rietumu krastā vairāki līči, ko pilda šelfa ledāji: dienvidrietumos [[Baha šelfa ledājs]], bet rietumos starp Aleksandra I salu un netālajām [[Rotšilda sala|Rotšilda]], [[Šarko sala|Šarko]] un [[Latadija sala|Latadija]] salām — [[Vilkinsa šelfa ledājs]]. Salas lielākā daļa klāta ar ledu; ziemeļdaļā paceļas [[Duglasa grēda]] ar augstāko virsotni [[Stīvensona kalns|Stīvensona kalnu]] ({{nobr|2987 m}}).

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ernē Donāņi
|          vārds_orig = ''Dohnányi Ernő''
|              attēls = Ernő Dohnányi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1887
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Požoņa, [[Austroungārija]]<br />([[Bratislava]], {{SVK}})
|              m_gads = 1960
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[opera]], [[kora mūzika]], [[orķestris|orķestra mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gregors fon Bergs
|     vārds_orig = ''Gregor von Berg''
|         attēls = Berg 1 Grigory Maximobich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Lūnjas muiža, [[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Magnus Johans fon Bergs]], Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          brāļi = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]],
|          māsas = Eleonora Helēna
|   dzīvesbiedrs = Hedviga Doroteja fon Siversa
|          bērni = 8 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Gvineja-Bisava]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filadelfijas stāsts
| operators =
| attēls = The-Philadelphia-Story-(1940).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Džordžs Kjūkors]]
| producents = [[Džozefs Mankevičs]]
| scenārijs = [[Donalds Ogdens Stjuarts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Ketrina Hepbērna]]
* [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Ruta Hasija]]
| mūzika = [[Francs Vaksmens]]
| oriģinālnos = ''The Philadelphia Story''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's, Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|12|5}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|914 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filadelfijas stāsts"''' ({{Val|en|The Philadelphia Story}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džordžs Kjūkors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Ketrina Hepbērna]], [[Džeimss Stjuarts]] un [[Ruta Hasija]]. Filma balstīta uz 1939. gada [[Brodvejas teātris|Brodvejas teātra]] lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|nošu sistēmu|Gamma (nozīmju atdalīšana)|Gamma}}
'''Gamma''' ir konkrētas [[Tonalitāte|tonalitātes]] [[Nots|nošu]] sistēma, kurā ietilpst visas šīs tonalitātes notis.
Gammas tradicionālajā rietumu mūzikā sastāv no septiņām notīm — pamatnots un sešām citām notīm starp pamatnoti un tās pirmo [[oktāvu]]. Notis rietumu gammās sadala intervāli no vesela skaita [[pustonis|pustoņu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Buntspecht Dendrocopos major-2.jpg
|    att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = [[Dižraibais dzenis]] (''Dendrocopos major'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|    apakškārta = Pici
| apakškārta_lv = Dzilnu apakškārta
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|      binomial = Picidae <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825)</small>
|    iedalījums =
*[[Antiļu dzenītis|Antiļu dzenīšu apakšdzimta]] (''Nesoctitinae'')
*[[Dzenīšu apakšdzimta]] (''Picumninae'')
*[[Dzilnu apakšdzimta]] (''Picinae'')
*[[Tītiņu apakšdzimta]] (''Jynginae'')
|   kategorijas = nē
}}
'''Dzilnu dzimta''' jeb '''dzeņu dzimta''' (''Picidae'') ir lielākā [[dzilnveidīgie|dzilnveidīgo]] (''Piciformes'') [[putni|putnu]] dzimta, kas apvieno 236 putnu [[suga]]s un kas tiek iedalītas 35 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]] un 4 apakšdzimtās.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref> Dzilnu dzimtas putni sastopami gandrīz visā pasaulē, izņemot [[Austrālija|Austrāliju]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]], [[Jaungvineja|Jaungvineju]], [[Madagaskara|Madagaskaru]] un polāros reģionus. Lielākā daļa sugu mājo [[mežs|mežos]], lai gan dažas sugas piemērojušās videi bez [[koks|kokiem]].<ref name=pic>[http://press.princeton.edu/birds/unwin/kingfishers.pdf Piciformes: woodpeckers, toucans, allies]</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Hittite Empire|Hetu valsts}}

sentences: '''Pentaprizma''' ir [[prizma (optika)|prizma]] ar piecām sānu skaldnēm gaismas staru novirzīšanai par 90°. Gaismas stari prizmā atstarojas ''divkārt'', panākot gaismas novirzīšanu taisnā leņķī un to neapvēršot, kā to darītu normāla taisnleņķa prizma vai spogulis.

sentences: '''Racionalitāte''' ir izpratnes veids par lietu būtību pēc to nozīmes un atbilstības noteiktām, cilvēka prāta normētām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Tas ir veids, kā cilvēki nonāk pie secinājumiem, apsverot lietas pārdomāti. Par racionalitāti uzskata ne vien lietu un domas jēgpilnību, bet arī to piemērotību un atbilstību mērķa sasniegšanai/problēmas atrisināšanai. Racionalitātei pretēju stāvokli dēvē par [[iracionalitāte|iracionalitāti]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kromiona
| native_name    = {{gree|Κρομμυων}}
| image          = Krommyon 4.JPG
| image_size     =
| caption        = Teātra drupas Kromionā
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 55| lats = 55| latNS = N
| longd = 23| longm = 8| longs = 4| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kromiona''' (sengr. ''Κρομμυων'') bija pilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšauruma]] austrumu malā pie [[Saronikas līcis|Saronika]]. Ir uzskats, ka pilsēta ir nosaukta mitoloģiskā varoņa, [[Poseidons|Poseidona]] dēla, Kroma vārdā. Nosaukums ir atvasināts no grieķu vārda "sīpols", kas norāda uz to, ka sīpoli šeit varētu būt audzēti vēl no senatnes. Saskaņā ar mītu [[Tēzejs]] šeit nokāva [[Kromionas cūka|Kromionas cūku]] Feju.

sentences: {{Commonscat|Female vocalists from Azerbaijan|Azerbaidžānas dziedātājas}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Ulrihs fon Šverins''' ({{val|de|Johann Ulrich von Schwerin}} {{val|pl|Jan Ulryk Szweryn}}, 1592—1637) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Alsungas pilsmuiža]]s īpašnieks, kas 1634. gadā atdeva [[Alsungas katoļu baznīca|Alšvangas baznīcu]] Romas katoļu baznīcai un veicināja vēlākā [[Suitu novads|Suitu novada]] iedzīvotāju pievēršanu katoļticībā.

sentences: {{Commonscat|Roman Catholic saints|Romas katoļu svētie}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences: '''Pārdošana''' ir [[komercija|komerciāla]] maiņas darbība, kas saistīta ar produkta nodošanu no [[pārdevējs|pārdevēja]] [[pircējs|pircējam]] pret samaksu pēc abu pušu vienošanās par [[Cena (ekonomika)|cenu]] un citiem [[Produkts|produkta]] piegādes nosacījumiem. Pārdošanas procedūra, tās sarežģītība un citi aspekti ir atkarīgi no konkrētā produkta specifiskajām īpašībām. Tā, ābolu vai vairuma citu plaša [[patēriņš|patēriņa]] preču pirkšana [[veikals|veikalā]] vai [[tirgus|tirgū]] ir salīdzinoši vienkāršs, īslaicīgs komerciāls akts. Taču, piemēram, [[elektrostacija]]s pirkšana būs komplicēts process ar daudzu pušu - [[valdība]]s, [[banka|banku]], daudzu elektrostacijas daļu un komponentu izgatavotāju, [[projektēšana|projektētāju]], [[celtniecība|celtnieku]] utt. iesaistīšanos.

sentences: '''Referāts''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''refere'' – ‘ziņoju’) ir publisks priekšlasījums vai ziņojums par noteiktu tēmu, kas satur noteiktu [[Fakts|faktu]], arī kādu jautājumu un priekšlikumu izklāstu, kā arī atklāj autora attieksmi un vērtējumu par tematu. Referātu raksta, lai izzinātu, izpētītu, izvērtētu kādu tematu un iepazīstinātu ar to klausītājus.<ref>Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 14. lpp.</ref>

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences: '''Kalkulators''' ({{val|la|calculator}}, no ''calculare'' — 'rēķināt'<ref name="Svešvārdu vārdnīca">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=323}}</ref>) ir mazgabarīta elektroniska [[ierīce]] aritmētisku darbību izpildei ar [[tastatūra|tastatūru]] ievadītiem [[skaitlis|skaitļiem]]. Rezultātus un starprezultātus kalkulators izvada, izmantojot [[gaismas diode|gaismas diožu]] vai [[šķidrie kristāli|šķidro kristālu]] indikatorus. Kalkulatorus darbina [[baterijas]] vai [[saules baterijas]]. Pēdējā laikā kalkulatorus ražo komplektā ar mazgabarīta [[printeri]]em un atmiņas moduļiem, kuros iekļautas dažādas specializētas programmas.

sentences:
]]
'''[[Nobela prēmija ekonomikā]]''', oficiāli zināma arī kā '''Zviedrijas Riksbankas prēmija ekonomikas zinātnēs [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] piemiņai''' ({{val|sv|Sveriges riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne}}), no [[1969]]. gada tiek piešķirta katru gadu. To pasniedz [[Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija]] pētniekiem ekonomikas jomā.<ref name="NobelPrizeSelectionProcess">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|title=Nomination and Selection of the Laureates in Economics|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080715233344/http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|archivedate=2008-07-15}}</ref> Pirmā prēmija tika pasniegta [[1969]]. gadā norvēģim [[Ragnārs Frišs|Ragnāram Frišam]] un nīderlandietim [[Jans Tinbergens|Janam Tinbergenam]].<ref name="Winners1969">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/economics/laureates/1969/|title=The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1969|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-14}}</ref> Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.<ref name="NobelPrizeDescription">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/|title=The Nobel Prize|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15}}</ref> 1969. gadā [[Ragnārs Frišs]] un [[Jans Tinbergens]] kopā saņēma 375 000 [[Zviedrijas krona|SEK]] (kas pēc vērtības līdzinās 2 871 041 SEK 2007. gada decembrī). Nobela prēmija ekonomikā tiek pasniegta [[Stokholma|Stokholmā]] ikgadēja ceremonijā, kas notiek [[10. decembris|10. decembrī]] (Alfrēda Nobela nāves dienā).<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize Award Ceremonies | publisher = Nobel Foundation | url = http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | accessdate = 2008-10-07 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080822184717/http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | archivedate = 2008-08-22 }}</ref> Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt ekonomikā.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Koraļļu salas''' jeb atoli ir zemas un līdzenas, parasti gredzenveida salas, kuru vidū ir sekls ūdens - [[lagūna]]. [[Koraļļi]] ir sīki dzīvnieki, kas dzīvo siltās un sāļās jūrās un ir piestiprinājušies pie klintīm.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Murgu aleja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7740496/|title=Nightmare Alley (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 150 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|12|1|Ņujorka|2021|12|17|ASV|2022|1|20|Latvija}}
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| studija = * ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Double Dare You Productions]]''
| operators = [[Dens Lostsens]]
| oriģinālnos = ''Nightmare Alley''
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| aktieri = * Bredlijs Kūpers
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Deivids Stratērns]]
| scenārijs = * Giljermo del Toro
* [[Kims Morgans]]
| producents = * [[Mailss Deils]]
* Giljermo del Toro
* [[Bredlijs Kūpers]]
| režisors = [[Giljermo del Toro]]
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Nightmare Alley (2021 film).jpg
| imdb =
}}'''"Murgu aleja"''' ({{Val|en|Nightmare Alley}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Giljermo del Toro]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Keita Blanšeta]], [[Toni Kolete]], [[Vilems Defo]], [[Ričards Dženkinss]], [[Rūnija Mara]], [[Rons Pērlmans]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Deivids Stratērns]]. Filma ir balstīta uz 1946. gada [[Viljams Lindsejs Grešams|Viljama Lindseja Grešama]] [[Murgu aleja (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna, un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc [[Murgu aleja (1947. gada filma)|1947. gada versijas]].

sentences:
{{Filmas infokaste| nosaukums latviski= Aukstās uzkodas
  | attēls= Image:Buffetfroid.jpg
  | paraksts=
  | nosaukums oriģinālvalodā= Buffet froid
  | valsts= [[Francija]]
  | režisors= [[Bertrāns Blijē]]
  | producents= [[Alēns Sards]]
  | scenārija autors= Betrāns Blijē
  | galvenajās lomās= [[Žerārs Depardjē]], [[Bernārs Blijē]], [[Žans Karmē]]
  | mūzika= [[Johans Brāmss]]; oriģinālmūzikas autori — [[Filips Sards]] un [[Žaks Plants]]
  | operators= [[Žans Panzē]]
  | montāža=
  | izdošanas laiks=
  | ilgums= 89 min
  | valoda= franču val.
  | budžets=
  | imdb= 0078913
}}

sentences: '''12. septembris''' ir gada 255. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (256. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 110 dienas.

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzimusi vakardien
| operators =
| attēls = Born Yesterday (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džordžs Kjūkors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Holideja]]
* [[Broderiks Krofords]]
* [[Viljams Holdens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Born Yesterday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|12|25}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dzimusi vakardien"''' ({{Val|en|Born Yesterday}}) ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džordžs Kjūkors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Holideja]], [[Broderiks Krofords]] un [[Viljams Holdens]]. Filma balstīta uz [[Gārsons Kanins|Gārsona Kanina]] tāda paša nosaukuma 1946. gada lugu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2516''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2516''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 753
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|5|29|SK}} 08:44:37 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2514]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2522]]''
}}
'''''Kosmos-2516''''' (''Космос-2516'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada maijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 753. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

2C-B struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 66142-81-2
|      ķīmiskā formula = C10H14BrNO2
|              molmasa = 260,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H8O2
|molmasa=112,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=135 °C
|viršanas temperatūra=228 °C (sadalās)
}}
'''Sorbīnskābe''' (''trans''-''trans''-,2,4-heksadiēnskābe, pīlādžskābe, СН3−СН=СН−СН=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar divām divkāršajām saitēm molekulā. Sorbīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (adatveida kristāli). Sorbīnskābes sāļus sauc par '''sorbātiem'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Sphagnum magellanicum.jpeg
| att_nosaukums = [[Magelāna sfagns]]
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Bryophyta
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| klase         = Sphagnopsida
| klase_lv      = Sfagnu klase
| rinda         = Sphagnales
| rinda_lv      = Sfagnu kārta
| dzimta        = Sphagnaceae
| dzimta_lv     = Sfagnu dzimta
| ģints         = Sphagnum
| ģints_lv      = Sfagni
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Sabile]]

sentences: '''Brilles''' ({{val-de|Brille}}), sauktas arī par '''acenēm''', ir [[optika|optiska]] ierīce [[redze]]s spēju uzlabošanai — divas īpašā ietvarā iestiprinātas stikla [[lēca]]s. Brilles izmanto arī kā [[acs|acu]] aizsargu pret ārēju iedarbību, traumām vai pārmērīgu stimulāciju. Brilles pasargā no gružu iekļūšanas acīs vai radiācijas, dod spēju redzēt spilgtā gaismā. [[Saulesbrilles]] ļauj labāk redzēt spilgtā dienasgaismā un var pasargāt no augsta ultravioleto staru starojuma. Tās var būt arī kā modes [[aksesuārs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Education of Charlie Banks''
| attēls                   =  Education of charlie banks ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Freds Dērsts]]
| producents               =
* [[Marisa Polvino]]
* [[Pīters Elkovs]]
| scenārija autors         = Pīters Elkovs
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Džeisons Riters]]
* [[Eva Amuri]]
* [[Glorija Votsisa]]
* [[Kriss Markete]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Anchor Bay Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|27|Tribekas filmu festivāls|2009|3|27|ASV|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=educationofcharliebanks.htm|title=The Education of Charlie Banks|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā              = {{ASV dolārs|15 078}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Education of Charlie Banks''''' ir 2007. gada drāma, kuras režisors ir [[Freds Dērsts]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Džeisons Riters]], [[Eva Amuri]], [[Glorija Votsisa]] un [[Kriss Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|27||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi, Ventas pieteku|Ciecere (nozīmju atdalīšana)|Ciecere}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ciecere
| attēls            = Saldus8449.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ciecere Saldū
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Cieceres ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=39| sāk_plat_s=47| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=33| sāk_gar_s=9| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40| iet_plat_s=43| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=2| iet_gar_s=22| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 51
| iztekas_augstums  = 100,3
| ietekas_augstums  = 23,4
| kritums           = 77
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,095
| baseins           = 542,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Krimelde]], [[Paksīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

sentences:
{{atsauces+}}
{{līdzīgs|etoloģija}}
'''Etnoloģija''' ir [[antropoloģija]]s novirziens, kas salīdzina un analizē [[cilvēce]]s un dažādu cilvēku grupu izcelsmi, izplatību, tehnoloģijas, [[reliģija|reliģiju]], [[valoda|valodu]] un [[sociālā struktūra|sociālās struktūras]]. Atšķirībā no [[etnogrāfija]]s, kurā cilvēku grupas tiek pētītas tiešā kontaktā ar to [[kultūra|kultūru]], etnoloģija savukārt nodarbojas ar etnogrāfu iegūto datu apkopošanu, ar kā palīdzību izdara secinājumus par kopīgām vai atšķirīgām dažādu kultūru iezīmēm.

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           =  Venēcijas kinofestivāls
| current_awards = Zelta lauva, Sudraba lauva, Volpi kauss
| image          = Festival di Venezia 2018.jpg
| imagesize      =
| alt            =
| caption        = Venēcijas kino pils Lido salā, 2018. gads
| description    = sasniegumiem kinomākslā
| sponsor        =
| presenter      =
| host           =
| date           =
| location       = [[Venēcija]]
| country        = [[Itālija]]
| reward         =
| year           = 1932. gadā
| year2          = 2023. gadā
| holder         =
| website        = {{URL|labiennale.org/en/cinema}}
| network        =
| runtime        =
| ratings        =
| producer       =
| director       = [[Alberto Barbera]]
| image2         =
| image2size     =
| alt2           =
| caption2       =
| previous       = [[78.Venēcijas kinofestivāls]]
| main           = [[79.Venēcijas kinofestivāls]]
| next           = [[80.Venēcijas kinofestivāls]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rudens Ņujorkā
| operators =
| attēls = Autumnmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Džoana Čena]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Entonijs Lapalja]]
* [[Eleina Striča]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Šerija Stringfīlda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Autumn in New York''
| studija = * ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|8|11}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl826639873/weekend/|title=Autumn in New York |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Rudens Ņujorkā"''' ({{Val|en|Autumn in New York}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Džoana Čena]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Vinona Raidere]], [[Entonijs Lapalja]], [[Eleina Striča]], [[Vera Fārmiga]] un [[Šerija Stringfīlda]].

sentences: '''Aukstasiņu dzīvnieks''' jeb '''poikilotermijs''' ir dzīvnieks, kura ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides [[temperatūra|temperatūras]]. Pie aukstasiņu dzīvniekiem pieder [[rāpuļi]], [[abinieki]], [[zivis]] un visi [[bezmugurkaulnieki]].

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pulusuka
|attēls              = Houk Island Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Pulusukas salas un Manilas rifa spektrālais satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulusuk''
''Houk Island''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 6 |latm= 41 |lats= 18 |latNS= N
|longd=149 |longm= 18 |longs= 06 |longEW=E
|platība             = 2,8
|garums              = 3
|platums             = 1,2
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1116 (2010)
|blīvums             = 399
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Pulusuka''' (''Pulusuk'') vai '''Houka sala''' ({{val|en|Houk Island}}) ir koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Pulusuka ir viena no [[Pativa]]s grupas salām. Veido atsevišķu municipalitāti, tās iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[puluvatiešu valoda|puluvatiešu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Rufous-necked Wryneck.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|   apakšdzimta = Jynginae
|apakšdzimta_lv = Tītiņu apakšdzimta
|      ģints_lv =  Tītiņi
|         ģints = Jynx
|          suga = Jynx ruficollis
|       suga_lv = Sarkankakla tītiņš
|   kategorijas = nē
|      binomial =  Jynx ruficollis <small>([[Johann Georg Wagler|Wagler]], 1830)</small>
}}
'''Sarkankakla tītiņš''' (''Jynx ruficollis'') ir maza auguma [[dzilnu dzimta]]s (''Picidae'') putnu suga. Izdala trīs pasugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref><ref name=ibc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ibc.lynxeds.com/species/rufous-necked-wryneck-jynx-ruficollis |title=IBC: Rufous-necked Wryneck (Jynx ruficollis) |access-date={{dat|2014|02|07||bez}} |archive-date={{dat|2011|05|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110524140355/http://ibc.lynxeds.com/species/rufous-necked-wryneck-jynx-ruficollis }}</ref> Lai arī sarkankakla tītiņa izplatības areāls ir ļoti plašs, tam ir vairākas izolētas populācijas, kas dzīvo [[Āfrika]]s centrālajā daļā un dienvidos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22680689/0 Jynx ruficollis]</ref> Sarkankakla tītiņš mājo [[Savanna|savannā]], kur aug veci koki un kuros ir [[dzenis|dzeņu]] vai [[Āfrikas bārdaiņu dzimta|bārdaiņu]] izveidoti dobumi ligzdošanai.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
[[Kategorija:ASV salas]]
[[Kategorija:Havajas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Elymus
| ģints_lv = Ciņuvārpatas
| suga = Elymus fibrosus
| suga_lv = Šķiedrainā ciņuvārpata
| binomial = Elymus fibrosus
| autors = (Schrenk) Tzvelev
| sinonīmi = Agropyron fibrosum
}}'''Šķiedrainā ciņuvārpata''' ({{val|la|Elymus fibrosus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas sastopama [[Eiropa]]s ziemeļu-ziemeļaustrumu daļā un [[Sibīrija]]s ziemeļrietumos. [[Latvija|Latvijā]] tā ir ļoti reti sastopama, adventīva suga, kura visticamāk ir izzudusi. Tā 20. gadsimta sākumā tika atrasta [[Rīteri|Rīteru]] apkaimē uz [[Rīteru dolomīta atsegums|dolomītiem]]. Augtene 1965. gadā tika appludināta [[Pļaviņu ūdenskrātuve|Pļaviņu HES ūdenskrātuves]] izveides dēļ.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = 'Tutoke' - geograph.org.uk - 2532332.jpg
 | att_nosaukums = [[File:Barn Owl (Tyto alba) (W TYTO ALBA R1 C16).ogg|thumb|center|]]
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Strigiformes
 |      kārta_lv = Pūčveidīgie
| dzimta=Tytonidae
| dzimta_lv=Plīvurpūču dzimta
| ģints =Tyto
| ģints_lv=Plīvurpūces
| suga=Tyto alba
| suga_lv=Plīvurpūce
| izplatība=
{{legend|green|Plīvurpūces apdzīvotās teritorijas}}
 |         binomial = Tyto alba ([[Scopoli]], 1769)
| sinonīmi=
* ''Strix alba''
* ''Strix pratincola''
* ''Tyto delicatula''
 |   kategorijas = nē
}}
'''Plīvurpūce''' (''Tyto alba'') ir visbiežāk sastopamais [[pūčveidīgie|pūčveidīgais]] putns un viens no visdaudzskaitlīgākajiem putniem pasaulē kopumā. Tā pieder [[plīvurpūču dzimta]]s (''Tytonidae'') [[plīvurpūces|plīvurpūču ģintij]] (''Tyto''). To bieži sauc arī par '''parasto plīvurpūci''', lai atšķirtu no citām daudzajām plīvurpūču sugām.

sentences: '''Plūdmaiņas''' ir periodiskas [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]] ūdens līmeņa svārstības, kuras rodas [[Saule]]s un [[Mēness]] un dažreiz arī jūras straumju ietekmē. Lielākajā daļā pasaules katru dienu ir divi plūdmaiņas cikli, kas sastāv no diviem paisumiem un diviem bēgumiem, bet ir vietas tikai ar vienu plūdmaiņu ciklu dienā. Plūdmaiņas ir iemesls ūdens līmeņa mainīgumam jūrās.

sentences: '''Latviešu literārā biedrība''' ({{val|de|Lettisch-literärische Gesellschaft}}), arī '''Latviešu draugu biedrība''', sākotnēji bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mācītāju 1824. gadā dibināta sabiedriska organizācija [[latviešu valoda]]s, folkloras un kultūras izpētei un popularizēšanai. Vēlāk biedrībā iestājās arī daudzi latviešu sabiedriskie darbinieki un valodnieki, piemēram, [[Krišjānis Barons]], [[Juris Bārs]], [[Ludis Bērziņš]], [[Jānis Čakste]], [[Jānis Endzelīns]], [[Jēkabs Lautenbahs]], [[Ansis Līventāls]], [[Āronu Matīss]], [[Kārlis Mīlenbahs]], [[Juris Neikens]], [[Jēkabs Osis]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akrokorinta
| native_name    = {{gree|Ακροκόρινθος}}
| image          = DSC 0136 ΑΚΡΟΚΟΡΙΝΘΟΣ.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrokorintas nocietinājuma mūri.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 15| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Akropole
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, turku, venēciešu
| excavations    = no 1929. gada
| archaeologists = American School's Corinth Excavations
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akrokorinta''' ({{val|el|Ακροκόρινθος}}) bija [[Senā Korinta|Senās Korintas]] [[akropole]], kas izvietota uz monolītas klints, un kuras pakājē atrodas senā pilsēta (mūsdienu [[Korinta]] atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no tās). Kā [[cietoksnis]] tā pastāvēja no seniem laikiem līdz pat 19. gadsimta sākumam. Labvēlīgs [[reljefs]] veidoja izdevīgu pozīciju aizsardzībai. Turklāt aizstāvjiem bija pieeja dzeramā ūdens avotam. Cietoksnis kontrolēja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]] un bija pēdējais šķērslis ceļā no ziemeļiem uz [[Peloponēsa|Peloponēsu]].

sentences:
[[Kategorija:Ģeologi| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kas tikko notika
 | oriģinālnos = ''What Just Happened''
 |      attēls = What just happened.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, komēdija
 |    režisors = [[Berijs Levinsons]]
 |  producents =
* [[Ārts Linsons]]
* [[Marks Kubens]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džeina Rozentāle]]
 |   scenārijs = Ārts Linsons
 |     aktieri =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Šons Penns]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Robina Raita]]
* [[Mūna Blodgūda]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Vinkots]]
* [[Brūss Viliss]]
 |      mūzika = [[Marselo Zavoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
* ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|5|25|[[Kannu kinofestivāls]]|2008|10|17|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-just-happened-2008|title=What Just Happened|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatjusthappened.htm|title=What Just Happened (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kas tikko notika"''' ({{val|en|What Just Happened}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Šons Penns]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Stenlijs Tuči]], [[Džons Turturo]], [[Robina Raita]], [[Mūna Blodgūda]], [[Kristena Stjuarta]], [[Maikls Vinkots]] un [[Brūss Viliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss pieriebies
| operators =
| attēls = Falling Down (1993 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, neo-noir
| režisors = [[Džoels Šūmahers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Bārbara Hēršija]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Falling Down''
| studija = * ''Le Studio Canal+''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|2|26}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|96 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss pieriebies"''' ({{Val|en|Falling Down}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Roberts Djuvals]], [[Bārbara Hēršija]], [[Reičela Tikotina]], [[Frederiks Forests]] un [[Tjūsdeja Velda]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Basketbola spēles infokaste
| name           = 1951. gada NBA Visu zvaigžņu spēle
| image          =
| visitor        = '''[[Austrumu konference (NBA)|Austrumi]]'''
| home           = [[Rietumu konference (NBA)|Rietumi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Grosvenedigers
| Photo                = Großvenediger_Süd.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.109444 |latNS=N
| longd=12.345556 |longEW=E
| Augstums         = 3666
| Relatīvais_augstums  = 1199
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1841. gads
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Kvartets''' ({{val-la|quartus}} — ceturtais) ir muzikāls [[skaņdarbs]] ar četriem izpildītājiem vai četru izpildītāju [[ansamblis]]. Izplatīts klasicismā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Anselds''' var būt:

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10654135
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vulfstans no Hedebijas''' bija viduslaiku [[anglosakši|anglosakšu]] ceļotājs un tirgotājs, kura stāstījums ietverts angļu karaļa [[Alfrēds Lielais|Alfrēda Lielā]] (849-899) Eiropas ģeogrāfijas aprakstā, kas ir 5. gadsimta autora [[Pauls Orozijs|Paula Orozija]] (''Paulus Orosius'') darba adaptācija un ar 9. gadsimta zināšanām papildināts teksts.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Ukraine International Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Ukraine International Airlines'' reiss 752
 | occurrence_type =
 | image           = UR-PSR (B738) at Ben Gurion Airport.jpg
 | caption         = ''Boeing 737-8KV'' lidmašīna 2019. gadā
 | image2          =
 | caption2        =
 | date            = {{dat|2020|1|8|N|bez}}
 | summary         =
 | site            = Netālu no Šariaras [[Teherāna (ostāns)|Teherānas ostānā]], [[Irāna|Irānā]]
 | coordinates     = {{coord|35|33|40|N|51|06|14|E|type:event_region:IR-07|display=it}}
 | aircraft_type   = ''[[Boeing 737|Boeing 737-8KV]]''
 | operator        = ''[[Ukraine International Airlines]]''
|tail_number      = UR-PSR
|origin           = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|destination      = {{vieta|Ukraina|Kijeva}}
|passengers       = 167
|crew             = 9
|injuries         =
|fatalities       = 176<ref name=crash>{{cite web|title=Ukrainian Boeing plane crashes in Iran, 176 people dead|url=https://edition.cnn.com/middleeast/live-news/iran-plane-crash-live-intl-hnk/index.html|publisher=CNN|accessdate=8 January 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200108104442/https://edition.cnn.com/middleeast/live-news/iran-plane-crash-live-intl-hnk/index.html|archive-date=8 January 2020|date=8 January 2020}}</ref>
|survivors        = 0
}}
'''''Ukraine International Airlines'' reiss 752''' ('''PS752''') bija [[Ukraina]]s lidsabiedrības ''[[Ukraine International Airlines]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Teherāna]]s [[Irāna|Irānā]] uz [[Kijeva|Kijevu]] Ukrainā {{dat|2020|1|8||bez}}. ''[[Boeing 737|Boeing 737-8KV]]'' lidmašīna tika notriekta neilgi pēc pacelšanās apmēram 15 km no lidostas.<ref name="reuters-7-jan">{{cite web |title=Ukrainian airplane with 180 aboard crashes in Iran: Fars |url=https://www.reuters.com/article/us-iran-crash/ukrainian-airplane-with-180-aboard-crashes-in-iran-fars-idUSKBN1Z70EL |publisher=[[Reuters]] |accessdate=8 January 2020 |date=8 January 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200108035747/https://www.reuters.com/article/us-iran-crash/ukrainian-airplane-with-180-aboard-crashes-in-iran-fars-idUSKBN1Z70EL |archive-date=8 January 2020 }}</ref><ref name="aj-8-jan">{{cite web |title=Ukrainian airliner crashes near Tehran: Iranian media |url=https://www.aljazeera.com/news/2020/01/ukrainian-airliner-crashes-tehran-iranian-media-200108032720868.html |publisher=[[Al Jazeera]] |accessdate=8 January 2020 |date=8 January 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200108034517/https://www.aljazeera.com/news/2020/01/ukrainian-airliner-crashes-tehran-iranian-media-200108032720868.html |archive-date=8 January 2020 }}</ref> Lidmašīnā atradās 167 pasažieri un 9 apkalpes locekļi, kas visi (kopā 176 personas) gāja bojā. Saskaņā ar ASV, Kanādas un Lielbritānijas izlūkdienestiem lidmašīnu notrieca irānieši ar zeme—gaiss tipa raķeti.<ref name=cnbc0109>[https://www.cnbc.com/2020/01/09/trump-says-he-has-doesnt-believe-the-boeing-plane-crash-in-iran-was-due-to-mechanical-error.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200109213226/https://www.cnbc.com/2020/01/09/trump-says-he-has-doesnt-believe-the-boeing-plane-crash-in-iran-was-due-to-mechanical-error.html |date=9 January 2020 }} Iran missile appears to have shot down Ukraine-bound Boeing airliner, US sources tell NBC News, CNBC</ref><ref>{{cite web |last1=Jamali |first1=Naveed |last2=Laporta |first2=James |last3=Da Silva |first3=Chantal |last4=O'Connor |first4=Tom |title=Iranian Missile System Shot Down Ukraine Flight, Probably By Mistake, Sources Say |url=https://www.newsweek.com/iranians-shot-down-ukraine-flight-mistake-sources-1481313 |website=Newsweek.com |publisher=Newsweek |accessdate=9 January 2020 |date=9 January 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200109171639/https://www.newsweek.com/iranians-shot-down-ukraine-flight-mistake-sources-1481313 |archive-date=9 January 2020 }}</ref> Vēlāk notriekšanu atzina arī Irānas oficiālie pārstāvji, nosaucot to par cilvēcisku kļūdu saasinātā militārā situācijā.<ref>[https://www.bbc.com/news/world-middle-east-51073621 BBC: Iran plane crash: Ukrainian jet was 'unintentionally' shot down]</ref>

sentences: '''Starptautiskais produkta numurs''' (pazīstams arī kā '''Eiropas produkta numurs''' jeb '''EAN''') ir standarts, kas apraksta [[Svītrkods|svītrkodu simboloģiju]] un numerācijas sistēmu, ko izmanto globālajā tirdzniecībā, konkrēta ražotāja konkrēta mazumtirdzniecības produkta veida identificēšanai konkrētā iepakojuma konfigurācijā. Standarts ir [[wiktionary:subsume|iekļauts]] [[GS1]] organizācijas [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā tirdzniecības vienību numura]] standartā; tos pašus numurus var saukt par '''GTVN,''' un tos var kodēt citās svītrkodu simboloģijās, ko definē GS1. EAN svītrkodi tiek izmantotas visā pasaulē lookup mazumtirdzniecības tirdzniecības vietā, bet var izmantot arī kā ciparus citiem mērķiem, piemēram, vairumtirdzniecības pasūtīšanā vai uzskaiti. Šie svītrkodi apzīmē tikai ciparus 0–9, atšķirībā no dažām citām svītru kodu simboloģijām, kas var attēlot papildu rakstzīmes.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Maurīcija]]
[[Kategorija:Āfrika]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''FileMaker''''' ir starpplatformu relāciju [[lietotne]]s datubāzes programma no ''FileMaker Inc'', agrāk ''Claris'', ''[[Apple Inc]]'' filiāles. Tā ļauj lietotājiem mainīt [[datubāze|datubāzi]], ievelkot jaunus elementus izkārtojumos, uz displeja virsmas vai veidlapās. Pieejamās versijas: ''FileMaker Pro 11'', ''FileMaker Pro Advanced 11'', ''FileMaker Server 11'', ''FileMaker Server Advanced 11'' ''un FileMaker Go iPhone, iPad''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences: '''Korejas kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|Mēness]] un [[Saules kalendārs|Saules]] cikla kalendārs, kas līdzinās arī citu [[Austrumāzija]]s valstu kalendāriem. Datumi tiek aprēķināti pēc Korejas [[meridiāns|meridiāna]] (135. austrumu platuma meridiāns, mūsdienās Dienvidkorejai), un balstoties uz šo kalendāru tiek atzīmētas visas [[Korejas kultūra]]s svinamās dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomiju|Teleskops (nozīmju atdalīšana)|Teleskops}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Teleskops
| abbreviation = Tel
| name_latin = Telescopium
| RA = 19
| dec = -50
| areatotal = 252
| arearank = 57. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Tel''
| starmagnitude = 3,49
| neareststarname = ''HD 190422''
| stardistance = 75,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3COOCH2CH3
|CAS numurs=141-78-6
|molmasa=88,105
|blīvums=897
|kušanas temperatūra=−83,6 °C (189,55 K)
|viršanas temperatūra=77,1 °C (350,25 K)
}}
'''Etilacetāts''' (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir [[esteri]]s un to iegūst no [[etiķskābe]]s un [[etanols|etanola]]. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Betula saposhnikovii|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula saposhnikovii|suga_lv=Sapožņikova bērzs}}'''Sapožņikova bērzs''' ({{val|la|Betula saposhnikovii}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga, kas savvaļā ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Tjanšana kalni|Tjanšana kalnos]] subalpīnajā joslā.

sentences:
rituāls [[Sudāna|Sudānā]]]]
'''Islāms Sudānā''' ir vairākuma [[reliģija]] [[Sudāna|valstī]]. [[Sunnītu islāms|Musulmaņi sunnīti]] veido 97 % no iedzīvotāju skaita. Ir dažas nelielas [[Šiītu islāms|šiītu]] kopienas. Musulmaņi dominē visos reģionos, izņemot [[Nūbijas kalni|Nūbijas kalnu reģionu]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Jakutu sacelšanās
| partof            = [[Krievijas Pilsoņu kara austrumu frontes]]
| image             =
| caption           = Krievijas pilsoņu karš 1923. gada 30. janvāris
| date              = 1921. gada 2. septembris – 1923. gada 16. jūnijs
| place             = [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālo Austrumu]] Ajano-Maiskas rajons
| territory         = [[Priamūrijas pagaidu valdība]]s likvidēšana
| result            = Padomju Krievijas uzvara
* [[Krievijas Pilsoņu karš|Krievijas Pilsoņu kara]] beigas
| combatant1        = {{flaga|Russian SFSR|1918}} [[Krievijas PFSR]]
 [[Padomju Savienība]] (no 1922. gada 30. decembra)
| combatant2        = {{flagicon|Russia}} [[Jakutija]]s Pagaidu reģionālā tautas valdība
*{{flagicon|Russia}} [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltā armija]]
| commander1        = {{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Ivans Strods]]
{{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Stepans Vostrecovs]]
| commander2        = Pirms 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Mihails Korobeiņikovs]]
Pēc 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Anatolijs Pepeļajevs]]
| strength1         =
| strength2         = Pirms 1921. gada 2. septembra
200
Pēc 1921. gada 2. septembra
950
| casualties1       =  apmēram 1000 cilvēku
| casualties2       =  Jakutu tautas armija zaudēja vairāk nekā 1000 sagūstīto cilvēku, 500-1000 cilvēku gāja bojā
| notes             =
| casus             =
}}
'''Jakutu sacelšanās''' jeb '''Jakutijas kampaņa''' bija pēdējā [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] epizode. Karadarbība ilga no 1921. gada septembra līdz 1923. gada jūnijam un koncentrējās [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālajos Austrumos]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jeru pagasts
| karte             = Jeru_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Jeru pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Jeru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Endzele
| platība           = 124,8
| iedzīvotāji       = 1453<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1453 / 124.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Baltijas somi
| native_name =
| native_name_lang =
| image = [[file:Balto-Finnic languages.png|200px]]
| image_caption = [[Baltijas somu valodas]]
| population = apmēram '''7,4–8,2 miljoni''' <!-- sum of numbers from each region below -->
| region1 = '''[[Somi]]'''{{ref label|en|a}}
| pop1 = apmēram 6,2–7 miljoni
| region2 = '''[[Igauņi]]'''
| pop2 = apmēram 1,1 miljoni
| region3 = '''[[Karēļi]]'''
| pop3 = apmēram 75 000
| region4 = '''[[Vepsi]]'''
| pop4 = apmēram 6000
| region5 = '''[[Ižori]]'''
| pop5 = apmēram 1000
| region6 = '''[[Lībieši]]'''
| pop6 = apmēram 200
| region7 = '''[[Voti]]'''
| pop7 = apmēram 100
| related =
| rels = Pārsvarā [[kristietība]] ([[Luterānisms]] vai [[Pareizticība]]);<ref name=statistics>{{cite web|title=Population|url=http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto_en.html#structure| publisher=Statistics Finland|access-date=3 May 2016}}</ref> nelielā skaitā [[somugru neopagānisms]]
| langs = [[Baltijas somu valodas]]
| footnotes = {{note label|en|a}} [[Tornedāļi]], [[Ingri]], [[Kveni]] un [[meža somi]] ir iekļauti somu kategorijā, jo tās visbiežāk tiek raksturotas kā somu apakšgrupas, nevis atsevišķas etniskās grupas.
}}
 1899. gada grāmatas ''[[Eiropas rases]]'']]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{pārvietot uz Wikibooks}}
Nevienādības, kuras vispārīgais veids ir <math>ax^2+bx+c>0</math> (<0, ≤0, ≥0), kur a, b,c ∈ <math>R</math> un a≠0, bet <math>x</math> ir mainīgais, sauc par '''kvadrātnevienādību'''.<ref>"Matemātika 9.klasei", Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Packaine, Anita Miķelsone, 87.lpp</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia reginae
| attēls = Strelitzia reginae 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Banks
| suga = Strelitzia reginae
| suga_lv = Karaliskā strelīcija
}}'''Karaliskā strelīcija''' (''Strelitzia reginae'') ir [[Strelīcijas|strelīciju]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika]]s provincēs. Augu izmanto medicīnā un pārtikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798194-1|title=Strelitzia reginae Banks {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Olehs Siņehubovs
 |       vārds_orģ = ''Олег Васильович Синєгубов''
 |          attēls = Sinegubov_(political).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|12|24}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Oleksandrs Skakuns]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |           amats2 = [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums2 = {{dat|2019|11|11}}
 |     term_beigas2 = {{dat|2021|12|24}}
|      prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
|        premjers2 = [[Oleksijs Hončaruks]]<br />[[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis2 = [[Olehs Pruhlo]] (''p.i.'')
 |        pēctecis2 = [[Dmitro Luņins]] (''p.i.'')
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|10}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Harkiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |         partija = [[Tautas kalps (partija)|Tautas kalps]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Anna Žuravļova
 |           bērni = 1
 |       profesija = [[jurists]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Harkivas Nacionālā iekšlietu universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes =
}}
'''Olehs Siņehubovs''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Олег Васильович Синєгубов''; dzimis [[1983. gads|1983.]] gada [[10. augusts|10. augustā]] [[Harkiva|Harkivā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[jurists]], [[advokāts]] un [[Tieslietas|tieslietu]] [[zinātņu doktors]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://poltava.depo.ua/ukr/poltava/shcho-vidomo-pro-kandidata-na-posadu-golovi-poltavskoi-oda-201910291053073|title=Що відомо про голову Полтавської ОДА Олега Синєгубова – новини Полтави|website=www.depo.ua|access-date=2022-06-26|language=uk}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://poltava.to/news/53095/|title=Уряд погодив призначення харківського юриста головою Полтавської ОДА|website=Інтернет-видання «Полтавщина»|access-date=2022-06-26|language=uk}}</ref> kurš kopš [[2021. gads|2021.]] gada [[24. decembris|24. decembra]] ir pašreizējais [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] [[gubernators]]. Kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada 24. februārī notikušā iebrukuma]] [[Ukraina|Ukrainā]] Siņehubovs vada [[Harkivas apgabals|Harkivas apgabala]] civilmilitāro pārvaldi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://suspilne.media/210671-persa-komendantska-nic-golova-harkivskoi-vca-oleg-sinegubov-pro-situaciu-v-regioni/|title=Перша "комендантська" ніч" — голова Харківської ВЦА про ситуацію в регіоні.}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Daugavgrīva]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Daugavgrīva]]

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
[[Kategorija:Armēnija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Armēnija]]

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tempļa institūts
| native_name         = מכון המקדש
| image               = מכון המקדש 2016 - 1.jpg
| imagesize           = 235px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 59 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1987. gadā
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
| type                = [[arheoloģija]] un [[vēsture]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.templeinstitute.org/}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences: '''Berlīnes maratons''' ({{val|de|Berlin-Marathon}}, pilnais oficiālais nosaukums — ''BMW Berlin-Marathon'') ir ikgadējs [[maratons]], kas kopš 1974. gada notiek [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Tas katru gadu notiek septembra pēdējās brīvdienās.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ogres 1. vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = Zinību iela 3, [[Ogre]], {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 2.1 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 36 | longs = 36.8  | longEW = E
|established            = 1949 (1919)
|headmaster             = Ilze Butevica
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1272 (2022)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|https://www.ogres1v.lv/}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bei Juimins
|     vārds_orig = 貝聿銘
|         attēls = I.M. Pei.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bei Juimins 2006. gadā
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Ķīna|Guandžou}}
|         m_gads = 2019
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 15
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = Arhitekts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Bei Juimins''' ({{val|zh|貝聿銘}}, {{zh-p|Bèi Yùmíng}}; dzimis {{dat|1917|4|26}}, miris {{dat|2019|5|15}}), rietumos zināms arī kā '''I. M. Pejs''' (''Ieoh Ming Pei'', ''I. M. Pei''), bija ķīniešu izcelsmes amerikāņu [[arhitekts]].

sentences: '''Pirktspējas paritāte''' ({{val-en|purchasing power parity (PPP)}}) [[ekonomika|ekonomikā]] ir teorētisks [[cena|cenu]] salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no [[tirgus]] valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

sentences: '''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Genocīds pret čigāniem
| attēls            = Bundesarchiv R 165 Bild-244-48, Asperg, Deportation von Sinti und Roma.jpg
| attēla_apraksts   = Čigāni [[Asperga|Aspergā]] 1940. gada 22. maijā
| vieta             = [[Trešais reihs]] un vācu okupētās teritorijas
| koordinātas       =
| datums            = 1935—1945
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[genocīds]], etniskās tīrīšanas, masu slepkavības
| bojā_gājušie      = Vismaz 150 000.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/genocide-of-european-roma-gypsies-1939-1945</ref> Citas aplēses sniedz tādus skaitļus kā 500 000—800 000<ref>https://books.google.lv/books?id=5a69Dk0T2YwC&q=800.000&redir_esc=y</ref> vai pat 1,5 miljoni<ref>https://web.archive.org/web/20110928102756/http://www.radoc.net/radoc.php?doc=art_e_holocaust_porrajmos&lang=en&articles=</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Trešais reihs]] un tā [[Ass valstis|sabiedrotie]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Kagava''' var būt:
* [[Šindži Kagava]];
* [[Sači Kagava]];
* [[Taro Kagava]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Marijas debesīs uzņemšanas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Virgin Mary church.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Marijas debesīs uzņemšanas katoļu baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Marijas debesīs uzņemšanas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 54.895  | latNS  = N
| longd = 23.8865  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[vēlā gotika]], [[ķieģeļu gotika]]
| architect =
| facade_direction      = W
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1400]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Marijas debesīs uzņemšanas katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3444101"
}
</mapframe>
'''Vītauta Dižā baznīca''' ({{val|lt|Vytauto Didžiojo bažnyčia}}) jeb '''Kauņas Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas baznīca''' ({{val|lt|Kauno Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] baznīca, kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s vecpilsētā, [[Nemuna]]s upes labajā krastā.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|dzimta=Cyperaceae|autors=Latourr.|suga_lv=Ciņu grīslis|suga=Carex cespitosa|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|attēls=Carex cespitosa kz03.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex cespitosa}}'''Ciņu grīslis''' ({{val-la|Carex cespitosa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] (neiekļaujot Eiropas rietumu un dienvidu daļu). Bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-cespitosa-l/|title=ciņu grīslis - Carex cespitosa L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aleksīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/D.12-20
|ķīm_formula=PbBi2Te2S2
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=
|habituss=Graudains
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Afroamerikāņi
| image = {{image array|perrow=4|width=55|height=70
 | image1  = Frederick Douglass (2).jpg | caption1 = [[Frederiks Daglass]]
 | image2  = Harriet Tubman cropped.jpg | caption2 = [[Harrieta Tabmena]]
 | image3  = Booker T Washington retouched flattened-crop.jpg | caption3 = [[Bukers Vašingtons]]
 | image4  = WEB DuBois 1918.jpg | caption4 = [[V. E. B. Dūboiss]]
 | image5  = Rosaparks.jpg | caption5 = [[Roza Pārksa]]
 | image6  = Malcolm X NYWTS 2a.jpg | caption6 = [[Malkolms X]]
 | image7  = Martin Luther King Jr NYWTS.jpg | caption7 = [[Mārtins Luters Kings]]
 | image8  = Ali.jpg | caption8 = [[Muhameds Ali]]
 | image9  = Oprah closeup.jpg | caption9 = [[Opra Vinfrija]]
 | image10 = Condoleezza Rice cropped.jpg | caption10 = [[Kondolīza Raisa]]
 | image11 = President Barack Obama.jpg | caption11 = [[Baraks Obama]]
 | image12 = Jordan by Lipofsky 16577.jpg | caption12 = [[Maikls Džordans]]
}}
| pop = {{big|'''42 020 743'''}} <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.census.gov/prod/cen2010/briefs/c2010br-06.pdf|title=The Black Population: 2010 |date=September 2011 |publisher=Census.gov |format=PDF |accessdate=June 3, 2013}}</ref>
'''ieskaitot 3 091 424 melnādainos kombinācijā ar citu rasi'''
{{small|(13,6% no ASV iedzīvotājiem)}}
{{small|2010. gada ASV tautas skaitīšanas dati}}
| popplace =
| languages = [[angļu valoda|angļu]] ([[amerikāņu angļu valoda|amerikāņu angļu]], [[afroamerikāņu angļu valoda|afroamerikāņu angļu]])
[[Luiziānas kreoliskā franču valoda|Luiziānas kreoliskā franču]]
[[galu valoda|galu]]
| religions = [[Protestantisms|Protestanti]] (78%)
[[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļi]] (5%)
[[musulmaņi]] (1%) {{lower|0.1em|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.pewforum.org/A-Religious-Portrait-of-African-Americans.aspx |title=Pew Forum: A Religious Portrait of African-Americans |date=January 30, 2009 |publisher=The Pew Forum on Religion & Public Life |accessdate=October 31, 2012}}</ref>}}
| no religion = (13%)
}}
'''Afroamerikāņi''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] pilsoņi un rezidenti, kuri cēlušies no jebkuras [[Āfrika]]s [[melnādainie|melnādaino]] tautas.<ref name="censusblack">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.census.gov/prod/2001pubs/c2kbr01-5.pdf |first=Jesse |last=McKinnon |publisher=[[United States Census Bureau]] |accessdate=October 22, 2007 |format=PDF |title=The Black Population: 2000 United States Census Bureau}}</ref>
Amerikas Savienotajās Valstīs šis termins tiek attiecināts uz amerikāņiem ar vismaz daļēju izcelsmi no [[Subsahāras Āfrika]]s tautām. Afroamerikāņu skaits tiek lēsts ap 46 936 733 (2020).<ref name=c2010>[http://www.census.gov/prod/cen2010/briefs/c2010br-02.pdf 2010 United States Census statistics]</ref><ref name=census>{{Tīmekļa atsauce |url=http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-ds_name=ACS_2008_1YR_G00_&-CONTEXT=dt&-mt_name=ACS_2008_1YR_G2000_B03002&-redoLog=true&-geo_id=01000US&-format=&-_lang=en&-SubjectID=15233308 |title=Data Set: 2008 American Community Survey; Survey |access-date={{dat|2011|04|02||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20200212033741/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-ds_name=ACS_2008_1YR_G00_&-CONTEXT=dt&-mt_name=ACS_2008_1YR_G2000_B03002&-redoLog=true&-geo_id=01000US&-format=&-_lang=en&-SubjectID=15233308 |archivedate={{dat|2020|02|12||bez}} }} {{Webarchive|url=https://archive.today/20200212033741/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-ds_name=ACS_2008_1YR_G00_&-CONTEXT=dt&-mt_name=ACS_2008_1YR_G2000_B03002&-redoLog=true&-geo_id=01000US&-format=&-_lang=en&-SubjectID=15233308 |date={{dat|2020|02|12||bez}} }}</ref>

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
Bijušais ugunsdzēsēju depo
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sauszemes transportlīdzekļi]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Elektrotransports]]
[[Kategorija:Dzelzceļš]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emajegi
| attēls            = Voerts.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vertsjervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Peipuss]]
  | sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=07 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=58 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=18 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=27 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{EST}}
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 101
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 3,6
| caurtece          = 70,1
| gada_notece       =
| baseins           = 9740
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hovards Kārters
|     vārds_orig = ''Howard Carter''
|         attēls = Howard carter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = Brits
|   nodarbošanās = Arheologs, eģiptologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Howard Carter signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hovards Kārters''' ({{val|en|Howard Carter}}; dzimis {{dat|1874|5|9}}, miris {{dat|1939|3|2}}) bija britu [[arheologs]] un [[eģiptologs]].

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences:
— androīda paveids]]
'''Androīds''' ({{val|grc|ἀνδρός}}, ''andrós'' un {{gree|εἶδος}}, ''eîdos'' — ‘cilvēkam līdzīgs’) ir [[cilvēks|cilvēkam]] līdzīgs [[robots]] vai [[fizikāls modelis]]. Androīdus dažreiz sauc arī par [[humanoīds|humanoīdiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Berijs
|     vārds_orig = ''Robert Berry''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Bīčlendsa, [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Traiona, [[Ziemeļkarolīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Edmunds un Sāra Beriji
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Mērija Augusta Breidija
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Roberts Melorijs Berijs''' ({{val|en|Robert Mallory Berry}}; dzimis {{dat|1846|1|28}}, miris {{dat|1929|5|19}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{Infokaste+}}
s]]
'''Kaupo no Turaidas''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Kaupo'', [[vidusaugšvācu valoda|vidusaugšvācu]]: ''Kōpe'', "Jēkabs") (? — {{dat|1217|9|22}}) bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Kaupo minēts kā '''quasi rex et senior Lyvonum de Thoreida''' t.i., gandrīz ķēniņš un Turaidas līvu vecākais.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Stīvs Vozņaks
| vārds_orig = ''Steve Wozniak''
| attēls = Steve Wozniak.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1950
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 11
| dz_vieta = [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| alma_mater = [[Kolorado universitāte Bolderā]] (izmests)
{{nowrap|[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]}}
(Zinātņu bakalaurs elektriskajā inženierijā un datorzinātnē (EECS), 1987)
| nodarbošanās = [[Programmēšana|programmētājs]], [[Elektrotehnika|elektronikas inženieris]], [[Filantropija|filantrops]], [[uzņēmējs]]
| ienākumi = 100 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.celebritynetworth.com/richest-businessmen/steve-wozniak-net-worth/|title=Steve Wozniak Net Worth|publisher=Celebrity Net Worth}}</ref>
| bērni = 3
}}

sentences:
{{atsauces+}}
 ]]
'''Politoloģija''' jeb '''politiskā zinātne''' ir zinātne par [[politika|politiku]]. Tajā iekļaujas pētījumi par struktūru un procesiem valdībā vai jebkurā citā ekvivalentā sistēmā, kas nodrošina drošību, likumību un citas sabiedrības eksistencei nepieciešamas lietas. Tādējādi politoloģijā tiek iekļautas tirdzniecības savienības, korporācijas, reliģiskās sistēmas un citas kolektīvās intelekta izpausmes jomas, kas strukturāli līdzinās valsts pārvaldes sistēmai. Politologi pievērš uzmanību varas nodošanai un dalīšanai sabiedrībā, kas bieži ir saistīta ar savstarpēji konfliktējošām interesēm. Politoloģijas nozare, kura pēta atsevišķa indivīda politisko [[Uzvedība|uzvedību]] un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni, ir [[biheiviorālisms]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Svētā Matīsa dienas kauja
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika pie Vīlandes (kartē - ''Fellin'').
|date=[[1217]]. gada [[21. septembris]]
|place= netālu no [[Vīlande]]s pilskalna [[Sakala]]s zemē
|result=krustnešu uzvara
|combatant1= '''Igaunijas zemju konfederācija'''
([[Sakala]], [[Ridala]], [[Harija]], [[Virija]], [[Rēvele]], [[Jerva]])
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]'''
 '''[[Zobenbrāļu ordenis]]'''
 [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[līvi]]
[[Tālava]]s [[leti]]
|commander1=[[Lembits]]†
|commander2= grāfs [[Alberts no Lauenburgas]],
[[Folkvins]]
[[Kaupo]]†
[[Bernhards no Lipes]]
|strength1=ap 6000
|strength2=ap 3000
|casualties1=vairāk kā 1000 nogalināti, tai skaitā karavadonis Lembits un Sakalas vecākie Votele, Manivalde u.c.
|casualties2=līvu karavadonis Kaupo
}}

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Jēkabpils
| settlement_type           = Valstspilsēta
| image_skyline             = Jēkabpils lynx - panoramio.jpg
| image_caption             = Jēkabpils Vecpilsētas laukums
| image_flag                = Jēkabpils flag.svg
| flag_link                 = Jēkabpils karogs
| flag_size                 = 150px
| image_shield              = Coat of Arms of Jēkabpils.svg
| shield_link               = Jēkabpils ģerbonis
| shield_size               = 75px
| image_blank_emblem        = Logo of Jēkabpils.svg
| blank_emblem_type         = [[Logo]]
| pushpin_map               = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position    =
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flag|Latvija}}
| subdivision_type2         = Novads
| subdivision_name2         = [[Jēkabpils novads]]
| established_title         = Pilsētas tiesības
| established_date          = no [[1670. gads|1670]]. gada
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| seat_type                 = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat                      = {{val|de|Jakobstadt}}
                              {{val|pl|Jakubów}}
| government_type           =
| leader_title             = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] domes priekšsēdētājs
| leader_name              = [[Raivis Ragainis]]
([[Latvijas Zaļā partija|LZP]])
| area_footnotes            = <ref name="Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf|title=Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats|publisher=Jēkabpils pilsētas pašvaldība|accessdate={{dat|2015|7|2||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200919113925/https://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf}}</ref>
| area_total_km2            = 25.53
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jēkabpils}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 10
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset                = +2
| timezone_DST              = EEST
| utc_offset_DST            = +3
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 42 | longEW = E
| elevation_m               = 74 — 110
| postal_code_type          = Pasta indeksi
| postal_code               = LV-52(01-06)
| area_code                 = (+371) 652
| website                   = {{URL|http://www.jekabpils.lv}}
| footnotes                 =
}}
'''Jēkabpils''' ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], ietilpst [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]] un ir tā administratīvais centrs. Pilsēta izvietojusies [[Daugava]]s abos krastos gan [[Sēlija|Sēlijā]], gan [[Latgale|Latgalē]]. Pieder [[Zemgales plānošanas reģions|Zemgales plānošanas reģionam]]. Jēkabpilī dzīvo 21 418 (2022. gada dati) iedzīvotāji. Jēkabpils ir nozīmīgs satiksmes mezgls: autoceļu un dzelzceļu krustpunkts.

sentences: {{jāuzlabo|dažās sadaļās klibo valoda, atsauces, antīkās leģendas bez atsaucēm}}

sentences:
]]
'''Ceļojums''' ir ilgstošs [[braukšana|brauciens]] vai [[iešana|gājiens]] ārpus pastāvīgās [[dzīvesvieta]]s, starp dažādām ģeogrāfiskajām atrašanās vietām. Parasti ceļojumu laikā apskata, izpēta noteiktu teritoriju, pilsētu, valsti. Visas [[persona]]s darbības ceļojumu laikā vienotā terminā sauc par [[tūrisms|tūrismu]].

sentences:
'''Malons''' var būt:
* [[Karls Malons]] (''Karl Malone''), ASV basketbolists
* [[Mozess Malons]] (''Moses Malone''), ASV basketbolists

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=Vikipēdija hindi
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|lozungs=
|veids=[[Interneta enciklopēdija]]
|valsts=
|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]
|izveidotāji=
|darbību_uzsāka={{dat|2003|7|11||bez}}
|valodas=[[hindi]]
|komerciāla=Nē
|reģistrācija=Iespējama
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Szamár 038.jpg
| att_nosaukums =Equus asinus
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus asinus
| suga_lv =Mājas ēzelis
|     izplatība =
| binomial =Equus asinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Mājas ēzelis''' (''Equus asinus'') ir zirgu [[Ģints (bioloģija)|ģints]] (''Equus'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. Pastāv uzskats, ka tas ir cēlies no [[Āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]]<ref name="Kletona">Džuljeta Kletona-Broka "Zirgi. Enciklopēdija", Apgāds Zvaigzne ABC {{ISBN|9984-17-076-4}}</ref> (''Equus afracanus''). Skarbo dzīves apstākļu ietekmē ēzelis izveidojies par ļoti spēcīgu un izturīgu [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas veic lielus attālumus, nesdams smagas kravas, turklāt patērē maz [[barība]]s un [[ūdens]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briežu mednieks
| attēls                   = The Deer Hunter poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Deer Hunter''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Maikls Čimino]]
| producents               =
* [[Maikls Dīlijs]]
* [[Berijs Spaikingss]]
* Maikls Čimino
* [[Džons Peverals]]
| scenārija autors         = [[Deriks Vašburns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džons Kazeils]]
* [[Džons Sevedžs]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Stenlijs Maierss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[EMI]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1978|12|8|Losandželosa|1979|2|23|ASV|}}
| ilgums                   = 178 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deer-hunter-1978|title=The Deer Hunter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 2, 2019|archive-date={{dat|2019|05|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190502170237/http://www.bbfc.co.uk/releases/deer-hunter-1978}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vjetnamiešu valoda|vjetnamiešu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deerhunter.htm|title=The Deer Hunter|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 2, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|49 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Briežu mednieks''' ({{val|en|The Deer Hunter}}) ir 1978. gada kara drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Maikls Čimino]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džons Kazeils]], [[Džons Sevedžs]], [[Kristofers Volkens]] un [[Merila Strīpa]]. Filmā vienu no lomām atveido latviešu izcelsmes aktrise [[Rutanja Olda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1978|12|8||bez}} Losandželosā.

sentences:
, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

sentences:
un apgleznoja [[Sergejs Maļutins]]]]
'''Matrjoška''' ({{val|ru|матрёшка}}, {{izrunā|mɐˈtrʲɵʂkə}}, no sieviešu [[personvārds|personvārda]] [[Matrjona]] (''Матрёна'')) ir tradicionāla [[krievi|krievu]] [[rotaļlieta]]. Tā ir no [[koksne|koka]] izdobta parasti 16—17 centimetrus augsta [[lelle]], kurā var ielikt tādu pašu tikai mazāku lelli, savukārt mazākajā lellē — vēl mazāku lelli un tā tālāk. Šīs lellītes parasti ir apgleznotas krievu kultūras motīvos. Pirmās matrjoškas 1890. gadā izveidoja krievu amatnieks [[Vasīlijs Zvjozdočkins]] (''Василий Звёздочкин''), bet 20. gadsimta vidū tās pirmoreiz izstādītas izstādē kā [[Krievija]]i raksturīgas rotaļlietas. Lielākā zināmā Krievijā izgatavotā matrjoška ir metru augsta un pusmetra diametrā.<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Zināmākās matrjoškas – ar sarkanu lakatu un dzeltenā sarafānā |author= Ilze Knusle-Jankevica |date= 2016. gada 7. jūnijs |publisher= [[Jelgavas Vēstnesis]] |url= http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |accessdate= 2017. gada 26. augustā |journal=  |archive-url= https://web.archive.org/web/20170803094704/http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |archive-date= {{dat|2017|08|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |    nosaukums = Ķivuļi
 |       platums = 260px
 |        attēls =Carduelis spinus Jaroměř 2013 3.jpg
 | att_nosaukums =[[Ķivulis]] (''Spinus spinus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Spinus
| ģints_lv=Ķivuļi
| ģints_r=Ķivuļu ģints
| binomial = Spinus <small>([[Carl Ludwig Koch|Koch]], 1816)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Ķivuļi''', '''ķivuļu ģints''' (''Spinus'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 20 neliela auguma mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Gandrīz visas ķivuļu sugas izplatītas [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], izņemot [[ķivulis|ķivuli]], kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Arī [[Latvija|Latvijā]] sastopama vienīgā Eirāzijas ķivuļu [[suga]] — [[ķivulis]] (''Spinus spinus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |title=Žubīšu dzimta |access-date={{dat|2014|02|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110605230757/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |archivedate={{dat|2011|06|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences: [[SQL]] '''Select''' vaicājums atgriež ierakstus no vienas vai vairākām [[datu bāze]]s tabulām (skatījumiem vai citiem objektiem). Select vaicājums parasti ir visbiežāk izplatītais Datu manipulēšanas valodas teikums.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Listen|filename=Thunder.ogg|title=Pērkons|description=Pērkona rīboņa lietusgāzes laikā|format=[[Ogg]]}}

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kornēlijs
| vārds_orģ           = ''Cornelius''
| attēls              = 21-St.Cornelius.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 21. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[251. gads|251]]. gada marts
| term_beigas         = [[253. gads|253]]. gada jūnijs
| priekštecis         = [[Fabiāns]]
| pēctecis            = [[Lūcijs I]]
| dzim_dati           = dzimšanas datums nezināms
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = [[253. gads|253]]. gada jūnijā
| mir_vieta           = [[Čivitavekija]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Velta Toma
|     vārds_orig =
|         attēls = Velta Toma.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]], [[Neretas pagasts]] ''Šausmāni''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{flaga|Kanāda}} [[Kanāda]], [[Toronto]]
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Nikolajs Skuja]] (1938)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Velta Pavasara
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Veismanis
| vārds_orig = ''August Weismann''
| attēls = AugustWeismann.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1834
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācu konfederācija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1914
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Freiburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas = [[Freiburgas Universitāte]]
| alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[neodarvinisms]], [[Veismaņa barjera]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Třeboňsko - Suillus flavidus 01.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. flavidus
| suga_lv =Purva sviestbeka
| binomial =Suillus flavidus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Mājsaimniecība''' ir viens vai vairāki cilvēki, kas dzīvo vienā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus.<ref>Centrālā Statistikas Pārvalde [https://www.csb.gov.lv/lv/statistika/statistikas-temas/socialie-procesi/mba/tabulas/metadati-majsaimniecibu-budzets-un-paterina-izdevumi Mājsaimniecību budžets un patēriņa izdevumi]</ref> Mājsaimniecības kā analīzes pamatvienību izmanto daudzos [[socioloģija|socioloģiskos]], [[mikroekonomika|mikroekonomiskos]] un valsts pārvaldes modeļos<ref>Ranasinghe ,WC and Hemakumara, GPTS(2018), [http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 Spatial modelling of the householders' perception and assessment of the potentiality to improve the urban green coverage in residential areas: A case study from Issadeen Town Matara] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180803074300/http://rjs.ruh.ac.lk/index.php/rjs/article/view/174 |date={{dat|2018|08|03||bez}} }}, Sri Lanka, Ruhuna Journal of Science,Vol 9(1);</ref> un tās spēlē svarīgu lomu ekonomikā un mantošanas likumdošanā.<ref>Arthur O'Sullivan, Steven M. Sheffrin. [https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 Economics: Principles in action] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220014709/https://www.savvas.com/index.cfm?locator=PSZu4y&PMDbSiteId=2781&PMDbSolutionId=6724&PMDbSubSolutionId=&PMDbCategoryId=815&PMDbSubCategoryId=24843&PMDbSubjectAreaId=&PMDbProgramId=23061 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}. Upper Saddle River, New Jersey 07458 : Prentice-Hall, 2003. 29. lpp. {{ISBN|978-0-13-063085-8}}</ref>

sentences:
([[brokoļi|brokoļu]]) šķirne]]
'''Fraktālis''' ({{val|fr|fractal}}, no {{val|la|fractus}} — 'sašķelts, sadalīts') ir [[ģeometriska figūra]], kura sastāv no vairākām (principā [[bezgalība|bezgalīgi]] daudzām) daļām, kas ir līdzīgas visai figūrai kopumā. Var teikt, ka fraktāļiem piemīt pašlīdzība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |title=Fraktāļi |access-date={{dat|2009|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |archivedate={{dat|2008|06|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |date={{dat|2008|06|22||bez}} }}</ref> Fraktāļus var iegūt, atkārtoti dalot kādu figūru vai [[virsma|virsmu]] aizvien sīkākās daļās. Plašākā nozīmē fraktāļi ir [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]]s [[Eiklīda telpa|Eiklīda telpā]], kurām [[dimensija|dimensiju]] skaits nav vesels skaitlis.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Tadejs
|      dzimšanas datums = 1. gadsimts
|          nāves datums = 1. gadsimts
|        piemiņas diena = 28. oktobris ([[Romas katoļu baznīca]])<br>19. jūnijs ([[Pareizticība|pareizticīgie]])
|                  godā = Kristietība
|                attēls = Anthonis van Dyck 088.jpg
|         attēla izmērs = 220px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = Persija
|             nosaukums = [[12 apustuļi|Apustulis]]
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Meņģeles pagasts
| karte             = Meņģeles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Meņģele
| mērs              = Vija Kauliņa
| platība           = 89,75
| iedzīvotāji       = 656<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 656 / 89.75 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
'''Voldemārs''' var būt:
* [[Voldemārs (personvārds)]] — vīriešu personvārds

sentences:
{{Cita nozīme|juristu|mācītāju|Baltazars Bergmanis (mācītājs)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Baltazars fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Balthasar von Bergmann''
|         attēls = Baltazars_Bergmans.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Baltazara fon Bergmana (apakšā) ēnu profils (J.K.Broces zīmējums)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Baltazars Bergmanis (mācītājs)|Baltazars Bergmanis]]; māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts), [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs) un [[Liborijs fon Bergmanis]] (''Liborius von Bergmann'', 1754-1823, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margarēte, dzim. Berga (kāzas 1768. gada 27. novembrī [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Zvejošana''' jeb '''zveja''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana, ko veic ar īpašiem rīkiem. Parasti zivju ķeršana notiek [[brīvā daba|brīvā dabā]]. Zvejošanas tehnikas ir dažādas. Zivis var [[makšķerēšana|makšķerēt]], ķert ar [[tīkls|tīkliem]], [[murds|murdiem]], [[žebērklis|žebērkli]] vai [[tralis|traļiem]]. Zvejot var no dažāda veida [[zvejas kuģis|zvejas kuģiem]] vai [[laiva]]s, kā arī stāvot ūdenī vai ūdenstilpes krastā. Nereti ar terminu zvejošana apzīmē arī citu ūdens dzīvnieku ķeršanu, piemēram, [[gliemenes|gliemeņu]], [[gliemji|gliemju]] vai [[vēžveidīgie|vēžveidīgo]] ķeršanu, toties neapzīmē zivju iegūšanu [[zivjaudzētava|zivjaudzētavās]] vai [[vaļu medības]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Dzirne
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Dzirne.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Maskavas universitātes ķirurģijas profesors J. Dzirne (1913)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt = pēc 1938. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Beiruta]]? (tagad {{flag|Libāna}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Krišjānis Dzirne]], Jūlija Dzirne
|          brāļi = Maksis Frīdrihs Oto, Hermanis, Frīdrihs, Ēvalds
|          māsas = Marija Vilhelmīne Amālija Kapele<ref>[https://www.geni.com/people/Johannes-Karl-Dsirne/6000000007658807037 geni.com]</ref>
|   dzīvesbiedrs = Klāra Dzirne
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Vītauta Dižā Universitāte]], [[Maskavas universitāte]], [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = starptautiskas publikācijas ķirurģijas un uroloģijas jomās, <br />[[Etiopija|Abesīnijas]] medicīnas ģenerālinspektors
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kazari
| citvaloda         = et
| oriģinālnosaukums = Kasari jõgi
| attēls            = Kasari_jõgi_1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kazari upe
| izteka            = pie [[Rabivere]]s ciema
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Matsalu līcis]]
| sāk_plat_d=59 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=15 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m= 40| sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=58 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=02 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 114
| iztekas_augstums  = 64,5
| ietekas_augstums  = 0
| kritums_km     =
| caurtece          = 23-28
| gada_notece       =
| baseins           = 3213,1
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Jaunvārds''' jeb '''neoloģisms''' (no {{val|el|νέος}} (''neos'') — 'jauns' + λόγος (''logos'') — 'vārds') ir vārds, kas darināts, lai apzīmētu jaunu jēdzienu vai aizstātu svešas cilmes vārdu. Jaunvārdam saglabājoties aktīvajā vārdu krājumā, tas savu jaunvārda statusu zaudē, taču, ja vārds "neiedzīvojas", tas nonāk pasīvajā vārdu krājumā. Īpaši izceļami latviešu valodas jaunvārdu darinātāji [[Juris Alunāns]], [[Atis Kronvalds|Kronvaldu Atis]], [[Rainis]], [[Andrejs Upīts]] u.c.<ref>[https://web.archive.org/web/20100228200925/http://www.liis.lv/latval/leksikologija/leksikolog/leks24.htm Jaunvārdi jeb neoloģismi] {{lv ikona}}</ref> Latviešu valodā ir vērojamas [[pūrisms (valodniecībā)|pūrisma]] tendences,<ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=149&id=846&PHPSESSID=f2f2... Pūrisms un latviešu valoda] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110527185241/http://www.vvk.lv/index.php?sadala=149&id=846&PHPSESSID=f2f2... |date={{dat|2011|05|27||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> kas izpaužas jaunu vārdu darināšanas un lietošanas veicinošu pasākumu rīkošanā kā [[Gada vārds Latvijā]], kurā par gada vārdu ir atzīti tādi jaunvārdi kā [[zīmols]], [[mēstule]],<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/205099-gada_varda_titulu_iegust_mestule Gada vārda titulu iegūst "mēstule"] {{lv ikona}}</ref> [[Dabas katastrofa#Smogs|smacenis]],<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/210315-par_gada_vardu_klust_smacenis Par gada vārdu kļūst "smacenis"] {{lv ikona}}</ref> [[glābējsilīte]]<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/300514-par_gada_vardu_atzits_glabejsilite Par gada vārdu atzīts "glābējsilīte"] {{lv ikona}}</ref> un [[zibakcija]].<ref>[http://www.delfi.lv/news/national/politics/gada-vards-zibakcija-nevards-pa-lielam-izteiciens-dombrovska-varsma-par-kraniem.d?id=36307767 Gada vārds — 'zibakcija', nevārds — 'pa lielam', izteiciens — Dombrovska vārsma par krāniem] {{lv ikona}}</ref> Jaunvārdu apakškategorija ir [[okazionālisms|okazionālismi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dāvids Hieronīms Grindelis
|          vārds_orig =
|              attēls = Fo3395 3b david hieronymus grindel.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1776
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zaķusala|td=Latvija}}
|              m_gads = 1836
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 08
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Jēnas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[Botānika]], [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dāvids Hieronīms Grindelis''' ({{val|de|David Hieronymus Grindel}}, {{val|ru|Давид Иероним Гриндель}}; 1776-1836) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Rīga]]s aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis un izdevējs. [[Tērbatas Universitāte]]s ķīmijas un farmācijas profesors (1804), rektors (1810-1812).

sentences:
(''Amytornis striatus'') riesta laikā]]
'''Riests''' ir [[rāpuļi|rāpuļu]], [[putni|putnu]], [[zīdītāji|zīdītāju]] dzimumuzbudinājuma izpausme, kas saistīta ar pārošanos. Riests raksturīgs galvenokārt [[tēviņš|tēviņiem]], dažkārt arī [[mātīte|mātītēm]]. Riests sākas vairākas [[diena]]s, reizēm vairākus [[mēnesis|mēnešus]] pirms pārošanās. Riesta laikā izpaužas dažādas morfofizioloģiskas izmaiņas, kā sēklinieku un maksts piebriešana, "kāzu tērpa" veidošanās. Riestu regulē [[dzimumhormoni]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Tartu Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Tartu Ülikooli Kliinikum.JPG
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka L. Pūsepa ielā
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 58 | latm  = 22 | lats  = 11.91 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 0.1 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1998 (1632)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.kliinikum.ee/eng/}}
| other_links         =
}}
'''Tartu Universitātes slimnīca''' ({{val-et|Tartu Ülikooli Kliinikum}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Tartu]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences: '''Kaplis''' ir rokas [[darbarīks]], kas [[dārzkopība|dārzkopībā]] un [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] tiek izmantots [[augsne]]s irdināšanai, [[ravēšana]]i un [[nezāles|nezāļu]] iznīcināšanai. Kapli veido asmens, parasti izgatavots no metāla, un garš kāts. Kaplis ir līdzīgs [[cērte]]i.

sentences: '''Nonijs''' jeb '''noniuss''' (no portugāļu matemātiķa Pedro Nuniša — ''Nunez'' (1492—1577) — vārda [[latīņu valoda|latinizētās]] formas ''Nonius'') ir [[Mērinstruments|mērīšanas līdzekļa]] papild[[skala]], kas paredzēta pamatskalas vienības daļu precīzai nolasīšanai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dārbi
 | official_name            = ''Derby''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Derby Cathedral.jpg
 | image_caption            = Dārbi katedrāle
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Derby.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = United Kingdom#Anglija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Zeme
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_type3        = Grāfiste
 | subdivision_name         = {{GBR}}
 | subdivision_name1        = {{ENG}}
 | subdivision_name2        = [[Austrummidlenda]]
 | subdivision_name3        = [[Dārbišīra]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 78.03
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 236300
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +0
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 52 | latm = 55 | lats =  | latNS = N
 | longd = 1 | longm = 28 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.derby.gov.uk/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Orlen S.A.''
| native_name      =
| logo             = Orlen logo.png
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Plocka]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s produktu ražošana un izplatīšana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.orlen.pl orlen.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Orlen Spółka Akcyjna''''' (līdz 2023. gadam ''Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna'' jeb ''PKN Orlen'') ir [[Polija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.<ref name="notesfrompoland 2022.11.03" /> ''Orlen'' galvenais birojs atrodas [[Plocka|Plockā]]. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Azelaīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H16O4
|molmasa=188,23
|blīvums=1251
|kušanas temperatūra=106,5 °C
|viršanas temperatūra=287 °C pie 100 mmHg
}}
'''Azelaīnskābe''' (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Azelaīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''azelainātiem'''. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Augšdelma un galvas stumbrs''' ({{val|la|truncus brachiocephalicus}}) ir [[artērija]], kas atiet no [[Aortas loks|aortas loka]] (''arcus aortae'') otrās [[ribas]] [[Skrimslis|skrimšļa]] līmenī. Virzoties uz augšu un pa labi augšdelma un galvas stumbrs labā atslēgkaula un krūškaula [[locītava]]s (''articulatio sternoclavicularis'') līmenī sadalās divās gala zaros — labo [[Arteria carotis communis|kopējo miega artēriju]] un kreiso [[arteria subclavia|zematslēgkaula artēriju]].<ref name="Sapin.etal2001"/> Aiz augšdelma un galvas stumbra atrodas [[elpvads]] un no priekšas — labā [[Vena brachiocephalica|augšdelma un galvas vēna]] (''vena brachiocephalica'').<ref name="Sapin.etal2001"/>

sentences:
pārbrauktuves]]
'''Dzelzceļa līnija Zemitāni—Šķirotava''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Zemitāni (stacija)|Zemitānu]] un [[Jāņavārti|Jāņavārtu]] ([[Šķirotava (stacija)|Šķirotavas]] stacijas J parks) stacijas, kuras ir vienīgās stacijas līnijā. Līnijas garums ir 4 km, tajā ir 2 sliežu ceļi, kuri abi ir elektrificēti, bet elektrovilcienu kustība līnijā nenotiek. Salīdzinot ar citām dzelzceļa līnijām, šajā līnijā kursē visvairāk kravas vilcienu diennaktī — 45 vilcieni abos virzienos (pēc 2013./2014. gada grafika<ref name="parskats">{{Tīmekļa atsauce |url=http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2014; VAS Latvijas dzelzceļš |access-date={{dat|2013|11|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140331185524/http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |archivedate={{dat|2014|03|31||bez}} }}</ref>). Maksimālais vilcienu kustības ātrums līnijā ir 40 km/h.<ref name="parskats" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Gordons Leings
|     vārds_orig = ''Alexander Gordon Laing''
|         attēls = Alexander Gordon Laing.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Aravana]], [[Tombuktu]]<br />(mūsdienās [[Mali]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamatkrāsas
| attēls                   = Primaryposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Primary Colors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Džonatans Kreins]]
* [[Nīls Makliss]]
* Maiks Nikolss
| scenārija autors         = [[Elēna Meja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Adrians Lesters]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Pols Gilfoils]]
| mūzika                   = [[Rajs Kūders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mutual Film Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|20|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|title=Primary Colors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 3, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190603174439/https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|archivedate={{dat|2019|06|03||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=primarycolors.htm|title=Primary Colors (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamatkrāsas"''' ({{val|en|Primary Colors}}) ir 1998. gada drāma, kas balstīta uz Džo Kleina romānu ''Primary Colors: A Novel of Politics''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Emma Tompsone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Adrians Lesters]], [[Mora Tīrnija]] un [[Pols Gilfoils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|2|20||bez}}.

sentences: '''11. jūnijs''' ir gada 162. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (163. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 203 dienas.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

sentences:
{{Karoga infokaste
 |       Name = Piedņestras Moldāvu Republikas
 |      Image = Flag of Transnistria (state).svg
 |        Use = 011010
 | Proportion = 1:2
 |   Adoption = {{dat|2000|7|25||bez}} (oficiāli)
 |     Design = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana, kā arī [[sirpis un āmurs]] ar zvaigzni virs tā karoga augšējā kreisā stūrī. Identisks ar bijušās [[Padomju Savienība]]s republikas [[Moldāvijas PSR]] karogu
 |     Image2 = Flag of Transnistria (variant).svg
 |       Use2 = 100000
 |Proportion2 = 1:2
 |    Design2 = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana
 |     Image3 = Presidential Standard of the Pridnestrovian Moldavian Republic.svg
 |       Use3 =
 |Proportion3 = 1:1
 |    Design3 = Piedņestras Moldāvu Republikas prezidenta standarts
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

sentences:
, kas tradicionāli tiek uzskatīta par Golgātas atrašanās vietu]]
'''Golgāta''' ({{val|de|Golgatha}}, cēlies no {{val|el|Γολγοθάς}}, {{val|arc|Gûlgaltâ}} — ‘galvaskauss; pakalns, kas apaļš kā galvaskauss’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=253}}</ref> saskaņā ar [[evaņģēlijs|evaņģēlijiem]] ir pakalns [[Jeruzaleme]]s tuvumā, vieta, kur [[Jēzus Kristus]] tika [[Jēzus krustā sišana|sists krustā]]. Bībelē Golgāta tiek tulkota kā ‘pieres vieta’. Tikusi uzskatīta par pasaules sakrālo centru.

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences: '''Ziemeļu polārais loks''' ir viena no piecām galvenajām [[paralēle|paralēlēm]], kas atzīmēta uz [[Zeme]]slodes [[ģeogrāfiskā karte|kartes]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Viļņas Universitāte
|image             = VU_Centrinių_rūmų_ansamblis.jpg
|image_caption =
|latin_name        = ''Universitas Vilnensis''
|motto             = ''Hinc itur ad astra''
|tagline           =
|established       = 1579. gads (slēgta no 1832. līdz 1919. gadam)
|vision            =
|type              = valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Rimvīds Petrausks
|faculty           =
| map_type            = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| latd  = 54.6825 | latNS  = N
| longd = 25.287222 | longEW = E
|staff             = 2926
|students          = 19996 (2020)
|postgrad          =
|doctoral          = 847
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = http://www.vu.lt
|logo              = VU-logotype.png|150px|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunjelgavas pagasts
| karte             = Jaunjelgavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Jaunjelgava
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 5,08
| iedzīvotāji       = 117<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 114 / 5.08 round 1}}
| izveidots         = 1996
}}

sentences: '''"X-cilvēki"''' ({{val|en|X-Men}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu ideja pieder studijai ''[[Marvel Entertainment]]'', bet izplatītājs ir kinokompānija ''[[20th Century Studios]]''.

sentences:
[[Kategorija:Parki]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Īrijā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Driādes
|         binomial = Dryas
|           attēls =Dryas integrifolia 1997-08-05.jpg
|       att_izmērs =200px
|    att_nosaukums =''Dryas integrifolia''
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Eudicots
|         klase_lv =
|            rinda =Rosales
|         rinda_lv =Rožu rinda
|           dzimta =Rosaceae
|        dzimta_lv =Rožu dzimta
|            ģints =Dryas
|         ģints_lv =Driādes
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ruskoje Ustje
| oriģinālnosaukums    = ''Русское Устье''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}/{{URS}}
| latd=71| latm=01| lats= | latNS=N
| longd=149| longm=00| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Indigirka]]s grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1929
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1939
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 6<ref>[http://climatebase.ru/station/21849 Climatebase.ru Русское Устье, Саха (Якутия) респ., Российская федерация #21849]</ref>
| vid_t                = -15,7
| vas_t                = 28,9
| ziem_t               = -51,0
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ruskoje Ustje»''' ({{val|ru|Полярная станция «Русское Устье»}}) ir slēgta [[Padomju Savienība|PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref> Izvietojusies 18 km uz dienvidiem no [[Ruskoje Ustje]]s ciema tā vecajā atrašanās vietā [[Indigirka]]s upes grīvā pie Ruskoustjiskas attekas lejpus [[Berelēha]]s ietekas tajā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Allajiahas uluss|Allajiahas ulusā]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 39
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 9
|             5. čaula = 2
|              simbols = Y
|             atommasa = 88,90584(2)
|   valences elektroni = [Kr]4d15s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sublimēti itrija kristrāli (dendrīti) un 1 cm3 kubiņš
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,22
|              blīvums = 4472
|  kušanas temperatūra = 1799 K (1526 °C)
| viršanas temperatūra = 3906 K (3336 °C)
}}

sentences: '''UUCP''' ({{val|en|'''U'''nix to '''U'''nix '''C'''o'''P'''y}} - "kopēšana no [[UNIX]] uz UNIX", sastopams arī skaidrojums '''''U'''nix to '''U'''nix '''C'''opy '''P'''rotocol'') ir [[datorprogramma|datorprogrammu]] un [[tīkla protokols|protokolu]] kopums, kas ļauj izpildīt komandas attālināti un pārvietot [[datne]]s, [[e-pasts|e-pastu]] un jaunumus starp [[dators|datoriem]]. Tas pirmoreiz parādījās [[1979]]. gadā, kad UUCP tika iekļauts [[UNIX]] 7. versijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = Ričards Bakminsters Fulers
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Richard Buckminster Fuller''
|         attēls = BuckminsterFuller cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Bakminsters Fulers 1917. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Miltona, ASV
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Losandželosa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Trūkumzālītes
| ģints = Herniaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Herniaria caucasica kz01.jpg
| att_nosaukums = ''Herniaria caucasica''
}}
'''Trūkumzālītes''' ({{val|la|Herniaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Mongolija|Mongolijai]] un [[Himalaji|Himalajiem]], no [[Makaronēzija|Makaronēzijas]] līdz [[Arābijas pussala|Arābijas pussalai]] un [[Āfrika|Āfrikai]], no [[Bolīvija|Bolīvijas]] līdz Argentīnas ziemeļrietumiem, kā arī [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:19936-1|title=Herniaria Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-23|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hugo Grocijs
|          vārds_orig = Hugo Grotius
|              attēls = Michiel_Jansz_van_Mierevelt_-_Hugo_Grotius.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hugo Grocijs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1583
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Delfta]], [[Nīderlandes apvienotās provinces]] (tagad {{NED}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1645
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rostoka]], [[Zviedru Pomerānija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[dabiskās tiesības]], [[kara filozofija]], [[starptautiskās tiesības]], [[politiskā filozofija]], [[teoloģija]]
|          alma_mater = [[Leidenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Aristotelis]], [[Bībele]], [[Cicerons]], [[Roterdamas Erasms]], [[Fransisko de Vitorija]], [[Žans Bodēns]], [[Fransisko Suaress]]
|          ietekmējis = [[Tomass Hobss]], [[Samuels fon Pūfendorfs]], [[Džons Loks]], [[Džambatista Viko]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Imanuels Kants]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[skotu apgaismība]], [[ASV tēvi - dibinātāji]]
|               darbi = ''De jure belli ac pacis'', 1625
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|mūsdienu valsti|Ķīna (nozīmju atdalīšana)|Ķīna}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ķīnas Tautas Republika
|        vietējais_nosaukums = {{vunblist|{{nobold|{{zh-hans|中华人民共和国}}}} |{{small|''Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó''}}}}
|           karoga_nosaukums = ĶTR karogs
|              karoga_attēls = Flag of the People's Republic of China.svg
|          ģerboņa_nosaukums = ĶTR ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = National Emblem of the People's Republic of China.svg
|              kartes_attēls = CHN orthographic.svg
|            kartes_paraksts = ĶTR un ārvalstu teritorijas, uz kurām tā izvirza pretenzijas ([[Arunāčala Pradēša]] un [[Taivāna (sala)|Taivāna]] gaiši zaļā krāsā).
|               valsts_himna = {{vunblist|{{val|zh-hans|《义勇军进行曲》}} |''Yìyǒngjūn Jìnxíngqǔ''{{nbsp|2}}{{small|([[piņjiņs]])}} |{{small|"[[Brīvprātīgo maršs]]"}} }}
|             valsts_valodas = {{nowrap|[[Standarta ķīniešu valoda|Standarta ķīniešu]]<ref name="langlaw">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gov.cn/english/laws/2005-09/19/content_64906.htm |title=Law of the People's Republic of China on the Standard Spoken and Written Chinese Language (Order of the Prezidents No.37) |publisher=gov.cn |accessdate=27 April 2010 |quote=For purposes of this Law, the standard spoken and written Chinese language means Putonghua (a common speech with pronunciation based on the Beijing dialect) and the standardized Chinese characters. |archive-date={{dat|2013|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130724204951/http://www.gov.cn/english/laws/2005-09/19/content_64906.htm }}</ref>}}
| languages_type = Oficiālā rakstības valoda
| languages = Dzimtenes ķīniešu
| languages_sub = yes
| languages2_type = Oficiālais skripts
| languages2 = Vienkāršotā ķīniešu<ref name="langlaw"/>
| languages2_sub = yes
| regional_languages = {{small|{{hlist |[[Mongoļu valoda|mongoļu]] |tibetiešu |[[Uiguru valoda|uiguru]] |vairākas citas}}}}
|            etniskās_grupas = 91,51% [[haņi]],<ref name="Census2010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20120120_402780233.htm |title=China's Total Population and Structural Changes in 2011 |publisher=Stats.gov.cn |accessdate=14 August 2012 |archiveurl=https://archive.today/20121129013821/www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20120120_402780233.htm |archivedate={{dat|2012|11|29||bez}} }}</ref> 55 atzītas minoritātes
|              galvaspilsēta = [[Pekina]]{{ref label|galvaspilsēta|a|}}
| latd=39 |latm=55 |latNS=N |longd=116 |longm=23 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = [[Šanhaja]]<ref>{{publikācijas atsauce |author=Chan, Kam Wing |title=Misconceptions and Complexities in the Study of China's Cities: Definitions, Statistics, and Implications |journal=[[Eurasian Geography and Economics]] |year=2007 |volume=48 |issue=4 |pages=383–412 |url=http://courses.washington.edu/chinageo/ChanCityDefinitionsEGE2007.pdf |accessdate=7 August 2011 |doi=10.2747/1538-7216.48.4.383 |archive-date={{dat|2013|01|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130115173048/http://courses.washington.edu/chinageo/ChanCityDefinitionsEGE2007.pdf }} p. 395</ref><ref>[http://china.usc.edu/(S(swqn0p55xbqmsu45cwso5lzy)A(IEcheuFczAEkAAAAODRlNTk2OTMtMDViMC00Yjk5LWFmZTgtODc1OTA1YWYxMDM4e9e8O7-g5_HYhuft0Huy7h2GlGg1))/ShowAverageDay.aspx?articleID=910 "What are China's largest and richest cities?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130923101220/http://china.usc.edu/(S(swqn0p55xbqmsu45cwso5lzy)A(IEcheuFczAEkAAAAODRlNTk2OTMtMDViMC00Yjk5LWFmZTgtODc1OTA1YWYxMDM4e9e8O7-g5_HYhuft0Huy7h2GlGg1))/ShowAverageDay.aspx?articleID=910 |date={{dat|2013|09|23||bez}} }} [[Dienvidkalifornijas Universitāte]] US-China Institute. 2007. Retrieved 15 January 2012.</ref>
| demonym = Ķīnieši
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] Ķīnas Komunistiskās partijas autoritāri pārvaldīta valsts
|       valsts_galvas_tituls = [[Ķīnas prezidents|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Sji Dzjiņpins]]{{ref label|leader|c|}}
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|              valsts_galva2 = [[Li Cjans]]
|      valsts_galvas_tituls3 = Kongresa priekšsēdētājs
|              valsts_galva3 = [[Džans Dedzjans]]
|      valsts_galvas_tituls4 = Konferences priekšsēdētājs
|              valsts_galva4 = [[Ju Dženšens]]
| legislature = Nacionālais Tautas kongress
|       neatkarības_iegūšana = [[Ķīnas vēsture|Izveide]]
|       neatkarības_notikums = Ķīnas apvienošana
|         neatkarības_datums = 221. gads p.m.ē.
|      neatkarības_notikums2 = Republikas izveide
|        neatkarības_datums2 = 1912. gada 1. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Ķīnas Tautas Republikas proklamēšana
|        neatkarības_datums3 = 1949. gada 1. oktobris
|                platība_km2 = 9 706 961
| area_footnote = {{ref label|territory|d|}}
|              platība_rangs = 3./4.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = 1 411 750 000<ref name="population">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/china-population/ |title=China Population |publisher=worldometers |accessdate=16 June 2018}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 2.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
| population_census = 1 339 724 852<ref name="Estimate2011">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20110428_402722244.htm |title=Communiqué of the National Bureau of Statistics of People's Republic of China on Major Figures of the 2010 Population Census |publisher=Stats.gov.cn |accessdate=1 November 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131108022004/http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20110428_402722244.htm |archivedate={{dat|2013|11|08||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2010
| population_census_rank = 1.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 150
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
| GDP_nominal = $12,014 triljoni<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: China |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=16 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank = 2.
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $8 643<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank = 90.
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $23,159 triljoni<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs = 2nd
|         IKP_PPP_per_capita = $15 175<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 91.
|                  Gini_gads = 2012
| Gini_change =
|                       Gini = 47,4
| Gini_ref = <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Income inequality: Delta blues |url=http://www.economist.com/blogs/analects/2013/01/income-inequality |work=The Economist |date=23 January 2013 |accessdate=23 January 2013}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                  HDI_gads = 2021
|                        HDI = {{palielinājās}} 0.768<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf  | title = Human Development Report 2016: Human Development for Everyone | publisher = United Nations Development Programme | accessdate = 16 June 2018}}</ref>
|             HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 79.
|                     valūta = [[Juaņs]] (¥)
|               valūtas_kods = CNY
|                 laika_zona = [[Ķīnas laiks]]
|                 utc_offset = +8
|                     domēns = {{vunblist| [[.cn]] |[[.中國]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://brussels38.icann.org/meetings/brussels2010/transcript-board-25jun10-en.txt |title=ICANN Board Meeting Minutes |publisher=ICANN |accessdate=25 June 2010}}</ref> |[[.中国]]}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 86
| footnote_a = {{note|minorities}} Oficiāli atzītās minoritātes
| footnote_b = {{note|complex}} Kopš 1980. gadiem vienkārša valsts politiskās struktūras aprakstīšana nav iespējama.<ref name="notsimple">Boum, Aomar (1999). [http://jpe.library.arizona.edu/volume_6/goodmanonoivol6.htm ''Journal of Political Ecology: Case Studies in History and Society''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071012203026/http://jpe.library.arizona.edu/volume_6/goodmanonoivol6.htm |date={{dat|2007|10|12||bez}} }}. Retrieved 5 May 2007.</ref><ref name="pplrepub">{{enciklopēdijas atsauce |encyclopedia=Encyclopædia Britannica |title=China |url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/111803/China |accessdate=15 March 2010 |quote=Form of government: single-party people's republic with one legislative house}}</ref> Pašlaik valsts vara pieder 7—9 Politbiroja pastāvīgās komitejas locekļiem, kurus vada komunistiskās partijas ģenerālsekretārs.<ref>[http://www.wantchinatimes.com/news-subclass-cnt.aspx?id=20121018000019&cid=1101 "New Politburo Standing Committee decided: Mingjing News"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130115173111/http://www.wantchinatimes.com/news-subclass-cnt.aspx?id=20121018000019&cid=1101 |date={{dat|2013|01|15||bez}} }}. ''Want China Times''. 18 October 2012. Retrieved 2 January 2013.</ref>
| footnote_c = {{note|leader}} Sji Dzjiņpins pašlaik ir: Ķīnas Komunistiskās partijas līderis, Ķīnas prezidents, valsts un partijas Centrālās militārās komisijas priekšsēdētājs<ref>[http://rt.com/news/china-new-leader-xi-734/ "New man at helm: Xi Jinping elected to lead China"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121116225447/http://rt.com/news/china-new-leader-xi-734/ |date={{dat|2012|11|16||bez}} }}. RT.com. 15 November 2012. Retrieved 2 January 2013.</ref>
| footnote_d = {{note|territory}} Norādīts oficiālais Apvienoto Nāciju Organizācijas sniegtais skaitlis.<ref name="UN Stat">{{Tīmekļa atsauce |url=http://unstats.un.org/unsd/demographic/products/dyb/dyb2007/Table03.pdf |title=Demographic Yearbook—Table 3: Population by sex, rate of population increase, surface area and density |publisher=UN Statistics |accessdate=2010-01-31}}</ref> Te netiek iekļauts ''Trans-Karakoram'' josla ({{nobr|5800 km2}}), ''Aksai Chin'' ({{nobr|37 244 km2}}), kā arī citas strīdīgās teritorijas. ''Encyclopædia Britannica'' Ķīnas platība ir sniegta kā {{nobr|9 572 900 km2}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/111803/China |title=China |publisher=Encyclopaedia Britannica |accessdate=16 November 2012}}</ref>
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Ilgtspējība''' ({{val-en|sustainability}}) ir [[vide]]s, kurā mēs dzīvojam, nodošana nākamajām paaudzēm, nekompromitējot nākamo paaudžu dzīves līmeni un iespējas. Pēc šīs definīcijas ilgtspējību var interpretēt ļoti dažādi, tādēļ to attiecina uz trīs pamatvirzieniem:

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Glycosides|Glikozīdi}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Faju
|attēls              = Fayu ISS002.jpg
|attēla paraksts     = Faju atola satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Fayu''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 33 |lats=  |latNS= N
|longd=151 |longm= 20 |longs=  |longEW=E
|platība             = 0,4
|garums              = 2,7
|platums             = 1,4
|lagūna              =
|atols               = 2,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 2
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Faju''' (''Fayu'') ir neapdzīvots koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, pakļauts 30 km uz austrumiem esošās Nomvinas municipalitātei. Mūsdienās neapdzīvots, bet 19. gadsimta vidū atolā bijuši ap 50 iedzīvotāji.<ref>[http://books.google.de/books?id=Qmk9AAAAYAAJ&pg=PA84 Geographisches Jahrbuch, Hrsg. E. Behm, Gotha: Justus Perthes, 1866, Seite 84]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Redklifs-Brauns
|     vārds_orig = ''Alfred Radcliffe-Brown''
|         attēls = Alfred Radcliffe-Brown.jpg
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Birmingema]], [[Apvienotā Karaliste]]
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|        tautība = [[Anglija|anglis]]
|   darba_vietas = [[Keiptaunas Universitāte]], [[Sidnejas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|    pasniedzēji =
|     sasniegumi = [[strukturālfunkcionālisms]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
}}
Sers '''Alfrēds Redžinalds Redklifs-Brauns''' (''Alfred Reginald Radcliffe-Brown''; dzimis {{dat|1881|1|17}}, miris {{dat|1955|10|24}}) bija [[Apvienotā Karaliste|britu]] [[sociālantropoloģija|sociālantropologs]]. [[Strukturālais funkcionālisms|Strukturālā funkcionālisma]] pamatlicējs. Līdz ar [[Broņislavs Malinovskis|Broņislavu Malinovski]] tiek uzskatīts par mūsdienu [[sociālā antropoloģija|sociālās antropoloģijas]] nodibinātāju.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sona
  | citvaloda         = fr
  | oriģinālnosaukums = Saône
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Saône Tournus1.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sona [[Turnisa|Turnisā]]
  | vietaskarte       = Francija
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = pie [[Viomenila]]s
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Rona]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 473
  | iztekas_augstums  = 405
  | ietekas_augstums  = 165
  | kritums           = 240
  | caurtece          = 480
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 12,6
  | baseins           = 29 900
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 48| sāk_plat_m= 5| sāk_plat_s= 32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 6| sāk_gar_m= 10| sāk_gar_s= 47| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 43| iet_plat_s= 42| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 4| iet_gar_m= 49| iet_gar_s= 7| iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Krāsas infokaste
| virsraksts       = Brūns
| virsraksta_krāsa = white
| attēls           = Attēls:Color icon brown v2.svg
| simbolisms       = [[rudens]], [[šokolāde]], [[kafija]], [[augsne]], [[akmeņi]], [[Āfrika]], [[nacisms]]
| hex              = 964B00
| r=150 | g=75 | b=0
| rgbspace         = [[sRGB color space|sRGB]]
| h= 30 | s= 100 | v= 59
| papildus         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Kerners''' var būt:

sentences:
ir tipiski zālēdāji]]
'''Zālēdāji''' ir [[organisms|organismi]], kas anatomiski un fizioloģiski ir pielāgoti uzturā lietot [[augi|augu]] pasaules [[barība|barību]]. Šo terminu visbiežāk attiecina uz [[dzīvnieki]]em. Zālēdāji var būt dažādi dzīvnieki, sākot ar [[kukaiņi]]em un beidzot ar tādiem lieliem zīdītājiem kā [[ziloņi]]em. Zālēdājus sauc arī par '''fitofāgiem''' ({{val-el|φυτόν}}, ''phuton'' — ‘augs’; {{gree|φαγεῖν}}, ''phagein'' — ‘ēst’). [[Barības ķēde|Barības ķēdē]] zālēdāji atrodas zem [[visēdāji]]em un [[gaļēdāji]]em.

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
{{jāuzlabo|nosaukumi jāsaskaņo ar rakstiem}}
{{atveidošana}}
__NOTOC__

sentences: '''Nadžimudins Gocinskis''' ([[Avāru valoda|avāru]]: ''ХӀоцоса Нажмудин,'' dzimis [[1859. gads|1859]]. gadā [[Dagestānas apgabals|Dagestānas apgabalā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris [[1925. gads|1925]]. gadā [[Rostova pie Donas|Rostovā pie Donas]], [[Padomju Savienība|PSRS]]), pazīstams arī kā '''Nadžimudins Donogo''', bija [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] reliģiska, militāra un politiska persona. Pretpadomju nemiernieku kustības līderis.

sentences: '''Esteri''' ir [[skābes|skābju]] un [[spirti|spirtu]] savienošanās reakcijas produkti. Skābe var būt gan [[organiskās skābes|organiskā skābe]], gan arī [[neorganiskās skābes|neorganiskā skābe]]. Estera [[molekula|molekulā]] izšķir skābes atlikumu un spirta atlikumu. Skābekļa atoms, kas saista šos divus atlikumus, ir no spirta. Esteru nosaukumus veido no spirta atlikuma nosaukuma un skābes atlikuma nosaukuma (kā sāļiem), piemēram, etilacetāts: ''etil-'' ir no [[etilspirts|etilspirta]] un ''-acetāts'' ir no [[etiķskābe]]s. Etilacetāts ir etiķskābes un etilspirta esteris, jeb etiķskābes etilesteris. Ja esteris ir veidojies no vairākvērtīgas skābes (piemēram, [[ftalskābe]]s), tas var saturēt vairākus spirta atlikumus un attiecīgi, ja tas ir veidojies no vairākvērtīga spirta (piemēram, [[glicerīns|glicerīna]]), tas var saturēt vairākus skābes atlikumus.

sentences:
'''HCoV-OC43''' jeb '''cilvēka koronavīruss OC43''' ({{val|en|Human coronavirus OC43}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[bētakoronavīrusi|bētakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref name="DoiJVIMissing">{{cite journal |doi=10.1128/JVI.05512-11 |title=Molecular Epidemiology of Human Coronavirus OC43 Reveals Evolution of Different Genotypes over Time and Recent Emergence of a Novel Genotype due to Natural Recombination |year=2011 |last1=Lau |first1=Susanna K. P. |last2=Lee |first2=Paul |last3=Tsang |first3=Alan K. L. |last4=Yip |first4=Cyril C. Y. |last5=Tse |first5=Herman |last6=Lee |first6=Rodney A. |last7=So |first7=Lok-Yee |last8=Lau |first8=Y.-L. |last9=Chan |first9=Kwok-Hung |last10=Woo |first10=Patrick C. Y. |last11=Yuen |first11=Kwok-Yung |journal=Journal of Virology |volume=85 |issue=21 |pages=11325–37 |pmid=21849456 |pmc=3194943}}</ref>
Vīruss atklāts [[1960. gadi|1960. gados]] kā elpceļu iekaisuma izraisītājs gan cilvēkiem, gan [[vistas|vistām]].<ref>{{Cite journal |author=Geller C, Varbanov M, Duval RE |date=2012-11 |title=Human coronaviruses: insights into environmental resistance and its influence on the development of new antiseptic strategies |journal=Viruses |volume=4 |issue=11 |pages=3044–3068 |doi=10.3390/v4113044 |pmc=3509683 |pmid=23202515}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Harasaveja
| oriģinālnosaukums    = ''Харасавэй''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=05| lats=59| latNS=N
| longd=66| longm=45| longs=34| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1953
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1987
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Harasaveja»''' vai '''Misharasaveja''' ({{val|ru|Полярная станция «Харасавэй»}})<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3419 Полярная Почта. Харасавей (Харасовэй, Мыс Харасовэй), ОГ (АМСГ, МГ-2)]</ref> ir slēgta [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas rietumu krastā Harasavejas ragā pie Harasavejahas upes ietekas [[Karas jūra|Karas jūrā]] netālu no [[Harasaveja]]s ciemata. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]].

sentences: '''Parafīns''' ({{val|de|Paraffin}}, no {{val|la|parum}} — 'maz' un ''affinis'' — 'radniecīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 487. lpp.</ref> ir [[vaski|vaskam]] līdzīgs, ķīmiski samērā inerts (no tā cēlies arī tā nosaukums) baltas krāsas [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātināto ogļūdeņražu]] jeb alkānu maisījums. "Parafīni" ir arī novecojis alkānu nosaukums. Parasti parafīna sastāvā ir alkāni ar formulām С18Н38 līdz С35Н72. Parafīna [[kušanas temperatūra]] ir 40—65 °C, blīvums 0,880—0,915 g/cm³ (15 °C temperatūrā). Grūtāk kūstošo parafīna frakciju (kuras sastāvā ir alkāni ar vairāk nekā 35 [[ogleklis|oglekļa]] atomiem), sauc par [[cerezīns|cerezīnu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mumija Abu-Džamals
|     vārds_orig = ''Mumia Abu-Jamal''
|         attēls = Portrait of Mumia Abu-Jamal, c. 1980.jpg
|     att_izmērs =
|     att_paraksts = Abu-Džamals 1980. gadā
|        dz_gads = 1954
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Clostridium perfringens.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Firmicutes
| tips_lv =
| dzimta =Clostridiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Clostridium
| ģints_lv =
| suga =Clostridium perfringens
| suga_lv =
| sinonīmi =
* ''Bacillus aerogenes capsulatus''
* ''Bacillus empysematosus''
* ''Bacillus perfringens''
* ''Bacillus phlegmonis emphysematosae''
* ''Bacillus welchii''
* ''Bacterium welchii''
* ''Clostridium plagarum''
* ''Clostridium welchii''
| kategorijas = nē
}}
'''''Clostridium perfringens''''' ir grampozitīva obligāti anaeroba baktērija. Ir zināmi 168 celmi.<ref name="Hoang.etal2008"/> Patogēns cilvēkiem izraisa [[Gāzes gangrēna|gāzes gangrēnu]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džeimss Randi
 |    vārds_orig = ''James Randi''
 |        attēls = RANDI.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1928
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 7
 |      dz_vieta = {{vieta|Kanāda|Toronto}}
 |        m_gads = 2020
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 20
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Florida|Planteišona}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = iluzionists, rakstnieks, skeptiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Deivi Orangels Penja Arteaga (precējušies 2013. gadā)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.southflorida.com/theater-and-arts/sf-jose-alvarez-amazing-randi-art-hollywood-20150326-story.html|title=Now you see them: The tricky world of the Amazing Randi and Jose Alvarez|publisher=Southflorida.com|author=Phillip Valys|date=26 March 2015|accessdate=30 March 2016|archive-date={{dat|2018|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180926193114/http://www.southflorida.com/theater-and-arts/sf-jose-alvarez-amazing-randi-art-hollywood-20150326-story.html}}</ref>
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = JamesRandiSignature.png
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Vielas infokaste
|              nosaukums =
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula =
|                molmasa =
|                blīvums =
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}</pre>

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = 2020. gada sprādzieni Beirūtā
| image                    = Damages after 2020 Beirut explosions 1.jpg
| caption                  = Sprādziena sekas: pa kreisi redzamas graudu glabātuves, bet pa labi applūdušais sprādziena krāteris
| map                      = Libāna
| latd  = 33 | latm  = 54 | lats  = 5 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 31 | longs = 8 | longEW = E
| time                     = 18:08:18 [[Eastern European Summer Time|EEST]] (15:08:18 [[Coordinated Universal Time|UTC]])<br/>(otrais sprādziens)
| duration                 =
| date                     = {{start date|2020|08|04|df=y}}
| venue                    = Beirūtas osta
| location                 = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
| type                     =
| reported deaths          = 207
| reported injuries        = 6500+
| reported missing         = 9
| reported property damage = [[United States dollar|US$]]10–15 miljardi
| displaced                = ap 300 000
}}
{{dat|2020|8|4}} [[Libāna]]s galvaspilsētas [[Beirūta]]s ostā notika divi sprādzieni.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Divos sprādzienos Libānas galvaspilsētā 78 bojāgājušie un 4000 ievainoto |url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/divos-spradzienos-libanas-galvaspilseta-78-bojagajusie-un-4000-ievainoto.a369403/ |website=www.lsm.lv |language=lv}}</ref> Spēcīgā otrā sprādziena rezultātā gāja bojā 207 cilvēki, ap 6500 cilvēku guva traumas, tika nodarīti bojājumi aptuveni 10-15 miljardu ASV dolāru apmērā un aptuveni 300 tūkstoši cilvēku kļuva par bezpajumtniekiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.usatoday.com/story/news/world/2020/08/06/aid-lebanon-beirut-explosion-force-corruption-reforms/3307109001/|title=Beirut explosion left 300,000 homeless, caused up to $15 billion in damage|last=wires|first=Staff and|website=USA TODAY|access-date=2023-02-04|language=en-US}}</ref> Tiek uzskatīts, ka sprādzienu izraisīja ugunsgrēks ostas noliktavā, kā rezultātā eksplodēja noliktavā esošās aptuveni 2700 tonnas [[amonija nitrāts|amonija nitrāta]].

sentences: '''Kjeldāla metode''' ir [[slāpeklis|slāpekļa]] kvantitatīvas noteikšanas metode [[organiskās vielas|organiskās vielās]]. Metodi 1883. gadā ieteicis dāņu ķīmiķis [[Johans Keldāls]] (''Johan Gustav Christoffer Thorsager Kjeldahl'')<ref>Kjeldahl, J. (1883) [https://books.google.com/books?id=6ePmAAAAMAAJ&pg=PA366#v=onepage&q&f=false "Neue Methode zur Bestimmung des Stickstoffs in organischen Körpern"] (Jauna metode slāpekļa noteikšanai organiskās vielās), ''Zeitschrift für analytische Chemie'', '''22''' (1) : 366.—383. lpp</ref>, kura vārdā tā arī nosaukta. Metode pamatojas uz parādību, ka organiskās vielās ietilpstošais slāpeklis, to karsējot [[Kjeldāla kolba|Kjeldāla kolbā]] kopā ar koncentrētu [[sērskābe|sērskābi]], pāriet [[amonija sulfāts|amonija sulfātā]]. Reakcijas paātrināšanai pievieno [[katalizators|katalizatoru]], par kuru Keldāls sākotnēji izmantoja [[dzīvsudraba oksīds|dzīvsudraba oksīdu]], taču tā radītās bīstamības dēļ mūsdienās oficiālajā metodē (AOAC 988.05) dzīvsudraba oksīds ir aizstāts ar mazāk bīstamo [[vara(II) sulfāts|vara(II) sulfātu]] vai [[titāna dioksīds|titāna dioksīdu]]<ref name="Jākobsone">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu uzturvērtības noteikšana |author=Ida Jākobsone |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=65.—66 |isbn=978-9984-45-085-8}}</ref>:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{infokaste+}}
'''Kodijs Kolodziejziks''', plašāk pazīstams kā '''Kodijs Ko''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Cody Kolodziejzyk;'' dzimis 1990. gada 22. novembrī) ir kanādiešu izcelsmes ''[[YouTube]]'' personība. Kolodziejziks plaši pazīstams arī ar saviem klipiem aplikācijā ''[[Vine]]''. Šobrīd dzīvo Venisā, [[Losandželosa|Losandželosā]] un ir daļa komēdijas dueta ''Tiny Meat Gang''.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/user/codyko69/about|title=Cody Ko|last=|first=|website=Youtube|access-date=January 24, 2019|date=}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Krievijas latvieši
| native_name = ''Латыши в России''
| image =
| image_caption =
| population = 18 979 (2010)
| radi = [[lietuvieši]], [[latgalieši]]
| reliģija =
| regions = [[Krasnojarskas novads]], [[Maskava]], [[Omskas apgabals]], [[Sanktpēterburga]], [[Baškortostāna]] u.c.
| valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]
}}'''Krievijas latvieši''' ({{val|ru|Латыши в России}}) ir [[Latvieši|latviešu]] [[diaspora]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]], kuras skaits pēc 2002. gada tautas skaitīšanas datiem bija 28 520 cilvēku, bet pēc 2010. gada tautas skaitīšanas — 18 979 cilvēki.

sentences: '''30. augusts''' ir gada 242. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (243. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 123 dienas.

sentences: '''Tilpuma deformācija''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem. Šajā deformācijā nemainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]], mainās tikai [[tilpums]], tā notiek, pieliekot visiem ķermeņa [[virsma]]s punktiem vienādu normālo (virsmai perpendikulāro) [[Mehāniskais spriegums|mehānisko spriegumu]], un ir iespējama visu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļu]] ķermeņiem. Praktiski tas veicams [[Barokamera|barokamerā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jorkas minsters
| infobox_width         =
| image                 = York_Minster_from_M&S.JPG
| image_size            =
| caption               = Jorkas minsters
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Jorkas minsters
| position              = left
| latd                  = 53.961944
| longd                 = -1.081944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Ziemeļjorkšīra|Jorka}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1230. gads
| year_completed        = 1472. gads
| length                = 159,9 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 72 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Jorkas minsters" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q252575"
}
</mapframe>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Braslavas pagasts
| karte             = Braslavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Braslavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Braslavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Vilzēni
| platība           = 82,8
| iedzīvotāji       = 727<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 727 / 82.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]].'''

sentences: '''Dzintaru koncertzāle''' ir koncertzāļu komplekss, kas atrodas [[Jūrmala|Jūrmalā]]. Koncertzāle ir plaši pazīstama [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], kā arī citās valstīs pēc tajā rīkotajiem starptautiskajiem festivāliem un koncertiem. Koncertzāle iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kulturaskanons.lv/lv/1/9/14/|title=Dzintaru koncertzāle 1936-2008|author=Anita Antenišķe|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130613102521/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/9/14|archivedate={{dat|2013|06|13||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Spridzināšana Minskas metro
| attēls            = Cordon Minsk blast.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Baltkrievija|Minska|"Oktjabrjskaja"|3s=Oktjabrjskaja (Minskas metro)}}
| karte             = Minska
| latd  = 53 | latm  = 54 | lats  =  6.84 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 41.04 | longEW = E
| datums            = {{dat|2011|4|11|N|bez}}
| laiks             = 17.56
| laika_josla       = [[UTC+3]]
| veids             =
| bojā_gājušie      = 15<ref name="autogenerated1">{{cite web|url=http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html|title=В Беларуси умерла еще одна жертва теракта|publisher=podrobnosti.ua|date=25 April 2011|accessdate=25 April 2011|archive-date={{dat|2012|10|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121015033246/http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html}}</ref>
| ievainotie        = 204<ref name="autogenerated1"/><ref name="bbccount">{{cite web |url=http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |title=Belarusians struggle to explain metro station blast |publisher=bbc |date=12 April 2011 |accessdate=13 April 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110415095929/http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |archivedate={{dat|2011|04|15||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = Dmitrijs Konovalovs, Vlads Kovaļovs
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Spridzināšana Minskas metro''' notika {{dat|2011|4|11||bez}}, kurā gāja bojā vismaz 15 cilvēki un tika ievainoti vairāk nekā 200 cilvēki.<ref>{{cite news|title=Dead, wounded in Minsk metro blast - emergencies ministry|url=http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html|agency=[[RIA Novosti]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011|archive-date={{dat|2011|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110413172102/http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html}}</ref> Sprādziens notika plkst. 17.55 pēc vietējā laika "Oktjabrjskaja" stacijā [[Minskas metro]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].<ref>{{cite news|title=Eleven dead in Minsk metro blast|url=http://rianovosti.com/exsoviet/20110411/163478204.html|publisher=[[RT (TV network)|RT]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Štarnbergas ezers
|attēls=Aerial image of Lake Starnberg (view from the south).jpg
|paraksts=Štarnbergas ezers
| map = Vācija
| plat_d=47 | plat_m=54 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=11 | gar_m=18 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=56,36
|garums=20,2
|Vid_dziļums=53,2
|Max_dziļums=127,8
|tilpums=3,00
|augstums_vjl=584
|izteka=[[Virma]]
|baseins=314
|valstis=
|salas=Rozene
|pilsētas=[[Štarnberga]]
}}
'''Štarnbergas ezers''' ({{val|de|Starnberger See}}), agrāk '''Virmezers''' (''Würmsee''), ir [[ezers]] [[Vācija]]s dienvidos, [[Bavārija|Bavārijā]], dienvidrietumos no [[Minhene]]s. Pēc ūdens tilpuma lielākais ezers Vācijā, ja neskaita [[Bodenezers|Bodenezeru]].

sentences: '''3D drukāšana''' ir process, kurā no [[Datne|digitāla faila]] tiek izveidots reāls, [[Trīsdimensiju telpa|trīsdimensionāls]], aptaustāms objekts. 3D drukāšanā tiek izmantota slāņu klāšanas metode, kurā drukājamais objekts tiek izveidots, klājot vairākus divdimensionālus slāņus, kuri ir šī printējamā objekta horizontāli šķērsgriezumi.

sentences: '''Kurzemes literatūras un mākslas biedrība''' ({{val|de|Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst}}, 1817—1939) bija pirmā šāda veida biedrība [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] ar mērķi "iepazīstināt sabiedrību ar ikdienai derīgiem izgudrojumiem un atklājumiem un cīnīties pret kaitīgiem aizspriedumiem". 1818. gadā biedrība nodibināja Kurzemes Provinces muzeju. 2015. gadā izdeva īpaši veltītu pastmarku par godu biedrības dibināšanas 200. gadadienai.<ref>[http://pasts.lv/lv/footer/filatelija/#2015gada-plans 2015.gada pastmarku izdošanas plāns] - Latvijas Pasts</ref>

sentences: '''Alkilnitrīti''' ir ķīmisko savienojumu grupa, kuru kopējā formula ir R−O−NO. Tie uzskatāmi par [[slāpekļpaskābe]]s [[esteri|alkilesteriem]]. Tie ir nošķirami no [[nitrosavienojumi]]em, kam kopējā formula ir R−NO2 (alkilgrupa pievienota tieši slāpekļa atomam, nevis ar skābekļa tiltiņa starpniecību). Pirmie alkilnitrītu grupas pārstāvji ir gaistoši šķidrumi; [[metilnitrīts]] un [[etilnitrīts]] ir gāzveida stāvoklī, ja atrodas istabas temperatūrā un attiecīgā spiedienā.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Filipīnās|pilsētu Apvienotajā Karalistē|Vigana (Anglija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vigana
 | official_name            = ''Vigan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Calle Crisologo, Vigan, Philippines - One of The New 7 Wonder Cities of The World.jpg
| image2                   = Plaza Burgos.jpg
| image3                   = Ilocos Sur Capitol.jpg
| image4                   = Vigan coast 3.jpg
| image5                   = Vigan Cathedral, Vigan , Ilocos Sur.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos sur vigan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1572
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 39
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 25.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 53935
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 34 | lats = 29 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 23 | longs = 12 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 69
 | website                  = {{URL|http://www.vigancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
| embedded =
{{designation list
 | embed = y
 | designation1 = WHS
 | designation1_offname = Viganas vēsturiskā pilsēta
 | designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
 | designation1_number = [https://whc.unesco.org/en/list/502rev 502Rev]
 | designation1_criteria = ii, iv
 | designation1_type = Kultūra
 | designation1_free1name = Valsts
 | designation1_free1value = Filipīnas
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Carcinus maenas.jpg
|    att_nosaukums = [[Piekrastes peldkrabis]] (''Carcinus maenas'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| binomial=Brachyura <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Krabji''' jeb '''īsastes vēži''' (''Brachyura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta. Šajā infrakārtā ir 6739 [[suga]]s, kas iedalītas 93 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]]. Tā ir gandrīz puse no visām desmitkājvēžu sugām. Par krabjiem sauc arī daudzas sugas, kuras nepieder krabju infrakārtai, piemēram, [[krabji vientuļnieki]] (''Paguroidea''), [[karaliskie krabji]] (''Lithodidae'') un [[porcelāna krabji]] (''Porcellanidae''). Krabju infrakārtas sugas tādēļ mēdz saukt arī par '''īstajiem krabjiem'''.

sentences: '''Talsu traģēdija''' bija nelaimes gadījums, kas notika [[1997]]. gada [[28. jūnijs|28. jūnijā]] [[Talsi|Talsos]] Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta svētku laikā, kad, 19 metru augstumā lūstot un krītot autopacēlāja grozam, dzīvību zaudēja deviņi bērni.<ref name="tt">{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.teksti.lv/lv/ppl/society/109668 |title=Skatīs prasību par labu Talsu traģēdijā cietušajam piedzīt 400 000 latu |access-date={{dat|2010|11|24||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20130703030456/http://news.teksti.lv/lv/ppl/society/109668 |archivedate={{dat|2013|07|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Reimatoīdais artrīts''' ir hroniska sistēmiska autoimūna [[iekaisums|iekaisuma]] slimība, kas galvenokārt bojā sinoviālas [[locītava]]s (izpaužas kā [[sinovīts]]), tomēr var tikt iesaistīti arī citi [[orgāns|orgāni]], piemēram, [[āda]], [[sirds]], [[plaušas]], [[acis]].
Slimība ir saistīta ar ievērojamu darbaspēju zudumu un priekšlaicīgu nāvi.<br />
Slimību pirmo reizi 1800.gadā aprakstīja franču ārsts ''Augustin Jacob Landré-Beauvais''(1772-1840). Nosaukumu "reimatoīdais artrīts" 1859. gadā izveidoja britu reimatologs ''Alfred Baring Garrod''.<ref>[http://www.news-medical.net/health/Rheumatoid-Arthritis-History.aspx Rheumatoid Arthritis History<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
 |        name = Papjamento
 |  nativename = ''Papiamentu''
 |      states = [[Aruba]], [[Kirasao]], [[Bonaire]]
 |    speakers = 341 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ethnologue.com/language/pap|title=Papiamentu | Ethnologue|date=October 23, 2019|website=web.archive.org|access-date={{dat|2021|06|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023172701/https://www.ethnologue.com/language/pap}}</ref>
 |      script = [[latīņu alfabēts]] (papjamento ortogrāfija)
 | familycolor = Kreolu
 |        fam1 = [[portugāļu kreoliskās valodas]]
 |        fam2 =
 |        iso2 = pap
 |        iso3 = pap
 |         map = Papjamento izplatība
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabians fon Aderkass
|     vārds_orig = ''Fabian von Aderkas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1602]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Bīsteru muiža (tagad [[Viļķenes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1683
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Zviedru Igaunija]]<br />(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Jirgens fon Aderkass
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences: '''Heimskringla''' (no [[islandiešu valoda]]s — 'Pasaules loks') ir Snorri Sturlusona sarakstītās sāgas par Norvēģijas un tās karaļu vēsturi.

sentences: '''Ainava''' ir redzeslokā esošo Zemes virsmas (vai cita debess ķermeņa virsmas) elementu kopums. Ainava iekļauj redzeslokā esošos un saredzamos Zemes virsmas [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskos]] elementus, [[flora]]s un [[fauna]]s elementus, antropogēnos elementus, kurus radījis [[cilvēks]]. Ainava ietver arī redzamos [[klimats|klimatiskos]] apstākļus un apgaismojuma apstākļus. Laika gaitā notiekošas ainavas pārmaiņas sauc par [[Ekoloģiskā sukcesija|sukcesiju]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Pianisti pēc valsts]].''

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Feeding stage and attached Prometheus larva of Symbion pandora.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Symbion pandora}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvniekiи
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Cycliophora
| tips_lv =Ciklioforas
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Ciklioforas''' ({{val|la|Cycliophora}}, no {{val|grc|κύκλος}} — aplis un ''φορός'' — nesošs) ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Tipa izveidošanas brīdī bija zināma tikai viena suga ''Symbion pandora'' (Pandoras simbions). Pašlaik ir zināmas divas aprakstītas sugas un vismaz vēl viena, neaprakstīta.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kleonas
| native_name    = {{gree|Κλεωναί}}
| image          = Kleonai2.jpg
| image_size     =
| caption        = [[Hērakla templis Kleonās|Hērakla tempļa]] drupas senajās Kleonās
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 49| lats = 28| latNS = N
| longd = 22| longm = 46| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kleonas''' (sengr. ''Κλεωναί'') bija pilsēta senajā [[Peloponēsa|Peloponēsā]], kuru [[Senā Roma|Romas perioda]] autori aprakstīja kā pilsētu [[Argolida|Argolīdā]], kaut arī tā [[Senā Grieķija|senās Grieķijas]] vēstures periodā nekad nebija iekļauta Argejas jeb [[Argosa]]s teritorijā. Kleonas atradās uz ceļa starp Argosu un [[Senā Korinta|Korintu]], 120 stadijas no Argosas un 80 stadijas no Korintas. Tur bija šaura pāreja. Kleonas bija sengrieķu pilsēta 13 km uz dienvidrietumiem no Korintas un, domājams, bija apdzīvota no [[Hellādas kultūra|vēlā Hellādas perioda]]. Tā atrodas apmēram 1,6 km uz austrumiem no mūsdienu [[Arheakleone]]s ciema. Pilsētā 4. gadsimta pr.Kr. sākumā dzīvoja ap 8000 iedzīvotāju, un līdz neatkarības zaudēšanai 4. gadsimtā pr.Kr. tā kontrolēja ceļu no [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšauruma]] uz Peloponēsas iekšējiem rajoniem. Kleonas bija [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] dibinātājas un organizētājas, līdz to iekaroja Argosa. Līdz mūsdienām ir saglabājušās akmeņlauztuves, no kurām tika ņemts materiāls Kleonu un [[Nemeja]]s svētnīcas celtniecībai. Ir saglabājušās arī tempļa drupas pašās Kleonās, kas varētu būt bijušais [[Diodors|Diodora]] pieminētais [[Kleonu Hērakla templis|Hērakla templis]].

sentences:
{| class="infobox"
|+ Datoru jauda
! Nosaukums
! Saīsinājums
! FLOPS
|-
| [[Kilo-|kilo]]FLOPS
| kFLOPS
| 103
|-
| [[Mega-|mega]]FLOPS
| MFLOPS
| 106
|-
| [[Giga-|giga]]FLOPS
| GFLOPS
| 109
|-
| [[Tera-|tera]]FLOPS
| TFLOPS
| 1012
|-
| [[Peta-|peta]]FLOPS
| PFLOPS
| 1015
|-
| [[Eksa-|eksa]]FLOPS
| EFLOPS
| 1018
|-
| [[Zeta-|zeta]]FLOPS
| ZFLOPS
| 1021
|-
| [[Jota-|jota]]FLOPS
| YFLOPS
| 1024
|}
'''Flops''' jeb '''FLOPS''' (no {{val-en|floating-point operations per second}} - "peldošā punkta darbības sekundē") ir [[dators|datoru]] jaudas tipveida mērs,<ref>{{AkadTerm|term=flops|lang=LV}}</ref> kas norāda, cik daudz [[peldošā komata aritmētika]]s operācijas dators var veikt vienā [[sekunde|sekundē]]. Tas ir īpaši noderīgs attiecībā uz zinātniskiem aprēķiniem, kur bieži vien tiek veikts liels skaits peldošā komata operāciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene vulgaris-.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene conica
| suga = Silene conica
| suga_lv = Koniskā plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Koniskā plaukšķene''' ({{val|la|Silene conica}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Rietumeiropa|rietumu]], [[Dienvideiropa|dienvidu]] un dienvidrietumu Eiropā, kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā suga ir ļoti rets ievazāts augs, tālu ziemeļaustrumos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-conica-l/|title=koniskā plaukšķene - Silene conica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-18}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Saharozes trīsdimensiju struktūrformula

Saharozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biešu cukurs, niedru cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,29648
|              blīvums = 1587
|  kušanas temperatūra = 186 °C (sāk sadalīties)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 203,9 g uz 100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Saharoze''' (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas pieder pie [[disaharīdi]]em. Sastāv no D-[[glikoze]]s un D-[[fruktoze]]s cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir ''β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds''. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini [[monoklīnā singonija|monoklīni kristāli]] ar saldu [[garša|garšu]]; šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Ķīmiskā vai fermentatīvā [[hidrolīze|hidrolīzē]] šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas [[fotosintēze]]s procesā [[augi|augu]] lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst [[etilspirts|etilspirtu]] u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā ([[cukurs|pārtikas cukurs]]), [[pārtika]]s, [[plastmasa|plastmasu]], [[celuloze]]s rūpniecībā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 1534. gada Bībeles tulkojuma]]
'''Lielā Bābele''', plašāk pazīstama kā '''Bābeles (Babilonas) netikle''', attiecas gan uz simbolisku sievietes tēlu, gan uz ļaunuma vietu, kas minēta [[Bībele]]s [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]]. Tās pilnais nosaukums ir minēts atklāsmē 17 (5. pantā) kā "Noslēpums, lielā Babilona, visas zemes netiklības un netīrības māte" ( {{Val-grc|μυστήριον, Βαβυλὼν ἡ μεγάλη, ἡ μήτηρ τῶν πορνῶν καὶ τῶν βδελυγμάτων τῆς γῆς}}; transliterācija: ''mystērion, Babylōn hē megalē, hē mētēr tōn pornōn kai tōn bdelygmatōn tēs gēs''). Atklāsmes grāmatā 17 (18. pants) teikts, ka sieviete patiesībā ir "lielās pilsētas, kas valda pār zemes ķēniņiem", atveidojums.

sentences: '''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un anime franšīze. Lai gan ir atšķiras atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Šobrīd viņu skaits ir 718. Pokemonus, var notvert, apmācīt un izmantot lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās.

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
1910. gada plakātā]]
'''Salome''', Op. 54 ir vācu komponista [[Rihards Štrauss|Riharda Štrausa]] [[opera]]. Štrauss [[librets|libreta]] tapšanā ietekmējās no [[Oskars Vailds|Oskara Vailda]] lugas "[[Salome (luga)|Salome]]". Abiem Salomes darbiem par pamatu ir ņemts bībelisks sižets no [[Marka evaņģēlijs|Marka]] un [[Mateja evaņģēlijs|Mateja evaņģēlija]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{apšaubīts}}
'''Fiskālā politika''' [[ekonomika]]s teorijā ir valdības pamatnostādņu un lēmumu komplekss, kas nosaka to, kā tiek veikti valsts finanšu tēriņi un to, kā tie tiek segti. Fiskālā politika ir [[nodoklis|nodokļu]] un budžeta politika, ar kuras palīdzību tiek iegūta lielākā daļa no valsts budžeta.

sentences: {{Commonscat|National ice hockey teams}}

sentences: Šī ir '''[[B. B. Kings|B. B. Kinga]] diskogrāfija'''.

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences: '''Augu hormoni''' jeb '''fitohormoni''' ({{val-el|φυτο}}, ''fito'' — 'augs' un ''ορμόνη'' — 'ierosināt') ir mazmolekulāras [[organiskā viela|organiskas vielas]], kas zemās koncentrācijās [[augi|augos]] pilda specifisku regulējošu funkciju.<ref>Plant Physiology: Translated by Gudrum and David W. Lawlor, Hans Mohr, Peter Schopfer, Gudrun Lawlor, D. W. Lawlor, 629. lpp., {{ISBN|3-540-58016-6}}</ref>

sentences: '''Atbalss''' [[Audio signālu apstrāde|audio signālu apstrādē]] un [[Akustika|akustikā]] ir [[Atstarošana|atstarota]] [[skaņa]], kas pie klausītāja atnāk ar kavēšanos. Aizkave ir tieši proporcionāla atstarojošās [[virsma]]s attālumam no skaņas avota un klausītāja. Atbalss rodas, piemēram, [[Aka|akā]] un plašās, tukšās telpās.

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Datoru kultūra]]
[[Kategorija:Literatūras virzieni]]
[[Kategorija:Zinātniskā fantastika pēc žanra]]

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Echinocystis lobata.jpg|att_nosaukums=Adatainā dzeloņgurķa auglis.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Cucurbitales|rinda_lv=Ķirbju rinda|dzimta=Cucurbitaceae|dzimta_lv=Ķirbju dzimta|iedalījums=|kategorijas=nē|ģints_lv=Dzeloņgurķi|ģints=Echinocystis|binomial=Echinocystis lobata|suga=Echinocystis lobata|suga_lv=Adatainais dzeloņgurķis}}'''Adatainais dzeloņgurķis''' ({{val|la|Echinocystis lobata}}) ir viengadīgs, liels (1-8 m garumā, dažkārt vairāk), kāpelējošs, vienkāršus vai zarainus [[Stumbrs|stublājus]] veidojošs [[ķirbju dzimta]]s [[lakstaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ozols.gov.lv/kartes/apps/sites/#/invazivo-sugu-parvaldnieks/pages/adatainais-dzelongurkis|title=Invazīvo sugu pārvaldnieks: Adatainais dzeloņgurķis|website=ozols.gov.lv|access-date=2022-01-25}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/echinocystis-lobata-michx-torr-et-agray/|title=adatainais dzeloņgurķis - Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et A.Gray - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-26}}</ref> Vienīgā ''Echinocystis'' ģints suga.<ref name=":2" /> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] suga, kas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Latvija|Latvijā]] ir [[Invazīva suga|invazīvs augs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Hobits jeb Turp un atpakaļ
|          attels =
| attela apraksts = Autora zīmēts pirmā izdevuma vāks
|          autors = [[Dž. R. R. Tolkīns]]
|  orig nosaukums = The Hobbit
|       tulkotajs = Zane Rozenberga
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[Fantāzijas literatūra]], [[Bērnu pasaka]]
|        izdevejs =
|          izdota = pirmo reizi izdota 1937. gadā
| izdota latviski = 1991 (un 2002)
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Hermanis Cigra
|     vārds_orig = ''Johann Hermann Zigra''
|         attēls = Johann Hermann Zigra.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Lībeka]], [[Svētā Romas impērija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dārznieks, botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Tunisia|Tunisija}}

sentences: {{Minerāla infokaste|minerāls=Pirīts|attēls=Pyrite - Huanzala mine, Huallanca, Bolognesi, Ancash, Peru.jpg|klase=sulfīdu minerāls|ķīm_formula=FeS2|ŠtruncaID=2.EB.05a|krāsa=zeltaini pelēka vai pelēcīgi zeltaina, nereti gaiša misiņa vai dažādas nokrāsas salmu krāsā|svītra=tumšpelēka, brūngani melna, ar zaļganu līdz sūnu zaļu nokrāsu|spīdums=metālisks|blīvums=4,9-5,2|cietība=6-6,5|skaldnība=ļoti nepilnīga|lūzums=gliemežnīcas|caurspīdīgums=necaurspīdīgs}}

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = Zelta lauva
| subheader      = {{native name|it|Leone d'oro}}
| image          =
| imagesize      = 261px
| caption        =
| awarded_for    =
| presenter      = [[Venēcijas kinofestivāls]]
| location       = [[Venēcija]]
| country        = [[Itālija]]
| year           = 1949. gadā
| holder         = "[[Nabaga radības]]" (2023)
| website        = {{URL|labiennale.org/en/cinema}}
}}
'''"Zelta lauva"''' ({{Val|it|Leone d'oro}}) ir augstākais apbalvojums [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]], ko piešķir labākajai kinofestivālā rādītajai filmai.

sentences:
[[Kategorija:Endokrīnās, uztures un vielmaiņas slimības]]
[[Kategorija:Vielmaiņa]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Andrejs Svilāns
| attēls = Andrejs Svilāns.jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Andrejs Svilāns 2022. gadā
| amats = [[14. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = {{dat|2022|12|15|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2023|9|20|N|bez}}
| prezidents = * [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers = * [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| amats2 = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors
| term_sākums2 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2023|01|15|N|bez}}
| priekštecis2 = Juris Jātnieks
| pēctecis2 = Andris Širovs (p. i.)
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1968|6|15}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas rajons|Lielie Strodi|td=Latvija|4s=Lielie Strodi (Varakļānu pagasts)}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[dendroloģija|dendrologs]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] direktors
| priekštecis3 = Ģederts Ieviņš
| pēctecis3 = Artis Vītiņš
| term_sākums3 = 2006. gads
| term_beigas3 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| apvienība = {{ubl|[[Zaļo un Zemnieku savienība]]|[[Apvienotais saraksts]] (2019—)}}
}}
'''Andrejs Svilāns''' (dzimis {{dat|1968|6|15}} [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastā]]) ir latviešu [[biologs]], kas specializējies [[Dendroloģija|dendroloģijā]], kā arī [[politiķis]]. Strādājis arī par radio [[Žurnālists|žurnālistu]].<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5623354/birokrats-ar-zalajiem-ikskisiem|title=Birokrāts ar zaļajiem īkšķīšiem|last=Tooma|first=Anitra|website=tvnet.lv|access-date=2022-12-15|date=2009-05-12|language=lv}}</ref> Pazīstams kā ilggadējs [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] vadītājs un [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors. Bijis [[14. Saeima]]s deputāts un [[Salaspils novads|Salaspils novada]] domes deputāts vairākos tās sasaukumos. Pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]].

sentences: '''Morss''' ir [[flāmu valoda|flāmu]] izcelsmes [[uzvārds]]. Morss var būt:

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Pink Floyd
| Image            =
| Caption          = Grupas klasiskais sastāvs
| Alt              =
| Studio           = 14
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Compilation      = 8
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 26
| Singles link     = Singli
| Video            = 4
| Video link       = DVD
| Music videos     = 25
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = Minialbumi
| Option           = 1
| Option color     = #79443B
| Option link      = Minialbumi
| 1Option name     = Ierakstu apkopojumi
| 1Option          = 3
| 1Option link     = Ierakstu apkopojumi
| References       = Yes
| Ref link         = Atsauces
}}
[[Apvienotā Karaliste|Britu]] [[Rokmūzika|rokgrupas]] '''''[[Pink Floyd]]'' diskogrāfija''' sastāv no 14 studijas albumiem (no kuriem viens ir pa pusei studijas albums un pa pusei koncertalbums), 3 koncertierakstiem (neieskaitot apvienoto), 8 labāko dziesmu izlasēm, 4 ierakstu apkopojumiem, 1 minialbuma, 26 singliem, 25 mūzikas video un četriem video albumiem.

sentences: '''Protoplanetārais [[miglājs]]''' (PPM) ir astronomisks objekts, kas pastāv īsā laika posmā [[zvaigzne]]s straujās evolūcijas laikā starp sarkanā milža vēlā asimptotiskā zara fāzi un tai sekojošo planetārā miglāja (PM) fāzi. Sarkanā milža asimptotiskā zara fāzes laikā zvaigzne zaudē masu, izdalot zvaigzni ieskaujošu ūdeņraža gāzes apvalku. Kad tuvojas šīs fāzes noslēgums, zvaigzne pāriet protoplanetārā miglāja fāzē.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti|Berzaines]]
[[Kategorija:Valmieras rajons|Berzaines]]
[[Kategorija:Valmieras apriņķis|Berzaines]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Bērzaines pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| native_name         = Tartu tähetorn
| former_names        = Dorpatas observatorija (1810—1893)
Svētā Georga Observatorija (1893—1919)
Tartu astronomijas observatorija (1919—1964)
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Old Observatory, Tartu, April 2012.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Tartu Universitātes Vecā observatorija
| altitude            =
| building_type       = [[observatorija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 58.3788 | latNS  = N
| longd = 26.7201 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1808
| completion_date     =
| opened_date         = 1810
| inauguration_date   =
| architect           =
| architecture_firm   =
| url                 = https://www.tahetorn.ut.ee/
| embedded            = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Strūves ģeodēziskais loks
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2005 (29. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1187 1187]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{NOR}}, {{SWE}}, {{FIN}}, {{RUS}}, {{EST}}, {{LAT}}, {{LTU}}, {{BLR}}, {{UKR}}, {{MDA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
|image     = Amalienborg Palace - aerial view.jpg
|image_size = 300px
|caption   =
|location = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|latd                = 55
|latm                = 41
|lats                = 02.5
|latNS               = N
|longd               = 12
|longm               = 35
|longs               = 36
|longEW              = E
|map_type = Kopenhāgena
|map_size = 300
|map_alt  =
|client    =
|engineer  =
|construction_start_date = 1750
|completion_date = 1760
|date_demolished =
|cost      =
|structural_system =
|style     = [[Rokoko]]
}}
'''Amālienborga''' ({{val|da|Amalienborg}}) ir [[Dānija]]s karaliskās ģimenes ziemas māja, atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]].

sentences: '''Aritmētika''' ({{val-el|αριθμός}}, ''arithmós'' — ‘[[skaitlis]]’) ir vecākā un viselementārākā [[matemātika]]s nozare, kuru izmanto gandrīz jebkurš cilvēks sākot no vienkāršu ikdienas matemātisku darbību veikšanas līdz pat moderniem [[zinātne]]s un [[uzņēmējdarbība]]s aprēķiniem. Tāpat aritmētiku attiecina uz matemātikas nozari (vai priekšteci), kurā ir uzskaitītas elementāras konkrētu matemātisko darbību īpašības ar skaitļiem. Profesionāli matemātiķi reizēm terminu "aritmētika" izmanto saistībā ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]],<ref name="Davenport, Harold"/> bet nevajadzētu to jaukt ar [[elementārā aritmētika|elementāro aritmētiku]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Viktors Juščenko
| attēls = Портрет 3-го президента України Віктора Ющенка.jpeg
| mazs_att =
| apraksts = Juščenko 2008. gadā
| amats = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1999|12|22|N}}
| term_beigas = {{dat|2001|5|29|N}}
| prezidents = [[Leonīds Kučma]]
| priekštecis = [[Valērijs Pustovoitenko]]
| pēctecis = [[Anatolijs Kinahs]]
| amats2 = 3. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums2 = {{dat|2005|1|23|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2010|2|25|N}}
| premjers2 = [[Mikola Azarovs]]
[[Jūlija Timošenko]]
[[Jurijs Jeharunovs]]
[[Viktors Janukovičs]]
| priekštecis2 = [[Leonīds Kučma]]
| pēctecis2 = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1954|2|23}}
| dzim_vieta = [[Horuživka]], [[Sumu apgabals]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[PSKP]]
Tautas demokrātiskā partija
[[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb = Katerīna Čumačenko
| profesija =
| reliģija = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts = Viktor Yushchenko's signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Plimutas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_Church_of_St_Mary_and_St_Boniface.jpg
| image_size            =
| caption               = Plimutas katedrāle
| map_type              = Anglija#Apvienotā Karaliste
| map_size              =
| map_label             = Plimutas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.3737
| longd                 = -4.1516
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Devona|Plimuta}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Plimutas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1350966"
}
</mapframe>
'''Plimutas katedrāle''' ({{val|en|Plymouth Cathedral}}) jeb '''Svētās Marijas un Svētā Bonifācija katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Saint Mary and Saint Boniface}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidrietumos, [[Devona]]s grāfistes [[Plimuta]]s pilsētā. 1858. gadā celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Plimutas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Kurzemes ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Kurzeme.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = sudraba laukā pretēji pagriezts sarkans [[lauva]]
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs Klēmanis
|     vārds_orig = ''Gustav Cleemann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Klēmanis; Hermīne, dzimusi Millere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga Bernsdorfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Somersbijs
| operators =
| attēls = Sommersby (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Džons Emiels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Džeimss Ērls Džonss]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| oriģinālnos = ''Sommersby''
| studija = * ''[[Le Studio Canal+]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|2|5}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|140 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2960164353/weekend/|title=Sommersby |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Somersbijs"''' ({{Val|en|Sommersby}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska romantiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Emiels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Džodija Fostere]], [[Bills Pulmans]] un [[Džeimss Ērls Džonss]]. Filma balstīta uz 1982. gada franču filmu ''[[Le Retour de Martin Guerre]]''.

sentences:
'''Hendelis''' var būt:
* [[Andris Hendelis]]
* [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]

sentences: '''Konstantinopole''' ({{val|el|Κωνσταντινούπολις}}, {{val|la|Constantinopolis}}) bija [[Turcija]]s lielākās pilsētas [[Stambula]]s nosaukums līdz 1930. gadam.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Ventspils Jaunrades nams
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = Vjn-logo.jpg
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = VJN
|motto        =
|formation    = 1955. gadā kā Pionieru nams
|extinction   =
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       =
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = Maiznieku iela 11, [[Ventspils]], [[Latvija]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served =
|membership   =
|language     = latviešu
|leader_title = direktore
|leader_name  = Elita Heinsberga
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{url|http://jaunradesnams.lv/|VJN mājaslapa}}
|remarks      = <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small>
|}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma guentheri IleRonde 8605.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| suga           = Phelsuma guentheri
| suga_lv        = Raundas gekons
| binomial       = Phelsuma guentheri, <small>([[George Albert Boulenger|Boulenger]], 1885)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Mertens, 1962)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Rösler, 1995)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Beghof, 2005)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Hallmann, 2008)''
}}
'''Raundas gekons''', arī '''Gintera gekons''' (''Phelsuma guentheri'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] nelielajai [[Raunda|Raundas salai]].<ref name=data>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=guentheri&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+guenther The Reptile Database: ''Phelsuma guentheri'' BOULENGER, 1885]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Eksperimentālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums      = 235px
| vārds_orig   = ''Edward Teller''
| attēls       = EdwardTeller1958.jpg
| att_izmērs   = 175px
| dz_gads      = 1908
| dz_mēnesis   = 1
| dz_diena     = 15
| dz_vieta     = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
| m_gads       = 2003
| m_mēnesis    = 9
| m_diena      = 9
| m_vieta      = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| pilsonība    = [[Ungārija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība      = [[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]],
[[Nilsa Bora institūts]],
[[Džordža Vašingtona Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Deivisa]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]],
[[Lorensa Livermoras Nacionālā laboratorija]],
[[Hūvera institūts]]
| alma_mater   = [[Karlsrūes Universitāte]],
[[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne      = [[fizika]]
| pasniedzēji  = [[Verners Heizenbergs]]
| studenti     = [[Jans Džeņnins]]
| sasniegumi   = [[Jāna—Tellera efekts]],
[[ūdeņraža bumba]]
| apbalvojumi  =
| paraksts     = Edward Teller signature.svg
| piezīmes     =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums= Jura
|karte=MiddleJurassicMap.jpg
|o2= 26<!-- % no mūsdienu -->
|co2= 1950<!-- ppm -->
|temp= 16.5
|jūras līmenis = <!-- aprakstošs teksts -->
}}
'''Jura''' (Juras periods) ir [[mezozojs|mezozoja]] ēras vidējais periods, sācies pirms 201 miljoniem gadu, ildzis 56 miljonus gadu un beidzies pirms 145 miljoniem gadu. Juras perioda iežus pirmo reizi aprakstījis [[Aleksandrs Humbolts]] 18. gadsimtā pamatā no [[kaļķakmens]] veidotajos [[Juras kalni|Juras kalnos]] [[Šveice|Šveicē]] un [[Francija|Francijā]].

sentences: '''Guanči''' ({{val|es|Guanche}}) jeb '''Kanāriju salu aborigēni''' ir mūsdienās izzudušie [[Kanāriju salas|Kanāriju salu]] pamatiedzīvotāji, kas runāja [[guanču valoda|guanču valodā]]. Šaurākā nozīmē guanči ir tikai [[Tenerife]]s pamatiedzīvotāji (nosaukuma izcelsme ''Guan'' — cilvēks un ''Achinet'' — Tenerife). Pārējo Kanāriju salu iedzīvotājiem ir savi vēsturiskie nosaukumi, un to kultūras tradīcijas ievērojami atšķīrās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
 ar sarisām.]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Roberts Erharts
| attēls              =Robert Ergardt.jpeg
| att_izm             =250px
| amats               =[[Latvijas finanšu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1919|07|14|N}}
| term_beigas         ={{dat|1920|03|14|N}}
| premjers            =[[Kārlis Ulmanis]]
| priekštecis         =[[Kārlis Puriņš]]
| pēctecis            =[[Kārlis Puriņš]]
| dzim_dati           ={{dat|1874|06|09}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1941|01|10|1874|06|09}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne|flagvar=Nazi}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[17. oktobra savienība]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =[[Tībingenes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =  [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
}}'''Roberts Johans Augusts Erharts''' ({{val|de|Robert Johann August Erhardt}}; {{dat VS|{{dat|1874|06|09|N|}}|{{dat||05|28|N|}}}} — {{dat|1941|01|10|N}}) bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltu]] ekonomists un sabiedrisks darbinieks. Bijis 3. sasaukuma [[Krievijas Valsts dome]]s deputāts (1907—1912) un [[Latvijas finanšu ministrs]] (1919—1920).

sentences:
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra]]
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra|manga]]
[[Kategorija:Manga]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktās mammas
| attēls                   = Bad Moms poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Moms''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Skots Mūrs]]
* [[Džons Lūkass]]
| producents               =
* [[Sjūzana Toda]]
* [[Bills Bloks]]
| scenārija autors         =
* Džons Lūkass
* Skots Mūrs
| galvenajās lomās         =
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Katrīna Hāna]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Džejs Hernandezs]]
* [[Ennija Mamolo]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
* ''[[Huayi Brothers Pictures]]''
* ''[[Bill Block Media]]''
* ''[[Suzanne Todd Productions]]''
* ''[[Virgin Produced]]''
| izplatītājs              = ''STX Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|7|19|Ņujorka|2016|7|29|ASV|2016|8|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-moms-2016|title=Bad Moms|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=untitledlucasmoore.htm|title=Bad Moms (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Sliktās mammas 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Sliktās mammas"''' ({{val|en|Bad Moms}}) ir 2016. gada komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Skots Mūrs]] un [[Džons Lūkass]]. Galvenās lomas atveido [[Mila Kūnisa]], [[Kristena Bella]], [[Katrīna Hāna]], [[Kristīna Eplgeita]], [[Džejs Hernandezs]], [[Ennija Mamolo]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|7|19||bez}} Ņujorkā. Filmai 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Sliktās mammas 2]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands Valters
|     vārds_orig = ''Ferdinand Walter''
|         attēls = Ferdinands Valters.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1801
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Pernigele]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna Fovelina
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Hugenoti''' ({{val|fr|huguenot}}; {{izrunā|yɡ(ə)no}}, atvasinājums no ''eitgenôz'' ({{val-de|Eidgenosse}}) — "sabiedrotais") ir [[franči|franču]] [[protestantisms|protestanti]], kuru izcelsme meklējama 16.—17. gadsimtā. Lielākā daļa hugenotu bija [[kalvinisms|kalvinisti]]. Ap 1562. gadu Francijā bija gandrīz 2 miljoni hugenotu, kuri apdzīvoja galvenokārt valsts dienvidu un centrālo daļu. Sekojošo vajāšanu dēļ liela daļa hugenotu tika nogalināti, bet apmēram 210 līdz 900 tūkstoši — pameta Franciju. Mūsdienās Francijā ir apmēram 300 000 kalvinistu.

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Vera'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Veras izteka
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 292 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 5 496 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Tīringenes mežs]]
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Fulda (upe)|Fuldu]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Golica
| Photo                = Golica.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.49 |latNS=N
| longd=14.050278 |longEW=E
| Augstums         = 1835
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Asterisk''' ir [[telefonu centrāle]]s projekts ar atvērto [[pirmkods|pirmkodu]], ko izstrādājis [[Marks Spensers]] no kompānijas [[Digium]]. ''Asterisk'' ir realizētas visas klasiskās [[telefonu centrāle]]s iespējas, tas uztur lielu skaitu [[VoIP]] protokolu un nodrošina tādas funkcijas, kā balss pasts, konferences, interaktīvā balss izvēlne (''IVR''), izsaukumu apstrādes centrs (zvanu likšana rindā un to sadale aģentiem, izmantojot dažādus algoritmus), ''CDR'' ieraksti un citas funkcijas. Lai izveidotu paša funkcionalitati, var izmantot īpašu ''Asterisk'' valodu zvanīšanas plāna sastādīšanā, uzrakstot moduli [[C (programmēšanas valoda)|valodā C]], vai arī izmantojot ''AGI'', kas ir elastīgs un un universāls interfeiss integrācijām ar ārējām datu apstrades sistēmām. Veicamais caur ''AGI'' var tikt uzrakstīts jebkurā programmēšanas valodā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste|nosaukums=Naruto|autors=Masashi Kishimoto|orig nosaukums={{val-ja|ナルト}}|valsts={{flag|Japāna}}|release date=1999. gads|izdevejs=Shueisha (Japānā) <br> Viz Media (ASV)|zanrs=[[cīņas māksla]], piedzīvojumi, komiksu fantastika|valoda=japāņu (oriģinālā)|formats=Manga|isbn5=|oclc=|attels=|attela apraksts="Naruto" 1. sējuma vāks}}
[[Manga]] "Naruto", kuras autors ir [[Masasi Kisimoto]], tika iknedēļu izdota žurnālā ''Weekly Shonen Jump''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/manga.php?id=1598|title=Naruto (manga) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-22}}</ref> Manga tika izdota kopš 1999. gada, bet 2015. gadā pārtrauca izdošanu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gotlobs Zontāgs
|     vārds_orig = Carl Gottlob Sonntag
|         attēls = Karl Gottlob Sonntag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Rādeberga]], [[Saksijas Karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Gotfrīds Zontāgs (apšuvumu meistars un rātes loceklis)
Kristīna Elizabete (dzim. Rumpolte)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ģertrūde Hedviga (dzim. Grāve, apprecējušies 1789. gada 20. novembrī [[Rīga|Rīgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Eirovīzijas infokaste
|nosaukums              = 1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
|tēma                   =
|attēls                 = ESC 1999 logo.jpg
|att_izm                =
|paraksts               =
|fināls                 = {{dat|1999|5|29|N}}
|pusfināls              =
|pirmais pusfināls      =
|otrais pusfināls       =
|vadītājs (i)           = [[Dafina Dekela]]
[[Jigels Ravids]]
[[Sigala Samona]]
|koordinators           =
|režisors               =
|pārraidītājs           = {{flaga|Izraēla}} IBA
|vieta                  = {{flaga|Izraēla}} [[Izraēla]], [[Jeruzaleme]]
[[Ušikinas Arēna]]
|uzvarētājs             = {{flaga|Zviedrija}} [[Šarlote Perelli|Šarlote Nilsone]] - [["Take Me to Your Heaven"]]
|balsošanas sistēma     =
|dalībvalstis           = 23 valstis
|valstis, kas debitē    = nav
|valstis, kas atgriežas = {{flag|Austrija}}
{{flag|Bosnija un Hercegovina}}
{{flag|Dānija}}
{{flag|Islande}}
{{flag|Lietuva}}
|valstis, kas izstājās  = {{flag|Somija}}
{{flag|Grieķija}}
{{flag|Ungārija}}
{{flag|Maķedonija}}
{{flag|Rumānija}}
{{flag|Slovākija}}
{{flag|Šveice}}
|nulle punktu           = nav
|viesmākslinieki        =
|map                    = ESC 1999 Map.svg
|col1 = #22b14c
 |tag1 = Dalībvalstis
|col2 = #ffc20e
 |tag2 = Dalībvalstis, kas piedalījušās iepriekš, bet nepiedalījās 1999. gada konkursā
|koncerts               = [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
|iepriekšējais          = [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|◄ 1998]]
|nākamais               = [[2000. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2000 ►]]
}}
'''1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss''' bija 44. [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]], kas notika [[29. maijs|29. maijā]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]]. [[Izraēla]] ieguva tiesības rīkot konkursu pēc [[Dana International]] uzvaras [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|iepriekšējā gada konkursā]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Par konkursa norises vietu tika izvēlēta [[Ušikinas Arēna]]  pie Starptautiskā konferenču centra, tā pati vieta, kur notika [[1979. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|1979. gada konkurss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Chauna torquata -Artis Zoo, Netherlands-8a.jpg
 | att_nosaukums = [[Dienvidu kliedzējzoss]] (''Chauna torquata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |      binomial = Neognathae <small>([[William Plane Pycraft|Pycraft]], 1900)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Jaunie putni]] (''Neoaves'')
*[[Vistas un zosis]] (''Galloanserae'')
}}
'''Neognati''' (''Neognathae'') ir [[putni|putnu klases]] (''Aves'') infraklase, kas apvieno divas lielas grupas — [[jaunie putni|jauno putnu kladu]] (''Neoaves'') un [[vistas un zosis|vistu un zosu virskārtu]] (''Galloanserae''). Šajā infraklasē ir apvienota lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo sugu, izņēmums ir salīdzinoši nelielās [[paleognatI|paleognatu infraklases]] (''Palaeognathae'') sugas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Kingpin''
| operators =
| attēls = Kingpinposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vudijs Harelsons]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Vanesa Endžela]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kingpin''
| studija = * ''Motion Picture Corporation of America''
* ''Rysher Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|7|26}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|32,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Kingpin#tab=summary|title=Kingpin (1996) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Kingpin''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[kinokomēdija]], kuras režisori ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vudijs Harelsons]], [[Rendijs Kveids]], [[Vanesa Endžela]] un [[Bills Marijs]].

sentences: '''Čebureks''' ({{val|crh|çiberek}}, {{val|tr|çiğ börek}}, {{val|tg|chiburekki}}, {{val|ro|șuberec}}, {{val|az|ət qutabı}}) ir daudzu [[tjurki|tjurku]] un [[mongoļi|mongoļu]] tautu virtuvju [[aitas|aitu]] [[tauki|taukos]] vārīts pusapļa formas neraudzētas [[mīkla (pārtika)|mīklas]] pīrāgs ar smalkās sloksnītēs sagrieztas [[gaļa]]s (bieži vien [[zirgi|zirga]] gaļas) pildījumu. Retāk tajos pilda arī malto gaļu, [[brinza|brinzu]], [[siers|sieru]], [[kartupeļi|kartupeļus]], [[Sīpoli|sīpolus]], [[sēnes]], [[kāposti|kāpostus]], [[ola (pārtika)|olu]] ar [[rīsi]]em un [[loki|lokus]], kas apkaisīti ar [[sāls|sāli]] un [[pipari]]em. Čeburekus vienmēr pasniedz karstus.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author=Valdis Segliņš, Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |page=215}}</ref>

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences: '''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam".

sentences: '''Iezīmēšanas valoda''' — [[datorvaloda]], kas paredzēta [[teksts|teksta]] un ar to saistītas [[informācija]]s pierakstam noteiktā formā. Ar tekstu saistītā informācija ([[metadati]]), piemēram, teksta struktūra vai tā parādīšanas veids, tiek kodēta ar īpašām iezīmēm. Vispazīstamākā iezīmēšanas valoda ir [[HTML]], kas paredzēta [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] veidošanai. Aizvien lielāku popularitāti iegūst valoda [[XML]], kas ir universālāka par HTML.

sentences: '''Hitons''' ({{val|el|χιτών}} (''khitōn'')) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apakštērps. Hitona garums atšķīrās atkarībā no valkātāja vecuma, dzimuma, sabiedriskā stāvokļa un pat ieņemamā amata. Vīriešiem tas tika gatavots no pārlocīta auduma gabala ar kakla izgriezumu. Sānu vīles tika sašūtas, atstājot vaļā roku caurumus. Pāri hitonam bieži valkāja [[Himātijs|himātiju]], kurš kalpoja kā [[apmetnis]].

sentences:
{{Jāuzlabo|jāpaskaidro ko nozīmē dati tabulā}}
'''Vēja enerģija''' ir [[enerģija]], ko iegūst no [[vējš|vēja]], izmantojot [[vēja ģenerators|vēja ģeneratorus]]. Vējš pieder pie atjaunojamiem, ekoloģiski relatīvi tīriem enerģijas avotiem. Vēja turbīnas enerģiju sāk ražot, līdzko vēja [[ātrums]] sasniedz 2,5 m/s. Nominālais vēja ātrums — 12 m/s. [[Vētra|Vētrā]] turbīnas apstājas. Enerģijas daudzums, ko var iegūt no vēja, ir proporcionāls vēja plūsmas iedarbības [[laukums|laukumam]] un vēja [[ātrums|ātrumam]] kubā: E~S·v³. Vispiemērotākās vietas vēja ģeneratoru izvietošanai ir jūras piekraste, jūras [[šelfs]] un kaili pakalni.

sentences: '''Iznākšana no skapja''' ({{val|en|coming out of the closet}}) jeb '''kamingauts'''<ref>[https://www.la.lv/pikenrolls-kamingauts-vai-sovrums-kurs-klus-par-gada-nevardu Pikenrolls, kamingauts vai šovrūms: kurš kļūs par gada nevārdu?]</ref> (no ''coming out'' — 'iznākšana') ir apzīmējums kādas personas brīvprātīgai savas [[homoseksuālisms|homoseksuālās]] vai [[biseksuālisms|biseksuālās]] orientācijas pieņemšanai un publiskai izpaušanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author1=Linda Freimane |author2=Vita Brakovska |date=2006. gada 7. marts |url=http://providus.lv/article/iznaksana-no-skapja-1-kas-ir-mainijies |title=“Iznākšana no skapja”[1]: kas ir mainījies? |publisher=[[Providus]] |access-date=2020. gada 28. jūlijā |archive-date=2020. gada 29. Jūlijs |archive-url=https://web.archive.org/web/20200729013551/http://providus.lv/article/iznaksana-no-skapja-1-kas-ir-mainijies }}</ref> Iznākot no skapja, cilvēks var piedzīvot dažādas pretrunīgas emocijas — gan prieku, gan sēras.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tiek.lv/raksti/lgbtq-iznaksana-no-skapja|title=Iznākt no skapja|website=Tiek|access-date=2023-06-14|date=2023-06-14|language=en-US|archive-date=2023-06-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20230614052451/https://tiek.lv/raksti/lgbtq-iznaksana-no-skapja}}</ref> Lai atvieglotu šo procesu, iesaka sarunām iepriekš sagatavoties, piemēŗam, apdomājot labāko laiku, reālistiski prognozējot sarunas biedra reakcijas, iepriekš sagatavojot argumentus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pride.lv/lv/skapiseu-arhivs/article/10-padomi-ka-iznakt-no-skapja-savai-gimenei/|title=Pride.Lv - Arhīvs - 10 PADOMI KĀ IZNĀKT NO SKAPJA SAVAI ĢIMENEI|website=www.pride.lv|access-date=2023-06-14}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Mindanao
| attēls   = Pulangi river in valencia.jpg
| paraksts    = Augštece Pulangi pie Valensijas [[Bukidnona]]s provincē
| attēla_izmērs      =
| karte             = Mindanao river drainage map.png
| kartes_paraksts   = Mindanao baseins
| kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Filipīnas#Mindanao
  | reljefs           = jā
| garums            = 373
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1600
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 1400
| gada_notece       =
| baseins           = 23 169
| baseins_latvijā   =
| augštece          = Pulangi
| izteka             = Tago kalns
| ieteka             = [[Iljanas līcis]]
| tek_caur           = {{PHL}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
  | sāk_plat_d= 8 | sāk_plat_m= 27 | sāk_plat_s= 15 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 125 | sāk_gar_m= 09 | sāk_gar_s= 46 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 7 | iet_plat_m= 13 | iet_plat_s= 25 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 124 | iet_gar_m= 14 | iet_gar_s= 47 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Titurga (nozīmju atdalīšana)|Titurga}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Titurga
  | attēls            = Titurgas ieteka.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Titurgas ieteka [[Sausā Daugava|Sausajā Daugavā]]
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Titurgas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Sausā Daugava]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=21 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=21 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=24 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=27 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 8
  | iztekas_augstums  = 7,9
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 7
  | caurtece          =
  | gada_notece       = 0,007
  | baseins           = 36,5
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Ostvalda kanāls]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}

sentences:
, konstatē radioaktivitāti, indes ampula tiek sadauzīta, un kaķis iet bojā.]]
'''Šrēdingera kaķis''' ir [[Austrija]]s [[fiziķis|fiziķa]] [[Ervīns Šrēdingers|Ervīna Šrēdingera]] 1935. gadā izstrādātais [[domu eksperiments]], ko dažkārt raksturo kā [[paradokss|paradoksu]].<ref name="Schrodinger1935">{{Žurnāla atsauce|authorlink=Erwin Schrödinger|first=Erwin|last=Schrödinger|title=Die gegenwärtige Situation in der Quantenmechanik (The present situation in quantum mechanics)|journal=''Naturwissenschaften''|doi=10.1007/BF01491891|volume=23|issue=48|pages=807–812|date=November 1935}}
</ref> Tas ilustrē viņa skatījumu uz [[Kvantu mehānika|kvantu mehānikas]] pielietojuma vienkāršiem objektiem [[Kopenhāgenas teorija|Kopenhāgenas interpretācijas]] problēmu. Šajā eksperimentā kaķis vienlaikus var būt gan dzīvs, gan miris<ref name="Moring">{{Grāmatas atsauce|last1=Moring|first1=Gary|title=The Complete Idiot's Guide to Theories of the Universe|publisher=Penguin|date=2001|location=|pages=192–193|language=|url=https://books.google.com/books?id=Y4EBCftoN_oC&pg=PA193&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=1440695725}}</ref><ref name="Gribbin">{{Grāmatas atsauce|last1=Gribbin|first1=John|title=In Search of Schrodinger's Cat: Quantum Physics And Reality|publisher=Random House Publishing Group|date=2011|location=|pages=234|language=|url=https://books.google.com/books?id=IxOBm322_lIC&printsec=frontcover&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=0307790444|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150517143009/https://books.google.com/books?id=IxOBm322_lIC&printsec=frontcover&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-17|df=|access-date=2021-12-22}}</ref><ref name="Greenstein">{{Grāmatas atsauce|last1=Greenstein|first1=George|last2=Zajonc|first2=Arthur|title=The Quantum Challenge: Modern Research on the Foundations of Quantum Mechanics|publisher=Jones & Bartlett Learning|date=2006|location=|pages=186|language=|url=https://books.google.com/books?id=5t0tm0FB1CsC&pg=PA186&dq=%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=076372470X|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150518232812/https://books.google.com/books?id=5t0tm0FB1CsC&pg=PA186&dq=%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-18|df=}}</ref><ref name="Tetlow">{{cite book|last1=Tetlow|first1=Philip|title=Understanding Information and Computation: From Einstein to Web Science|publisher=Gower Publishing, Ltd.|date=2012|location=|pages=321|language=|url=https://books.google.com/books?id=Rk7O3EG0Xn4C&pg=PA321&dq=%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=1409440400|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150519001741/https://books.google.com/books?id=Rk7O3EG0Xn4C&pg=PA321&dq=%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-19|df=}}</ref><ref name="Herbert">{{Grāmatas atsauce|last1=Herbert|first1=Nick|title=Quantum Reality: Beyond the New Physics|publisher=Knopf Doubleday Publishing Group|date=2011|location=|pages=150|language=|url=https://books.google.com/books?id=X9R6gJ3z9VEC&pg=PA150&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=030780674X|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150518222449/https://books.google.com/books?id=X9R6gJ3z9VEC&pg=PA150&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-18|df=|access-date=2021-12-22}}</ref><ref name="Charap">{{Grāmatas atsauce|last1=Charap|first1=John M.|title=Explaining The Universe|publisher=Universities Press|date=2002|location=|pages=99|language=|url=https://books.google.com/books?id=U45esd4umBQC&pg=PA99&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=8173714673|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150518200631/https://books.google.com/books?id=U45esd4umBQC&pg=PA99&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-18|df=|access-date=2021-12-22}}</ref><ref name="Polkinghorne">{{Grāmatas atsauce|last1=Polkinghorne|first1=J. C.|title=The Quantum World|publisher=Princeton University Press|date=1985|location=|pages=67|language=|url=https://books.google.com/books?id=lp4JPYnLrtEC&pg=PA67&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+dead|doi=|id=|isbn=0691023883|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150519001623/https://books.google.com/books?id=lp4JPYnLrtEC&pg=PA67&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+dead|archivedate=2015-05-19|df=|access-date=2021-12-22}}</ref>, šāds stāvoklis pazīstams kā [[kvantu superpozīcija]], kas saistīta ar izlases veida [[subatomāra daļiņa|subatomāru]] notikumu, kas vai nu var, vai nevar notikt. Šis domu eksperiments bieži vien tiek atspoguļots arī teorētiskās [[diskusija|diskusijās]] par kvantu mehānikas [[interpretācija|interpretāciju]]. Eksperimenta izstrādes laikā Šrēdingers radīja [[terminoloģija|terminu]] [[kvantu sapinums]] (''Quantum entanglement, Verschränkung, квантовая запутанность'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.slideshare.net/SkeptiCafe/vjaeslavs-kaejevs-kvantu-fizika-bez-mistikas|title=Vjačeslavs Kaščejevs: Kvantu fizika bez mistikas|website=www.slideshare.net|access-date=2018-07-08|language=en}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = HSBC Holdings plc
| Logo                =
| Sauklis             = Pasaules vietējā banka (''The world's local bank'')
| Uzņēmuma_veids      = [[publiska ierobežotas atbildības sabiedrība]]
(''public limited company'')
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/Trigger/genericsearch.htm?bsg=true&ns=HSBA HSBA]);
[[SEHK]] ([http://www.hkex.com.hk/invest/index.asp?id=company/quote_page_e.asp?WidCoID=005&WidCoAbbName=&Month=&langcode=e 005]);
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/hbc.html HBC]);
[[Euronext]] ([http://www.euronext.com/quicksearch/resultquicksearch-2986-EN.html?matchpattern=HSBC&searchTarget=quote&path=%2Fquicksearch&fromsearchbox=true&productFamily=&submit.x=12&submit.y=11 HSB]);
[[BSX]] ([http://www.bsx.com/CompanyDisplay.asp?CompanyID=1077223879 1077223879])
| Indekss             = [[FTSE 100]], [[Hang Seng]]
| Dibināšanas_datums  = 1865. gads,  [[Honkonga]]
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = Stīvens Grīns (''Stephen Green'')
| Darbinieku_skaits   = 330 000
| Apgrozījums         = 87,6 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 2 348,98 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 19,1 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[finanses un apdrošināšana]]
| Produkti            = finanšu pakalpojumi
| Mājaslapa           = http://www.hsbc.com/
}}

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Cēsis (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Cēsis
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Cesis Burg.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Cēsu pilsdrupas
 | image_flag               = Cesis flag.svg
 | flag_link                = Cēsu karogs
 | image_shield             = Cesis COA.svg
 | shield_link              = Cēsu ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 57 | latm  = 18 | lats  = 45| latNS  = N
 | longd = 25 | longm = 16 | longs = 31| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1323. gada<ref>Pilsētas tiesības iespējams piešķirtas 1224. gadā; 1226. gadā dokumentos minēts Cēsu rātskungs, taču tikai 1323. gadā Cēsis minētas kā pilsēta, skat.: Cēsu hronika. Kultūras biedrība Harmonija. Cēsis. 2006. {{ISBN|9984984028}}. 20.lpp. un 25.lpp.</ref>
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|et|Võnnu}}
{{val|liv|Venden}}
{{val|pl|Kieś}}
{{val|de|Wenden}}
 | area_total_km2           = 19.3
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Cēsis}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_demonym       = cēsnieks<ref name="cēsnieki">{{Grāmatas atsauce|last=Vallija Dambe|first=|title=Latvijas apdzīvoto vietu un to iedzīvotāju nosaukumi|year=1990|publisher=Zinātne|isbn=5796602640|page=32}}</ref>
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-41(01-03)
 | area_code                = (+371) 641
 | website                  = {{URL|www.cesis.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Cēsis''' ir [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]], [[Vidzemes augstiene]]s ziemeļu daļā, [[Cēsu novads|Cēsu novada]] administratīvais centrs. Cēsis atrodas 90 km no [[Rīga]]s. Gar pilsētu plūst [[Gauja|Gaujas upe]]. Cēsis ir viena no vecākajām pilsētām Latvijā, [[Hanzas savienība]]s pilsēta un viena no [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestru rezidencēm (1237—1561). Cēsis ir [[Latvijas karogs|Latvijas karoga]] dzimtene.

sentences:
, kas ir lielākā hidroelektrostacija pasaulē]]
'''Hidroenerģija''' ({{val-el|ὕδωρ}} (''húdōr'') — 'ūdens') vai '''ūdens enerģija''' ir [[enerģija]], kuru iegūst no [[ūdens]] kustības, un to pārvērš cita veida enerģijā. Visbiežāk tiek izmantota ūdens [[potenciālā enerģija]]. Lai šo enerģiju varētu iegūt, tiek celtas [[hidroelektrostacija]]s (HES), veidojot [[aizsprosts|aizsprostus]] uz upēm. Agrāk ūdens enerģija tika plaši izmantota [[ūdens dzirnavas|ūdens dzirnavās]], bet mūsdienās šīs ūdens enerģijas izmantošanas veids ir gājis zudumā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vanvitelli akvedukts
| native_name         = ''Acquedotto Carolino''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = Vanvitelli_aqueduct.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Kampānija}}
| latd  = 41.059167 | latNS  = N
| longd = 14.401667 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1762. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazertas 18. gadsimta karaliskā pils ar parku, Vanvitelli akvedukts un Sanleičio komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv
|        designation1_date = 1997. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/549 549]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 110,76 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaunsibīrijas salas
|attēls              = Bennett-Insel_4_2014-08-25.jpg
|attēla paraksts     = Beneta salas ainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = starp [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]]
|arhipelāgs          =
|latd=75.266667|latNS=N
|longd=145.25|longEW=E
|platība             = 38 400
|garums              = 700
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Delonga kalns
|augstums            = 426
|salu skaits         = ~20
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         = 250
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Jaunsibīrijas salas''' ({{val|ru|Новосибирские острова}}, {{val|sah|Саҥа Сибиир арыылара}}) ir neapdzīvots arhipelāgs [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos.<ref>{{PZT|304|Jaunsibīrijas salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Rietumos arhipelāga krastus apskalo [[Laptevu jūra]], austrumos — [[Austrumsibīrijas jūra]]. Dienvidos [[Dmitrija Lapteva šaurums]] to atdala no [[Āzija]]s krasta. Pirmie ziņas par salu eksistenci 1712. gadā izplatīja [[kazaki]] Jakovs Permjakovs un Merkurijs Vagins.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article082307.html Определение "Новосибирские острова" в Большой Советской Энциклопедии]</ref> Arhipelāgā nav pastāvīgo iedzīvotāju, tikai militārās bāzes un polārstaciju personāls, kas periodiski mainās rotācijas kārtībā.

sentences: '''"Figaro kāzas"''' ({{val|it|Le nozze di Figaro}}) ir austriešu komponista [[Volfgangs Amadejs Mocarts|Volfganga Amadeja Mocarta]] [[komiskā opera]] (''opera buffa'') četros cēlienos. Sakomponēta 1786. gadā. Operas libretu sarakstījis [[Lorenco Da Ponte]] pēc [[Pjērs Bomaršē|Pjēra Bomaršē]] komēdijas piecos cēlienos ar tādu pašu nosaukumu (''La Folle Journée, ou Le Mariage de Figaro''). Operas pirmiestudējums notika {{dat|1786|5|1||bez}} [[Vīne|Vīnē]]. Opera ir par kalpotājiem Figaro un Suzannu, kas gatavojas precēties, par spīti grāfa Almaviva simpātijām pret Suzannu.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Varaji
|attēls          =
|image_caption   = Varaju studenti [[Vikipēdija]]s editatonā [[Taklobana]]s koledžā
|native_name     = ''Waray''
|skaits          = 4 106 539 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[varaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[visaji]]
}}
'''Varaji''' (''Waray'', ''Waray-Waray'')) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[visaji]]em. Apdzīvo [[Visajas|Visaju]] arhipelāga austrumdaļu, [[Samara (sala)|Samaras]], [[Leite]]s un [[Bilirana]]s salas. Kopskaits tiek lēsts ap 4,1 miljonu (3,8 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[visaji|visaju]] tautām. Lielākā daļa varaju mīt [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģiona [[Austrumsamara]]s (463 647 cilvēki; 97,4 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Ziemeļsamara]]s (604 372; 94,9 %), [[Samara (province)|Samaras]] (739 438; 93,5 %), [[Leite (province)|Leites]] (799 064; 45,1 %), [[Bilirana (province)|Biliranas]] (66 316; 37,1 %) provincēs un [[Taklobana]]s (233 215; 93,5 %) pilsētā, kā arī valsts galvaspilsētā [[Valsts galvaspilsētas reģions|Manilā]] (562 573; 4,2 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Samaras salā dzīvojošos varajus dēvē par '''samariešiem''' (''Samareños, Samarnons''), bet Leites salā — par '''leitiešiem''' (''Leyteños'').<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/waray/ Ethnic Groups of the Philippines. Waray]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ |title=Peoples of the Philippines: Waray |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|09|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220926165610/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ }}</ref> Runā [[varaju valoda|varaju valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodu]], bet oficiālajā saziņā — [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas. Pēc konfesionālās piederības lielākoties [[katoļi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Iron Jawed Angels''
| attēls                   = Iron Jawed Angels.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Katja fon Garnjera]]
| producents               =
* [[Denīze Pinklija]]
* [[Džeimss Bigvuds]]
* [[Lora Makkorkindeila]]
| scenārija autors         =
* [[Sallija Robinsone]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Eudžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Dženifere Frīdsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Džūlija Ormonda]]
* [[Andželijka Hjūstone]]
* [[Frānsisa O’Konora]]
| mūzika                   =
* [[Reinholds Heils]]
* [[Džonijs Klimeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spring Creek Productions]]''
* ''[[Bluebird House]]''
* ''[[Blue Dominion Productions]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izplatītājs              = ''HBO Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|2|15|ASV|}}
| ilgums                   = 125 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Iron Jawed Angels''''' ir 2004. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Katja fon Garnjera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Džūlija Ormonda]], [[Andželijka Hjūstone]] un [[Frānsisa O’Konora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|16||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Indijas kultūra]]
[[Kategorija:Hinduisms]]
[[Kategorija:Garīgums]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences:
stacija [[Rosa jūra]]s piekrastē.]]
'''Polārstacija''' ir zinātniski pētniecisks komplekss [[Arktika|Arktikā]] vai [[Antarktika|Antarktikā]], kas veic sistemātiskus [[meteoroloģija|meteoroloģiskus]], [[aeroloģija|aeroloģiskus]], [[ģeomagnētisms|ģeomagnētiskus]], [[glacioloģija|glacioloģiskus]], [[bioloģija|bioloģiskus]], [[medicīna|medicīniskus]] un citus novērojumus<ref>{{LPE|8|34}}</ref> un paredzēts autonomas darbības nodrošināšanai zināmā laika periodā. Ar nelieliem izņēmumiem tiek ierīkotas neapdzīvotos, grūti pieejamos apvidos, kur nav citas pētniecībai piemērotas infrastruktūras. Nereti tiek kombinētas ar militāriem objektiem ([[garnizons|garnizoniem]], [[lidlauks|lidlaukiem]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Garais gads
| attēls                   =  Leap year poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Leap Year''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Anands Takers]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Kriss Benders]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikamns]]
* [[Džeiks Veiners]]
| scenārija autors         =
* [[Harijs Elfonts]]
* [[Debora Kaplana]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Metjū Gūds]]
* [[Ādams Skots]]
* [[Džons Litgovs]]
| mūzika                   = [[Rendijs Endelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[BenderSpink]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Optimum Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|1|8|ASV|2010|2|26|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/leap-year-2009|title=Leap Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024062128/https://www.bbfc.co.uk/releases/leap-year-2009}}</ref>
| valsts                   =
* {{IRL}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=leapyear.htm|title=Leap Year (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Garais gads"''' ({{val|en|Leap Year}}) ir 2010. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Anands Takers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Adamsa]], [[Metjū Gūds]], [[Ādams Skots]] un [[Džons Litgovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|8||bez}} ASV.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = Indian rhinoceros.jpg
 | att_nosaukums = [[Indijas degunradzis]] ''Rhinoceros unicornis''
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Perissodactyla
 |      kārta_lv = Nepārnadži
 |        dzimta = Rhinocerotidae
 |     dzimta_lv = Degunradži
 |         ģints = Rhinoceros
 |      ģints_lv = Degunradžu ģints
 |   kategorijas = nē
| binomial=Rhinoceros <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Mazais ledus laikmets''' ir vēsāka [[klimats|klimata]] periods pēc [[viduslaiki|viduslaiku]] siltā perioda. Tradicionāli tas tiek definēts kā laikposms no 16. līdz 19. gadsimtam, taču daļa ekspertu to definē kā laikposmu no 1300. līdz 1850. gadam. Lai arī tehniski šis nebija [[ledus laikmets]], terminu zinātniskajā literatūrā 1939. gadā ieviesa francūzis [[Fransuā Matē]] (''François E. Matthes''). [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] Zemes observatorija atzīmējusi trīs patiesi auksta laika periodus: viens sākās ap 1650. gadu, otrs — ap 1770. gadu, pēdējais — 1850. gadā. Ir tikuši izvirzīti vairāki cēloņi: [[Saules starojums|Saules starojuma]] cikliskie kritumi, paaugstināta vulkāniskā aktivitāte, izmaiņas okeāna cirkulācijas procesā, izmaiņas Zemes orbītā un aksiālais slīpums un cilvēku populācijas samazināšanās.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kodiakas arhipelāgs
|attēls              = Kodiak Island map in Alaska.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kodiak Archipelago''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=36|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=54|longs= |longEW=W
|platība             = 13 890
|garums              = 285
|platums             = 108
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Konjaga smaile
|augstums            = 1362
|salu skaits         = 186
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 13 910
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kodiakas arhipelāgs''' ({{val|en|Kodiak Archipelago}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]].<ref>{{PZT|315|Kadjakas arhipelāgs}}</ref> Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, kur kopā ar nelielu [[Aļaskas pussala]]s piekrastes daļu veido Kodiakas salas boro. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]s pilsēta.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dailonis Pakalns
|     vārds_orig =
|         attēls = Dailonis Pakalns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Malienas pagasts}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[biologs]], [[Ārstniecības augi|ārstniecības augu]] speciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]<br/>[[Tartu Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Zemestrīce''' ir pēkšņa [[enerģija]]s atbrīvošanās [[Zemes garoza|Zemes garozā]], kā rezultātā veidojas [[seismiskie viļņi]]. Zemestrīces parasti rodas [[litosfēras plātnes|litosfēras plātņu]] sadursmes vietās. [[Mehāniskais spriegums|Spriegums]] palielinās, līdz viena no plātnēm gūst virsroku. Tad notiek straujš [[trieciens]], kas izraisa zemestrīci. Šādas plātņu sadursmes parasti notiek 5—15 kilometru dziļumā. Zemestrīces tiek reģistrētas ar [[seismogrāfs|seismogrāfiem]], kas pazīstami arī kā seismometri. Zemestrīces cilmvietas centrālo punktu sauc par [[hipocentrs|hipocentru]]. Punktu uz Zemes virsmas tieši virs hipocentra sauc par [[epicentrs|epicentru]]. Spēcīgākie viļņi ir hipocentrā, bet, izplatīdamies tālāk, tie pavājinās.

sentences: '''Pozitīvā psiholoģija''' pēta apstākļus, kas veicina cilvēku, grupu un iestāžu optimālu darbību.<ref name="GableHaidt2005">{{Publikācijas atsauce|last=Gable|first=S. L.|last2=Haidt|first2=J.|year=2005|title=What (and why) is positive psychology?|journal=Review of General Psychology|volume=9|issue=2|pages=103–110|doi=10.1037/1089-2680.9.2.103}}</ref> Tā pēta "pozitīvu subjektīvu pieredzi, pozitīvas individuālās iezīmes un pozitīvas institūcijas... tās mērķis ir uzlabot [[dzīves kvalitāte|dzīves kvalitāti]]."<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/quality-of-life|title=Quality of Life|last=Jenkinson|first=Crispin|website=[[Encyclopedia Britannica]]|access-date=2021-03-06|date=2020-05-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Saltburn''
| operators =
| attēls = Saltburn Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Emeralda Finela]]
| producents = * Emeralda Finela
* Džosijs Maknamara
* [[Margota Robija]]
| scenārijs = Emeralda Finela
| aktieri = * [[Berijs Kjogans]]
* [[Džeikobs Elordi]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Ričards E. Grānts]]
* [[Elisone Olivera]]
* [[Ārčijs Madekve]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Saltburn''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''MRC''
* ''Lie Still''
* ''LuckyChap Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl104955905/?ref_=bo_da_table_6|title=Saltburn |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Saltburn''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas psiholoģiska trillera filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Emeralda Finela]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Berijs Kjogans]], [[Džeikobs Elordi]], [[Rozamunda Paika]], [[Ričards E. Grānts]], [[Elisone Olivera]], [[Ārčijs Madekve]] un [[Kerija Maligana]].

sentences:
{{Valdības aģentūras infokaste
|name     = Ukrainas Aizsardzības ministrija<br />''Міністерство оборони України''
|logo            = Emblem_of_the_Ministry_of_Defence_of_Ukraine.svg
|logo_width      = 160px
|logo_caption    = Ministrijas emblēma
|seal            =
|seal_width      =
|seal_caption    =
|picture         =
|picture_width   =
|picture_caption =
|agency_type     = Ministrija
|formed          = 1991. gada 24. augusts
|date1           =
|date1_name      =
|date2           =
|date2_name      =
|preceding1      =
|preceding2      =
|dissolved       =
|superseding     =
|jurisdiction    = [[Ukrainas valdība]]
|headquarters    = [[Kijiva]]
|coordinates    =
|employees       =
|budget          =
|minister1_name  = [[Oleksijs Rezņikovs]]
|minister1_pfo   = aizsardzības ministrs
|chief2_name     =
|chief2_position =
|chief3_name     =
|chief3_position =
|parent_agency   =
|child1_agency   = [[Ukrainas bruņotie spēki|UBS]]
|child2_agency   = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)|Galvenā izlūkošanas pārvalde]]
|child3_agency   = Ukrainas Nacionālā aizsardzības universitāte
|website         = {{URL|https://www.mil.gov.ua/}}
|footnotes       =
}}
'''Ukrainas Aizsardzības ministrija''' ({{val|uk|Міністерство оборони України}}) ir [[Ukraina]]s centrālā izpildvaras un militārās pārvaldes iestāde, kas pārvalda [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņotos spēkus]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Repiblik Sesel''
''République des Seychelles''
''Republic of Seychelles''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Seišelu Republika
|            valsts_nosaukums = Seychelles
|               karoga_attēls = Flag of Seychelles.svg
|            karoga_nosaukums = Seišelu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Republic of Seychelles.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Seišelu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                valsts_himna = ''[[Seišelu himna|Koste Seselwa]]''
|               kartes_attēls = LocationSeychelles.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
| latd=4 | latm=37 | latNS=S | longd=55 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
[[Seišelu kreolu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Unitāra reprezentatīva [[prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Seišelu prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Veivels Ramkalavans]]<ref>https://seychellen.com/en/wavel-ramkalawan-the-new-and-5th-president-of-the-seychelles/</ref>
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Seišelu viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmed Afif]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Seišelu vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1976|6|2}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 451
|               platība_rangs = 197.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 84000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 95.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 186.2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 60
|                     IKP_PPP = $2,245 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $24 726
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,773
|                    HDI_gads = 2011
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 53.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Seišelu rūpija]]
|                valūtas_kods = SCR
|                  laika_zona = [[SCT]]
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sc]]
|              tālsarunu_kods = 248
|                iso_kods_num = 690
|              iso_kods_alfa2 = SC
|              iso_kods_alfa3 = SYC
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
}}

sentences:
[[File:Flag of Transvaal.svg|thumb|300px|Transvālas karogs]]
'''Transvālas Republika''' ({{val-af|Transvaal}} — "aiz Vālas upes"), oficiāli '''Dienvidāfrikāņu Republika''' (''Zuid-Afrikaansche Republiek''), bija [[valsts]] [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]] (1852—1902).
Tās galvaspilsēta bija [[Pretorija]].

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tapir de Malaisie.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints = Tapirus
| ģints_lv = Tapiri
| suga =Tapirus indicus
| suga_lv =Āzijas tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Āzijas tapirs mūsdienās
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus indicus ([[Desmarest]], 1819)
}}
'''Āzijas tapirs''' (''Tapirus indicus'') jeb '''Malajas tapirs''' ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[suga|sugām]]. Āzijas tapirs ir viens no lielākajiem no visiem tapiriem un vienīgais, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
]]
'''Auka''' ir ļoti stiprs [[vējš]]. Pēc Boforta skalas auka ir, ja ir novērojama [[vētra]] ar vēja ātrumu 28,5—32,6 m/s. Šādam vēja ātrumam raksturīgi īpaši augsti viļņi jūrā, ļoti lieli jūras putu mākoņi veidojas gaisā pirms vēja brāzmas un noklāj lielu daļu ūdens virsmas; sauszemē plaši tiek bojāti un lauzti koki un krūmi; daudzi jumti tiek sabojāti; vecs, nelīdzens un ieplaisājis asfalta segums var salūzt gabalos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Steamboat Bill, Jr.''
| operators =
| attēls = Steamboat bill poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Čārlzs Reisners]]
* [[Basters Kītons]] (neoficiāli)
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = Basters Kītons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Steamboat Bill, Jr.''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1928|5|12}}
| ilgums = 71 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Steamboat Bill, Jr.''''' ir 1928. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[kinokomēdija]], kurā galveno lomu atveido [[Basters Kītons]]. Filmas režisors ir [[Čārlzs Reisners]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Haeckel Cystoidea.jpg
|       att_izmērs = 280px
|    att_nosaukums = ''Cystoidea''. Grāmatas «Formu skaistums dabā» ilustrācija, 1904
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Crinozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Cystoidea
|         klase_lv = Jūras lodītes
|         binomial = Cystoidea <small>von Buch, 1846</small>
|      iedalījums  =
* † [[Aristocystitida]]
* † [[Asteroblastida]]
* † [[Glyptosphaeritida]]
* † [[Sphaeronitida]]
|      kategorijas = nē
}}
'''Jūras lodītes''' (''Cystoidea'')<ref name="Zooloģija">Zooloģija — 1. sēj. (Bezmugurkaulnieki), red. G. Abrikosovs un L. Levinsons — LVI, Rīga, 1964. g., 477.lpp.</ref> ir viena no izmirušajām [[Adatādaiņi|adatādaiņu]] (''Echinodermata'') klasēm, kas dzīvoja no [[Ordoviks|ordovika]] līdz [[Devons|devona]] beigām. Nosaukums nāk no [[Grieķu valoda|grieķu vārda]] ''κιστη'' (''kiste'') — tilpne, kaste. Ar savu kājiņu stiprinoties pie substrāta ārīgi tās atgādina [[jūras lilijas]], taču atšķirībā no tām jūras lodītēm ķermenis bija lodveidīgs, nevis kausveidīgs, kā jūras lilijām. No visiem pārējiem adatādaiņiem tās atšķiras ar trīsstūrveida poru atverēm [[Čaula|čaulā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
 | name         = ''Internet Assigned Numbers Authority''
 | image        =
 | map          =
 | size         =
 | type         =
 | formation    = {{dat|1988}}
 | headquarters = [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | membership   =
 | leader_title = Vadošās personas
 | leader_name  = Elīza Geriha
 | language     =
 | website      = {{url|http://www.iana.org}}
|}}

sentences: '''ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi''' ir 17 globāli mērķi, ko 2015. gadā uzstādīja [[ANO Ģenerālā asambleja]]. Tie ir daļa no asamblejas rezolūcijas 70/1<ref>http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E</ref>: " Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam."<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld|title=Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development|website=United Nations – Sustainable Development knowledge platform|accessdate=23 August 2015}}</ref> Mērķi ir plaši un neatkarīgi, taču katram no tiem ir atsevišķs sasniedzamo rādījumu saraksts. Visu 169 apakšmērķu sasniegšana nozīmētu visu 17 mērķu sasniegšanu. Mērķi iekļauj tādas sociālas un ekonomiskas attīstības problēmas kā [[nabadzība]], [[bads]], [[veselība]], [[izglītība]], [[globālā sasilšana]], [[dzimumu līdztiesība]], [[ūdensapgāde]], [[sanitārija]], [[enerģija]], [[urbanizācija]], [[dabas aizsardzība]] un [[sociālais taisnīgums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/4538pressowg13.pdf|title=Press release – UN General Assembly’s Open Working Group proposes sustainable development goals|date=19 July 2014|website=Sustainabledevelopment.un.org|format=PDF|accessdate=2016-10-18}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = საქართველო
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gruzija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Georgia.svg
|            karoga_nosaukums = Gruzijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Greater_coat_of_arms_of_Georgia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gruzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 105px
|                 valsts_moto = [[Dzala ertobashia|ძალა ერთობაშია]]
(''Spēks ir vienotībā'')
|                valsts_himna = [[Tavisupleba|თავისუფლება]]
(''Brīvība'')
|               kartes_attēls = Georgia_(orthographic_projection_with_inset).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tbilisi]]
|latd                     = 41
|latm                     = 43
|latNS                    = N
|longd                    = 44
|longm                    = 47
|longEW                   = E
|             lielākā_pilsēta = [[Tbilisi]]
|              valsts_valodas = [[gruzīnu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[gruzīni]] 83,8%
[[azerbaidžāņi]] 6,5%
[[armēņi]] 5,7%
[[krievi]] 1,5%
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika|Unitāri parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gruzijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Salome Zurabišvili]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Iraklijs Kobahidze]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gruzijas vēsture|Konsolidācija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Gruzijas Karaliste]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1008}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Gruzijas Demokrātiskā Republika]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918|5|26}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Gruzijas PSR]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1921|2|25}}
|       neatkarības_notikums4 = Neatkarība no [[Padomju Savienība|PSRS]]
Deklarēta
Pabeigta
|         neatkarības_datums4 =
{{dat|1991|4|9}}
{{dat|1991|12|25}}
|                 platība_km2 = 69 700
|               platība_rangs = 121.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 3 718 2002
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 131.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 53.5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 137.
|                     IKP_PPP = $39,3 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 116.
|          IKP_PPP_per_capita = $4123
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 112.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.769
|                    HDI_gads = 2016
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 70.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Gruzijas lari|Lari]] (ლ)
|                valūtas_kods = GEL
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = Neievēro
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ge]]
|              tālsarunu_kods = 995
|                    piezīme1 = No [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s
|                    piezīme2 = No [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s.<ref name=cia>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gg.html Georgia], no [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s</ref> Iedzīvotāju skaitā nav iekļautas tā [[Abhāzija]]s un [[Dienvidosetija]]s daļas, ko nekontrolē Gruzijas valdība.
|                iso_kods_num = 268
|              iso_kods_alfa2 = GE
|              iso_kods_alfa3 = GEO
}}
'''Gruzija''' ({{val|ka|საქართველო}}, ''Sakartvelo''), no [[1991]]. līdz [[1995]]. gadam '''Gruzijas Republika''', ir valsts [[Eiropa]]s austrumos,<ref name="Geographic Encyclopaedia">''International Geographic Encyclopaedia and Atlas.'' Springer, 24/11/1979, p. 273</ref><ref name="EU perspective">[[Eiropas Parlaments]], [http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2014-0009 European Parliament Resolution 2014/2717(RSP)], 17 July 2014: "...pursuant to Article 49 of the Treaty on European Union, Georgia, Moldova and Ukraine — like any other European state — have a European perspective and may apply to become members of the Union..."</ref> [[Melnā jūra|Melnās jūras]] austrumu krastā. Tā robežojas ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]] ziemeļos, [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]] austrumos, [[Armēnija|Armēniju]] un [[Turcija|Turciju]] dienvidos.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Padansidempuana
 | official_name            = ''Kota Padang Sidempuan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = PadandsidimpuanSalak.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Padang Sidempuan.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1821
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 159.28
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 227674
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 23 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 310
 | website                  = {{url|http://padangsidimpuankota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences: '''Montekarlo''' ({{val-oc|Montcarles}}, [[Monegasku valoda|monegasku]]: ''Monte-Carlu'', {{val-fr|Monte-Carlo}}) ir lielākais [[Monako]] administratīvais apgabals, dažkārt kļūdaini uzskatīts par valsts galvaspilsētu, kaut arī formāli tādas Monako nav. Dibināta [[1866]]. gadā.

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Frenks Abagneils
| vārds_orig = ''Frank Abagnale''
| attēls = Frank Abagnale (cropped).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Bronksvila|2s=Ņujorka (štats)}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{ASV}}<br>{{FRA}}
| tautība = [[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| nodarbošanās = ''Abagnale & Associates'' valdes priekšsēdētājs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Frenks Viljams Abagneils''' ({{val|en|Frank William Abagnale}}; dzimis {{dat|1948|4|27}} [[Bronksvila|Bronksvilā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu finanšu drošības konsultants, pazīstams ar saviem agrākajiem kriminālajiem pārkāpumiem — naudas viltošanu un krāpniecību, ko viņš veica 15 līdz 21 gadu vecumā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cenu pagasts
| karte             = Cenu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Cenu pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Cenu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Cenu_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Cenu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Brankas
| platība           = 121,3
| iedzīvotāji       = 4610<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4610 / 121.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Cenu pagasts''' ir viena no [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Valgundes pagasts|Valgundes]], [[Jaunsvirlaukas pagasts|Jaunsvirlaukas]], [[Ozolnieku pagasts|Ozolnieku]] un [[Salgales pagasts|Salgales]] pagastiem, [[Jelgava]]s pilsētu, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Iecavas pagasts|Iecavas pagastu]]. Pagastā nav savas pārvaldes, ir pakalpojumu centri Brankās un [[Āne|Ānē]].<ref>[http://www.ozolnieki.lv/parvalde/iestades-un-strukturvienibas Ozolnieku novads. Pašvaldības administrācija, struktūrvienības, iestādes]</ref>

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Ping''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[utilītprogramma]], ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur [[TCP/IP|IP]] tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot [[ICMP]] "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām [[datorsistēma|datorsistemām]], kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

sentences: '''Pergaments''' ({{val-el|Πέργαμον}}) ir no dzīvnieku [[āda (materiāls)|ādas]] veidots materiāls, uz kura rakstīja pirms [[papīrs|papīra]] izgudrošanas. Tas radās, kad 263.g. [[Anno Domini|p.m.ē.]] [[Pergama|Pergamas]] valdnieks [[Eimens]] meklēja materiālu, ar kuru varētu aizvietota līdz tam lietoto papirusu. Visi senie manuskripti tika rakstīti uz šī materiāla.

sentences: {{citas nozīmes|hidrogrāfisku objektu|Vecupe (nozīmju atdalīšana)|Vecupe}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Senkaku salas
|attēls              = 20100915Senkaku Islands Uotsuri Jima Kita Kojima Minami Kojima.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Japāna
|mark                = Orange pog.svg
|label =Senkaku salas
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Austrumķīnas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=25|latm=49|lats=0|latNS=N |longd=124|longm=00|longs=0|longEW=E
|platība             = 7
|garums              = 115
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 5
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūra
|valsts adm vienība        = [[Okinavas prefektūra|Okinava]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Senkaku salas''' ({{val|ja|(尖閣諸島}}, ''Senkaku-shotō'') vai '''Diaojutai salas''' ({{val|zh|釣魚台群島}}, ''Diàoyútái Qúndǎo'') ir neapdzīvotu salu grupa [[Austrumķīnas jūra]]s dienviddaļā. Salas pārvalda [[Japāna]] un tās ietilpst [[Okinavas prefektūra|Okinavas prefektūrā]], bet uz tām pretendē arī [[Ķīnas Tautas Republika]] un [[Ķīnas Republika]] (Taivāna). Salu grupa sastāv no vienas galvenās salas ([[Uocuri]]) un vēl četrām saliņām un trijiem rifiem.

sentences: Šajā sarakstā hronoloģiskā secībā uzskaitītas [[latvieši|latviešu]] [[aktrise]]s '''[[Velta Līne|Veltas Līnes]] lomas''' teātrī un kino.<ref>Viktors Hausmanis. Velta Līne. Rīga:Liesma, 1986.</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Comoros|Komoras}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|             nosaukums = Kanopuss
|                attēls = [[attēls:Canopus.jpg|250px]]
|        citi nosaukumi = Kuģa Ķīļa Alfa, Kuģa Ķīļa α
|            zvaigznājs = Kuģa Ķīlis
|           deklinācija = -52° 41' 44,378"
|     redzamais spožums = -0,72
|    absolūtais spožums = -5,65
|                  masa = 9,0–10,6
|               rādiuss = 49 660 000 km (71,4 R☉)
|   virsmas temperatūra = 7 350 [[Kelvins|K]]
|              attālums = 310±20 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
}}
'''Kanopuss''' ({{val-la|Canopus}}), pazīstams arī kā '''Kuģa Ķīļa Alfa''' jeb '''Kuģa Ķīļa α''' (''α Car''; ''Alpha Carinae''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|otra spožākā zvaigzne]] nakts debesīs (aiz [[Sīriuss|Sīriusa]]), kas atrodas [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Kanopuss atrodas aptuveni 313 [[gaismas gads|gaismas gadus]]<ref>Howell, E. [http://www.space.com/22858-canopus.html "Canopus: Amizingly Bright Star"]. ''Space.com''. September 18, 2013. Retrieved October 1, 2015.</ref> attālumā no [[Zeme]]s un ir vismaz 9 reizes masīvāks par [[Saule|Sauli]]. Arī tā rādiuss ir samērā iespaidīgs — tas ir teju 70 reizes lielāks nekā [[Saule]]i,<ref>[http://astropixels.com/stars/Canopus-01.html "Canopus"]. ''AstroPixels.com''. 2011. Retrieved October 1, 2015.</ref> padarot to par vienu no lielākajām zvaigznēm [[Saules sistēma]]s apkārtnē. Turklāt, pateicoties savam spožumam, Kanopuss ir kalpojis par svarīgu objektu navigācijas vēsturē.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Liberia|Libērija}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = ''Rammstein''
|          Attēls = Rammstein logos joined.svg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Grupas ''Rammstein'' logotips
|           Vieta = {{flaga|Vācija}}, [[Berlīne]], [[Vācija]]
|           Žanrs = [[Industriālais metāls]]
''[[Neue Deutsche Härte]]''
|     Instrumenti =
|            Gadi = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|           Mlapa = {{URL|rammstein.de}}
|      Dalībnieki = [[Tils Lindemans]] (vokāls)
[[Rihards Kruspe]] (ģitāra)
[[Pauls Landerss]] (ģitāra)
[[Kristians Lorencs]] (taustiņinstrumenti)
[[Kristofs Šneiders]] (sitaminstrumenti)
[[Olivers Rīdels]] (basģitāra)
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Rammstein''''' ir viena no populārākajām vācu rokgrupām. Grupa ir izveidota [[1994]]. gada janvārī un tiek pieskaitīta pie ''[[Neue Deutsche Härte]]'' skatuves līdzās tādām [[industriālais metāls|industriālā metāla]] grupām kā ''[[Oomph!]]'', ''[[Eisbrecher]]'' un ''[[Die Krupps]]''. Gandrīz visas ''Rammstein'' dziesmas tiek izpildītas [[Vācu valoda|vācu valodā]]. Grupa ir slavena arī ar saviem skatuves šoviem un provokatīvajiem dziesmu tekstiem.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Bens Einslijs
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = ''Ben Ainslie''
 |              attēls = Sir Charles Benedict Ainslie in 2014.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Bens Einslijs 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{ddv|1977|2|5}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{GBR}}
 |        sporta veids = [[Burāšana]]
 |          disciplīna =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Čārlzs Benedikts Einslijs''' ({{val|en|Charles Benedict Ainslie}}; dzimis {{dat|1977|2|5}}), pazīstams kā '''Bens Einslijs''' (''Ben Ainslie''), ir britu [[Burāšana|burātājs]].

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name      = Nintendo Konsoles
|image     = [[File:Nintendo.svg|125px|Logo of Nintendo]]
|title     = ''[[Nintendo]]'' [[Spēļu konsole|konsoles]]
| state     = {{{state|autocollapse}}}
|liststyle = line-height:1.5em;

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Jelsvika kalni
|attēls                 = Mayrkette.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =S |lat_deg =72 |lat_min =9 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =2 |lon_min =36 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]]
|sastāv                 =
|garums                 = 60
|platums                = 30
|kalns                  = [[Risemedets]]
|augstums               = 2705
|pilsētas               = [[Trolla]]
 | pushpin_map         =  Antarktīda
 | pushpin_relief      =  jā
}}
'''Jelsvika kalni''' ({{val|no|Gjelsvikfjella}}) ir ap 60 km gara un līdz 30 km plata dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā orientēta kalnu grēda [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota starp [[Mīliga-Hofmaņa kalni]]em austrumos un [[Sverdrupa kalni]]em rietumos. Atrodas ap 200 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes ([[Princeses Martas krasts]]), kuru klāj [[Fimbulisens|Fimbulisena]] [[šelfa ledājs]]. Augstākā virsotne ir [[Risemedets|Risemedeta]] kalns (2705 m) grēdas austrumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius rufus BŻ5.1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. rufus
| suga_lv = Parastā alksnene
| binomial =Lactarius rufus (Scop.) Fr.
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
<noinclude></noinclude><includeonly>
{| class="infobox" style="width: 315px; border-spacing: 2px; font-size: 88%; text-align: left;"
|-
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" | {{{conflict|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if:{{{partof|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; background: lightsteelblue;" {{!}} Daļa no: {{{partof|}}}
}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #aaa;" {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}
|-
| {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} |
{| class="infobox" width="100%" style="margin: 0; cellpadding: 0; padding: 0; border: 0;"
|-
! style="padding-right: 1em;" | Datums
| {{{date|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Vieta
| {{{place|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Iznākums
| {{{result|}}}
|-
{{#if:{{{casus|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}}
{{!}} {{{casus|}}}
}}
|-
{{#if:{{{territory|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Teritoriālas
izmaiņas
{{!}} {{{territory|}}}
}}
|}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Dalībnieki
}}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{combatant1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" |colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Komandieri
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{commander1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Spēki
}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{strength1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Zaudējumi
}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{casualties1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{combatant3|}}} | | {{#if:{{{casualties3|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}} | border-top: 1px dotted #aaa;}}" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{notes|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}}|colspan="3"|colspan="2"}} style="font-size:90%; border-top:1px solid #aaa;" {{!}} {{{notes|}}}
}}
|}</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Rīgas pašvaldības policija
| abbreviation = RPP
| patch = Riga locality Kurzeme district police station.jpg
| patchcaption =Rīgas pašvaldības policijas Kurzemes pārvalde
| logo =
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1990
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 1012 <ref>http://rpp.riga.lv/images/stories/Par_RPP/Parskati/RPP_PREZENTACIJA_2014_bezMobapp.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>
| volunteers =
| budget = 15 779 022 € <ref>https://www.riga.lv/media/budzets/2015/3pielikums.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation = 698 086 <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date=13.04.2015 |archive-date=16.03.2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150316134945/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/01.01.2015/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| legaljuris = [[Rīga]]
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = Lomonosova iela 12A, Rīga
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Policijas priekšnieks
| minister1name = [[Juris Lūkass]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =Kurzemes pārvalde, Zemgales pārvalde, Latgales pārvalde, Centra pārvalde, Ziemeļu pārvalde, Vidzemes pārvalde.
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|http://rpp.riga.lv/index.php/lv/|rpp.riga.lv}}
| footnotes =
| reference =
}}

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Gerārdsbergenas siena
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Geraardsbergen_-_Oudeberg_top_2.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Beļģija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 50.7725 | plat_NS = N
 | gar_d  = 3.89 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 18 - 110 metri v.j.l.
 |             garums = 1075 metri
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bēthovens
| operators =
| attēls = Beethoven'1992.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Braiens Levants]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlzs Grodins]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Dīns Džonss]]
* [[Olivers Plats]]
* [[Stenlijs Tuči]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Beethoven''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|4|3}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|147,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1833207297/weekend/|title=Beethoven |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Bēthovens 2]]"
| imdb =
}}'''"Bēthovens"''' ({{Val|en|Beethoven}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Braiens Levants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlzs Grodins]], [[Bonija Hānta]], [[Dīns Džonss]], [[Olivers Plats]] un [[Stenlijs Tuči]]. Filmu sarakstīja [[Džons Hjūzs]] (ar pseidonīmu Edmonds Dantess) un [[Eimija Holdena Džonsa]]. Šī ir filmu sērijas "Bēthovens" pirmā filma.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
s Firksu kapliča (celta 1801. gadā, izpostīta 1937. gadā).]]
'''fon Firksi''' ({{val-de|von Fircks}}) ir sena [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuras priekšteči [[Livonijas konfederācija|Livonijas konfederācijā]] izsekojami līdz 15. gadsimta vidum.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Francijas garīdznieki|Prelati]]
[[Kategorija:Francijas Romas katoļu garīdznieki|Prelati]]
[[Kategorija:Prelāti]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eberhards Zāvari
|     vārds_orig = ''Eberhard Savary''
|         attēls = Eberhard Savary.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Savariņu muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmiera]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Manolova''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls=Paozikun530.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
| dzimta =Cervidae
| dzimta_lv =Briežu dzimta
| apakšdzimta=Capreolinae
| apakšdzimta_lv=Stirnu apakšdzimta
| ģints=Capreolus
| ģints_lv=Stirnas
| suga=Capreolus pygargus
| suga_lv=Sibīrijas stirna
| kategorijas =nē
| binomial=Capreolus pygargus <small>([[Pallas]], 1771)</small>
}}

sentences: , ar [[Ubuntu Linux|Ubuntu]] un [[Windows Vista]] ieejām]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences: Šis ir amerikāņu mūziķes '''[[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] koncertturneju saraksts'''.

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences: '''Kriptonauda''' jeb '''kriptovalūta''' ({{val-en|Cryptocurrency}}) ir [[maiņas līdzeklis]], kas izmanto [[kriptogrāfija|kriptogrāfiju]], lai aizsargātu darījumus un kontrolētu jaunu vienību emisiju.<ref>{{cite news|url=http://www.forbes.com/forbes/2011/0509/technology-psilocybin-bitcoins-gavin-andresen-crypto-currency.html |title=Crypto Currency |author=Andy Greenberg|publisher=Forbes.com |date=2011. gada 20. aprīlis |accessdate=2014. gada 8. augustā}}</ref> Tās pieder pie [[alternatīvā valūta|alternatīvām valūtām]] un [[ciparnauda]]s. Pirmā kriptovalūta bija ''[[Bitcoin]]'', kas tika radīta [[2009]]. gadā. Kopš tā laika ir radītas arī daudzas citas kriptovalūtas. Tipiska kriptovalūtu īpašība ir decentralizēta kontrole, kas to atšķir no centralizētām [[elektroniskā nauda|elektroniskās naudas]] sistēmām, kā, piemēram, ''[[PayPal]]''. Vēl viena īpašība ir darījumu pierakstīšana publiskā žurnālā ([[blokķēde|blokķēdē]]).

sentences:
daļu ar otru, izmantojot aksonu saišķus, ko sauc par traktiem. Optiskais trakts, kas stiepjas no redzes nerva, ir neironu ceļa piemērs, jo tas savieno aci ar smadzenēm; papildu ceļi smadzenēs savienojas ar redzes garozu.]]
'''Neironu ceļš''' [[Neiroanatomija|neiroanatomijā]] ir savienojums, ko veido aksoni, kas projicē no [[Neirons|neironiem]], lai izveidotu sinapses uz neironiem citā vietā, lai nodrošinātu neirotransmisiju (signāla nosūtīšanu no viena [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] reģiona uz citu). Neironi ir savienoti ar vienu aksonu vai aksonu saišķi, kas zināms kā nervu trakts vai ''fasciculus''.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Clinically Oriented Anatomy|last=Moore|first=Keith|last2=Dalley|first2=Arthur|publisher=LWW|year=2005|isbn=0-7817-3639-0|edition=5th|page=[https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47 47]|quote=A bundle of nerve fibers (axons) connecting neighboring or distant nuclei of the CNS is a tract.|url=https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47}}</ref> Īsāki nervu ceļi ir atrodami [[Smadzenes|smadzeņu]] [[Pelēkā viela|pelēkajā vielā]], savukārt garākas projekcijas, kas sastāv no [[Mielīns|mielinizētiem]] aksoniem, veido [[Baltā viela|balto vielu]].

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences: '''Masu slepkavības Rumbulā''' (arī '''Rumbulas slaktiņš''') bija [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|Nacistiskās Vācijas okupācijas]] iestāžu organizētas un īstenotas ebreju [[masu slepkavība]]s, kurās 1941. gada 30. novembrī un 8. decembrī tika nošauta lielākā daļa [[Rīgas geto]] ieslodzīto [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]. Šeit tika nogalināti ap 25 000 Latvijas un 1000 no Vācijas atvesto ebreju. Rumbulas slaktiņš, kopā ar slaktiņiem Biķernieku mežā ir lielākie [[Nacionālsociālisms|nacionālsociālistu]] veiktā [[Holokausts Latvijā|holokausta]] noziegumi Rīgā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 79
|             7. čaula =
|             6. čaula = 1
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Au
|             atommasa = 196,966569
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
 Zelta tīrradnis un tīra zelta kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = -1, 1, 2, '''3''', 4, 5
|  elektronegativitāte = 2,54
|              blīvums = 19300
|  kušanas temperatūra = 1337,33 K (1064,18 °C)
| viršanas temperatūra = 3129 K (2856 °C)
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jozefs Stefans
|     vārds_orig = ''Jožef Štefan''
|         attēls = Jozef Stefan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jozefs Stefans (1835–1893)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Sanktpetera}} (tagad {{vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne|td=Austrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austroungārija]]s
|        tautība = [[slovēņi|slovēnis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Vīnes Universitāte]]
|     alma_mater = Vīnes Universitāte
|        zinātne = [[Fizika]]
|    pasniedzēji = [[Andreass fon Etingshauzens]]
|       studenti = [[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Marjans Smoluhovskis]]
[[Johans Jozefs Lošmits]]
|     sasniegumi = {{plainlist|
* [[Stefana—Bolcmaņa likums]]
* [[Stefana—Bolcmaņa konstante]]
* [[Stefana problēma]]
* [[Stefana vienādojums]]
* [[Stefana formula]]
* [[Stefana plūsma]]
* [[Stefana skaitlis]]
* [[Stefana—Bolcmaņa starojuma likums]]
* [[Maksvela—Stefana difūzija]]
}}
|    apbalvojumi = [[Lībena balva]] (1865)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jozefs Stefans''' ({{val|slovēņu|Jožef Štefan}}; dzimis {{dat|1835|3|24}}, miris {{dat|1893|1|7}}) bija [[Karintija]]s [[slovēņi|slovēņu]] izcelsmes [[Austrijas impērija]]s / [[Austroungārija]]s [[fiziķis]], [[matemātiķis]] un [[dzejnieks]].

sentences:
[[File:World_marriage-equality laws.svg|thumb|upright=2|{{Legend|#025|Viendzimuma laulība}}]]
'''Viendzimuma laulība''' ir [[laulība]] starp viena [[dzimums|dzimuma]] cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2024. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 35 valstīs ([[Andora|Andorā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Čīle|Čīlē]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Francija|Francijā]], [[Islande|Islandē]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Kostarika|Kostarikā]], [[Luksemburga|Luksemburgā]], [[Malta|Maltā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Somija|Somijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Urugvaja|Urugvajā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]]). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos ([[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences: '''Lantanīdi''' jeb '''lantanoīdi''' ir četrpadsmit [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] saime, kuru [[atomskaitlis|atomskaitļi]] ir no 58 līdz 71 (no [[cērijs|cērija]] līdz [[lutēcijs|lutēcijam]]). Tie atrodas [[Dmitrijs Mendeļejevs|Mendeļejeva]] [[ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] VI periodā aiz [[lantāns|lantāna]] un tiem ir ar to līdzīgas īpašības (dažreiz pie šīs grupas pieskaita arī pašu lantānu, bet citreiz viņu pieskaita pie [[pārejas metāli|pārejas metāliem]]). Periodiskajā tabulā lantanīdus un [[aktinīdi|aktinīdus]] dažreiz mēdz attēlot atsevišķi zem lielās tabulas. Lantanīdu atomos aizpildās dziļi esošā ceturtā elektronu slāņa ''f'' [[orbitāle]]s (4f14). Tā kā ir septiņas ''f'' orbitāles, kurās katrā var atrasties līdz 2 elektroniem, lantanīdu var būt tikai 14. Palielinoties kodola lādiņam, divu ārējo elektronu apvalku struktūra paliek nemainīga (izņēmums ir [[gadolīnijs]], kam ''4f8'' orbitāles vietā aizpildās ''5d1'' orbitāle, jo [[atoma kodols|kodola]] ekranēšanas efekta dēļ tā ir enerģētiski izdevīgāk), tādēļ visiem lantanīdiem ir līdzīgas ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Mendī''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Rīgas Tehniskā universitāte
|image             = RTU logo 2017.svg
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1958 (1862. gadā kā [[Rīgas Politehniskā augstskola]])
|vision            =
|type              = [[Valsts_pārvaldes_iestādes_Latvijā#Latvijas_Republikas_Izglītības_un_zinātnes_ministrija|Valsts universitāte]]
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = [[Tālis Juhna]]
|faculty           =
|staff             =
|students          = 14 383 (2019)
|undergrad         =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = [[Ķīpsalas iela (Rīga)|Ķīpsalas iela]] 6a, [[Rīga]], {{LAT}}
|country           =
|address           =* Kaļķu iela 1 (galvenais birojs līdz 2021. gadam; vēsturiskā ēka)
* Ķīpsalas ielā (mācību ēkas)
* Āzenes ielā (mācību ēkas)
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{URL|http://www.rtu.lv}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
|affiliation=BSRUN, BALTECH, NORDTEK, EUt+|image_name=|image_size=100|imagesize=100}}
 19, ap 1890. gadu. Mūsdienās tā ir galvenā [[Latvijas Universitāte]]s ēka]]

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#D0B239|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2000, 2012)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džons Hārbau|bg_color=#2A0365|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Baltimore Ravens|logo=Baltimore Ravens logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "''Ravens''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1996|menedžeris=[[Eriks Dekosta]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''M&T Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 745|krāsas=Violeta, melna, zelta<br />{{color box|#24135F}} {{color box|#000000}} {{color box|#9A7611}}|īpašnieks=Stīvs Biskioti|prezidents=Saši Brauns|divīzijas tituli=6}}'''Baltimoras "Ravens"''' ({{Val|en|Baltimore Ravens}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''M&T Bank Stadium'' stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus [[Superkauss|Superkausus]] (2000. un 2012. gadā).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Grothuss
|          vārds_orig = ''Theodor Grotthuß''
|              attēls = Theodor_Grotthuß_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1785
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Geduči, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Teodors (Kristiāns Johans Dītrihs) fon Grothuss''' ({{val|de|Theodor (Christian Johann Dietrich) Freiherr von Grotthuß}}; 1785-1822) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dabaszinātnieks. Pirmās [[elektrolīze]]s teorijas ("[[Grothusa mehānisms|Grothusa mehānisma]]") izveidotājs. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s biedrs, kuras 1818. gada 6. novembra sēdē tika nolasīts viņa slavenais traktāts "Par gaismas un elektrības ķīmisko darbību".<ref>[[Jānis Stradiņš]]. „Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā". Latvijas vēstures institūta apgāds, Rīga: 2009., 377. - 381. lpp.</ref>

sentences:
veidošanās no amonjaka (Lūisa bāzes) un ūdeņraža katjona (Lūisa skābes)]]
'''Lūisa skābes''' ir [[molekula]]s vai [[jons|joni]], kam ir brīvas [[orbitāle]]s un kas var piesaistīt citas molekulas vai jona nedalīto [[elektronu pāris|elektronu pāri]], veidojot [[adukts|adukta]] tipa savienojumus. Saskaņā ar [[Gilberts Lūiss|Gilberta Lūisa]] (''Gilbert Newton Lewis'') izveidoto teoriju [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] veido kopīgi elektronu pāri, kas aizpilda atomu ārējos elektronu apvalkus tā, lai atomu elektronu konfigurācijas atbilstu [[inertās gāzes|inerto gāzu]] elektronu konfigurācijām ([[oktetu likums]]).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Eiduks
| vārds_orig =
| attēls = Aleksandrs Eiduks.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{Flaga|RUS}} [[Odzienas pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 08
| m_diena = 28
| m_vieta = {{Flaga|USSR}} [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Tehnoloģiskais''' '''determinisms''' ir [[Redukcionsms|redukcionistiska]] interpretācija par [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] lomu [[sabiedrība]]s attīstībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sciencedirect.com/topics/computer-science/technological-determinism|title=ScienceDirect|last=Kline|first=Ronald R.|access-date=28.11.2019.|date=2015}}</ref> Saskaņā ar tehnoloģiskā determinisma skaidrojumiem tehnoloģijas ir galvenie vēstures un sociālo pārmaiņu virzītāji. Tehnoloģiju attīstība un inovācija kļūst par galveno sociālo, ekonomisko un politisko pārmaiņu dzinējspēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://medium.com/@vorapilailuckthi/technological-determinism-social-media-9232614920ef|title=Medium|last=Thitivesa|first=V.|access-date=29.11.2019.|date=2017}}</ref> Tā mēģina izskaidrot to, kam un kāda varētu būt kontrolējošā vara cilvēku lietās. Tehnoloģiskais determinisms izpaužas dažādos līmeņos, kas sākas ar jaunāko tehnoloģiju dažādu izmaiņu ieviešanu, un dažkārt šīs izmaiņas var izraisīt arī jau esošo zināšanu zudumu. Piemēram, jaunāko lauksaimniecības rīku un metožu ieviešana ir piedzīvojusi pakāpenisku zināšanu zudumu par tradicionālajiem lauksaimniecības veidiem. Tāpēc tehnoloģijas ietekmē arī zināšanu līmeni sabiedrībā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.communicationtheory.org/technological-determinism/|title=Communication Theory|last=|first=|access-date=28.11.2019|date=}}</ref>

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = "AKROPOLE Alfa"
|logo               =
|logo izmērs        = 230px
|attēls             = Akropole Alfa 2022.jpg
|attēla paraksts    = "AKROPOLE Alfa" 2022. gadā
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 58| lats = 57| latNS =N
|longd              = 24| longm = 12| longs = 12| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Teika (Rīga)|Teika]]
|adrese           = [[Brīvības gatve (Rīga)|Brīvības gatve]] 372
|atklāts          = 2001. gads
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = {{flaga|Lietuva}} [[Akropolis Group]] ([[Vilniaus prekyba]])
|platība        = 154 000 m²
|tirdz platība  = 71 000 m²
|veikalu sk     = ~ 210
|autostāvvieta  = 1750
|apmeklētāji    = 9,0 milj. ([[2009. gads|2009]])
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]]
|trolejbuss   = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], {{Rīga sab|t=tb|12|16|31|34}}
|tramvajs     = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa   = [https://www.akropolealfa.lv/lv www.akropolealfa.lv]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Kovaļevskis
| vārds_orig = Александр Онуфриевич Ковалевский
| attēls = Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary B82 12-3.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}
| dz_gads = 1840
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Sanktpēterburga|Pēterburgā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Vladimirs Kovaļevskis]] (paleontologs)
([[Sofija Kovaļevska]] — brāļasieva)
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kazaņas Universitāte]], [[Kijivas Universitāte]], [[Jaunkrievijas Universitāte (Odesā)]]
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[entomoloģija]]
| pasniedzēji = [[Roberts Bunzens]], [[Francis Leidigs]]
| studenti =
| sasniegumi = Pirmais aprakstījis gastrulācijas fāzi embrija attīstībā
| apbalvojumi = [[Kārlis Ernsts fon Bērs|Kārļa Ernsta fon Bēra]] balva (1871), Pēterburgas Ķeizariskās Zinātņu akadēmijas loceklis (1890)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kovaļevskis''' ({{val|ru|Александр Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[embriologs]], kas pirmais aprakstīja gastrulācijas fāzi embrija attīstības agrīnajā stadijā. [[Bezmugurkaulnieki|Bezmugurkaulnieku]] salīdzinošās embrioloģijas un fizioloģijas pamatlicējs.

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences:
{{cita nozīme|visu dzīvo organismu anatomiju|cilvēkiem|cilvēka anatomija}}
]]
'''Anatomija''' ({{val|grc|ἀνατομή}}, ''ánatomé'' — ‘uzšķēršana’)<ref name="TZV"/> ir [[bioloģija]]s nozare par dažādu dzīvo [[organisms|organismu]] formu un uzbūvi.<ref name="tezaurs"/> Anatomijā pēta visa organisma vai tā daļu uzbūves likumsakarības, kā arī izmaiņas dzīves laikā (vecuma posmu anatomija).

sentences:
. "Misionāra stāsts" (1883). [[Metropoles mākslas muzejs|Metropolitēna mākslas muzejs]]]]
'''Misionārs''' (no {{val|la|missio}} — 'paka, pasūtījums') ir cilvēks, kas savā dzimtajā zemē vai citās zemēs izplata kādu [[reliģija|reliģiju]] ar mērķi pievērst tai neticīgos vai citu reliģiju pārstāvjus. Parasti sastopams universālajās vispasaules reliģijās, un nav izplatīts nacionālajās reliģijās. Tiek nodalīta "ārējā" misija (citās valstīs) un "iekšējā" misija (starp neticīgajiem viņu pašu kanoniskajā teritorijā). Misionāru darbs dažkārt ir atšķirīgs no [[prozelītisms|prozelītisma]], tomēr nav skaidras atšķirības starp misionāru darbu un prozelītismu. Mēdz notikt, ka tie, kurus misionāri cenšas pievērst savai ticībai, šos mēģinājumus noraida, un dažreiz mēdz pat nogalināt tos, kas pie viņiem nākuši ar šādiem nolūkiem. Tā tas notika ar pieciem protestantu misionāriem no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[1956. gads|1956. gadā]], kad tie mēģināja pievērst protestantismam vaorani cilts indiāņus [[Ekvadora]]s [[Amazone]]s baseinā.<ref>[http://www.20min.ch/news/wissen/story/Der-gefaehrlichste-Indianerstamm-20778227 Der gefährlichste Indianerstamm] 16.05.09</ref> Līdzīga traģēdija notika [[19. gadsimts|XIX gadsimta]] 30. gadu beigās [[Eromangas sala|Eromangas]] salā [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu]] salās (tagad [[Vanuatu]] daļa), kad vietējie iedzīvotāji nogalināja misionārus un pēc tam apēda viņu līķus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newsru.com/religy/08dec2009/aufgegessen.html|title=Туземцы попросили прощения за то, что съели миссионера|website=NEWSru.com|access-date=2021-05-16|date=2009-12-08|language=ru}}</ref>

sentences: '''Karaliskā apbedījumu vieta''' ir [[kapsēta]] kopš 1922. gada [[Bernadotu dzimta]]s [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Zviedrijas karaliskās ģimenes]] locekļiem. Tā atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]] [[Hāgas parks|Hāgas parka]] teritorijā Brunnsviken(zviedru valodā) līcī uz Karlsborga salas.Atvērta apskatei vasaras mēnešos ceturtdienās.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju Rīgā|ciemu Rucavas pagastā|Mangaļi (Rucavas pagasts)}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Mangaļi
| tips                = stacija
| attēls              = Mangaļu stacijas ēka.JPG
| attēla_apraksts     = Mangaļu stacijas ēka
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Mīlgrāvis, Dzirnupe
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 + 9
| adrese              = Mangaļu dzelzceļa stacija,
Vitrupes iela 2, Rīga, LV-1034
| latd  = 57| latm  = 1| lats  = 7.46754| latNS  = N
| longd = 24| longm = 7| longs = 47.57514| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (3 km),
[[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (6 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Banahau
| Nosaukums2       = ''Banahaw''
| Photo            = Bundok Banahaw.jpg
| Paraksts         = Banahau vulkāns no Sampaloka ezera puses
| Augstums         = 2170
| Relatīvais_augstums = 1919
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 14 |latm= 04 |lats=03 |latNS= N
| longd= 121 |longm= 29 |longs= 33 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1909}}
| First ascent         =
}}
'''Banahau''' ({{val|fil|Bundok Banahaw}}, {{val|en|Mount Banahaw}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienviddaļā starp [[Bajas ezers|Bajas ezeru]] ziemeļos un [[Tajabasas līcis|Tajabasas līci]] dienvidos, administratīvi atrodas uz [[Kesona]]s un [[Laguna]]s provinču robežas. Vulkānam trīs virsotnes, augstākā no tām — Banahau 2170 m vjl, bet divas pārējās — Lukbans 1875 m austrumos un Sankristobals 1470 m rietumos. Agrāk Banahau krāteri pildīja ezers, bet 1730. gada izvirdumā tas noplūda, nopostot Sariajas pilsētu dienvidos no vulkāna. Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis 1909. gadā; kopš tā laika snaudošs.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273050 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Banahaw]</ref> Vulkāns tiek uzskatīts par svētu vietu, to bieži apmeklē svētceļotāji. Vulkāna apkārtnē kopš 1921. gada izveidota aizsargājama dabas teritorija Banahau—Sankristobala aizsargātā ainava.<ref>[https://fpe.ph/conservation_site/location_details/mt.-banahaw-san-cristobal-protected-landscape-lagunaquezon Mt. Banahaw-San Cristobal Protected Landscape, Laguna/Quezon]</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Midzuno''' var būt:
* [[Koki Midzuno]];
* [[Takaši Midzuno]].

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Cita nozīme|veikalu ķēdi Latvijā|Prisma (kosmisko projektu)|Prisma (kosmiskais projekts)}}
{{Tirdzniecības ķēdes infokaste
| nosaukums            = Prisma
| logo                 =
| sauklis              = ''Hyvä mutta halpa''
(Labi, bet lēti)
| tirdzniecības veids  = mazumtirdzniecība
| valsts               = {{FIN}}
| darbojas             = {{flag|Somija}} (83 veikali)
{{flag|Igaunija}} (14 veikali)<ref name="Prisma veikali Igaunijā">[https://www.prismamarket.ee/blog/page/company Prismamarket.ee Par uzņēmumu]</ref>
| īpašnieks            = ''[[S-ryhmä]]''
| vadība               =
| darbinieku skaits    =
| darbību uzsāka       = 1972. gadā
| veikalu formāti      = [[hipermārketi]]
| apgrozījums          = 3,6 miljardi [[Euro|eiro]] (2020)
| mājas_lapa           = {{URL|www.prisma.lv}}
}}
'''''Prisma''''' ir [[Somija]]s kooperatīva ''[[S-ryhmä]]'' ("S grupa") pārtikas un nepārtikas preču [[mazumtirdzniecība]]s veikalu ķēde. Papildus pārtikas precēm veikala sortimentā ir plašs apģērbu, sporta, grāmatu, rotaļlietu, izklaides un mājas preču klāsts. ''Prisma'' ir Somijas otra lielākā mazumtirdzniecības ķēde pēc apgrozījuma. ''Prisma'' galvenais konkurents Somijā ir grupas ''[[Kesko]]'' veikalu ķēde ''K-Citymarket''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žans Fransuā Šampolions
|     vārds_orig = ''Jean-François Champollion''
|         attēls = Jean-Francois Champollion 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žana Fransuā Šampoliona 1831. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Fižaka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|Francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Valodniecība]], [[vēsture]], [[eģiptoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rozetas akmens]] rakstības atšifrēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Fransuā Šampolions''' ({{val|fr|Jean-François Champollion}}; dzimis {{dat|1790|12|23}}, miris {{dat|1832|3|4}}) bija [[franči|franču]] [[vēsturnieks]], [[valodnieks]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
[[Tarass Ševčenko|T. Ševčenko]]{{·}}[[Nestors Mahno|N. Mahno]]{{·}}[[Lesja Ukrainka|L. Ukrainka]]{{·}}[[Bohdans Hmeļnickis|B. Hmeļnickis]]
[[Stepans Timošenko|S. Timošenko]]{{·}}[[Oleksandrs Dovženko|O. Dovženko]]{{·}}[[Sergejs Koroļovs|S. Koroļovs]]{{·}}[[Andrijs Ševčenko|A. Ševčenko]]
| tauta     = <big>Ukraiņi</big>
| skaits    = 44—45 miljoni<ref>[http://www.ukrinform.ua/eng/order/?id=168280 Ukrainian diaspora abroad makes up over 20 million] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120105155543/http://www.ukrinform.ua/eng/order/?id=168280 |date={{dat|2012|01|05||bez}} }} {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.ucc.ca/2010/05/25/support-the-ukrainian-world-congress-connecting-ukrainians-around-the-world/ 20 million Ukrainians live in 46 different countries of the world] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.ualberta.ca/~cius/ukrcan/Diaspora/UDSI-News_Views.htm 20 miljoni ukraiņu dzīvo ārpus Ukrainas teritorijas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110604054723/http://www.ualberta.ca/~cius/ukrcan/Diaspora/UDSI-News_Views.htm |date={{dat|2011|06|04||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
| vieta     = {{UKR}}
{{RUS}}
{{CAN}}
| valoda    = [[ukraiņu valoda|ukraiņu]], [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija  = [[pareizticība]], [[Grieķu katoļu baznīca|grieķu katoļticība]]
| grupas    = [[rusīni]], [[gucuļi]]
| radi      = [[baltkrievi]], [[krievi]], [[poļi]]
}}
'''Ukraiņi''' ({{val|uk|українці}}; [ukrɑˈjinʲtsʲi]) ir [[austrumslāvi|austrumslāvu]] [[tauta]] un [[Ukraina]]s pamatiedzīvotāji (vairāk nekā 75% valsts iedzīvotāju). Starp slāvu tautām tā ir trešā lielākā tauta pēc skaita aiz [[Krievi|krieviem]] un [[Poļi|poļiem]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Līgatnes papīrfabrikas ciemats
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            = Līgatnes papīrfabrikas ciemata apbūve.jpg
| image_caption            = Līgatnes papīrfabrikas ciemats
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name3        = [[Līgatne]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 11 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 25  | longm = 02 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta indeksi
| postal_code              = LV-4108
| footnotes                =
}}
[[Vēsturiskais žanrs|Vēsturiskais]] '''Līgatnes papīrfabrikas ciemats''' atrodas [[Līgatne|Līgatnē]], Cēsu novadā, [[Vidzeme]]s reģionā. Līgatnes papīrfabrikas ciemata centrs ir valsts nozīmes [[Pilsētbūvniecības un arhitektūras pieminekļi|pilsētbūvniecības]] [[piemineklis]], kas pieminekļu sarakstā iekļauts [[1998. gads|1998. gadā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Līgatnes papīrfabrikas ciemata vēsturiskais centrs|url=http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/7427/|website=mantojums.lv|publisher=Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija|accessdate=20.04.2017|date=2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170429032603/http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/7427/#|archivedate=29.04.2017}}</ref> Tas ir [[19. gadsimts|19. gadsimta]] koka [[arhitektūra]]s un [[Industriālā celtniecība|industriālās celtniecības]] vienots ansamblis, kas saplūst kopā ar apkārtējo dabu — kalnaino reljefu, [[Līgatne (upe)|Līgatnes upi]], [[Ānfabrikas klintis|Ānfabrikas]] un [[Lustūzis (klints)|Lustūža]] klintīm, kurās atrodami vietējo iedzīvotāju joprojām izmantotie alu pagrabi. Mūsdienās, pateicoties [[Tūrisma infrastruktūra]]s labiekārtojumam, takām un skatu laukumiem, tūristiem un citiem interesentiem ir iespēja doties pa papīrfabrikas strādnieku pēdām un sajust vietas vēsturisko ietekmi, plašāku informāciju gūstot katrā apskates punktā izvietotajā informatīvajā norādē, kā arī Līgatnes [[Tūrisma informācijas centrs|Tūrisma informācijas centrā]] un informatīvajos materiālos. Līgatnes papīrfabrikas ciemats ir kā plašs ''brīvdabas muzejs''.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Turlajs|first1=J.|title=Latvijas ceļvedis|date=2004|publisher=Karšu izdevniecība Jāņa sēta|location=Rīga|page=186}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Vēždūka
|attēls=Vezduka.jpg
|paraksts=Vēždūka Gārzdes ciemā
|garums=30,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=satekot [[Modes grāvis|Modes grāvim]] un [[Māteru grāvis|Māteru grāvim]]
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Venta]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=36 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Skanste]]
[[Kategorija:Skanste]]

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences: '''MIMO''' (''Multiple In, Multiple Out''; izrunā "my-mo") ir metode, kā saskaņoti izmantot vairākas radio antenas [[Bezvadu sakari|bezvadu sakaru]] tīklos, kas ir kopīgas mūsdienu mājas platjoslas [[maršrutētājs|maršrutētājiem]].

sentences: '''Nūbijas tuksnesis''' ([[Arābu valoda|arābu]]: صحراء النوبة) ir [[tuksnesis]] [[Āfrika|Āfrikā]], [[Sahāra]]s austrumu daļā. Tas atrodas starp [[Nīla]]s upi un Etbejas kalnu grēdu.

sentences:
{| class=infobox width=200px
|colspan=2 align=center| Eksponentfunkcija
|-
|'''Pieraksts''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''Inversā [[funkcija]]''' ||<math>\ln x \,</math>
|-
|'''[[Atvasinājums]]''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''[[Nenoteiktais integrālis]]''' ||<math>e^x + C \,</math>
|}
'''Eksponentfunkcija''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]] <math>e^x \,</math>, kur [[e (konstante)|e]] ir matemātiskā konstante, kuras aptuvenā vērtība ir 2,718281828, un funkcijas [[arguments]] ir [[kāpināšana|kāpinātājs]]. Funkcijas [[atvasinājums]] ir pati funkcija <math>e^x \,</math>. Eksponentfunkcija bieži tiek izmantota [[fizika|fizikā]], [[ķīmija|ķīmijā]], matemātiskajā [[bioloģija|bioloģijā]], [[ekonomika|ekonomikā]] un [[matemātika|matemātikā]]. Funkcijas inversā funkcija ir [[naturāllogaritms]] ln(''x'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Metroloģija''' kā [[Vēsture|vēstures]] palīgdisciplīna pēta dažādus cilvēces vēsturē pielietotus mērus (garuma, laukuma, tilpuma, masas). Vēsturiskās metroloģijas uzdevums ir noskaidrot mēru nosaukumus, to kvantitatīvās attiecības, to reālo lielumu — t.i., noformulēt tos atbilstoši mūsdienu mērvienībām.

sentences:
{{cita nozīme|putnu|ciemu|Lakstīgala (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Luscinia luscinia vogelartinfo chris romeiks CHR3635.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|         ģints = Luscinia
|      ģints_lv = Lakstīgalas
|          suga = Luscinia luscinia
|       suga_lv = Lakstīgala
|      binomial = Luscinia luscinia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Lakstīgala''' (''Luscinia luscinia'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] suga, kas pieder pie [[čakstīšu apakšdzimta]]s (''Saxicolinae''). Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ |title=IOC Worls Bird List: Chats, Old World flycatchers, 2020 |access-date={{dat|2020|01|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200418112036/https://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ |archivedate={{dat|2020|04|18||bez}} }}</ref>

sentences: '''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Nere
| valsts            = Lietuva
| citnosaukums      = Nere
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Neris
| valsts1           = Baltkrievija
| citnosaukums1     = Vilija
| citvaloda1        = be
| citvaloriģin1     = Вiлiя
| attēls            = Neris river in Vilnius.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Nere [[Viļņa|Viļņā]]
| karte             = NerisInLithuania.png
| kartes_paraksts   = Nere Lietuvas kartē
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Z no [[Minska]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nemuna]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BLR}}
{{LTU}}
| garums            = 509
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 180
| gada_notece       =
| baseins           = 24 942,3
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=54 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=0 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
}}
'''Nere''' ([[IPA]]: {{IPA|[nære]}}) jeb '''Vilija''' ir upe [[Lietuva|Lietuvā]] ({{val|lt|Neris}}) un [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] ({{val|be|Вілія}}). Upes izteka atrodas Baltkrievijas ziemeļos, tek rietumu virzienā caur abām lielākajām Lietuvas pilsētām [[Viļņa|Viļņu]] un [[Kauņa|Kauņu]], kurā upe ietek [[Nemuna|Nemunā]]. Otra Lietuvas garākā upe aiz Nemunas, tās garums ir 510 km (Lietuvā — 228 km, Baltkrievijā — 264 km).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstrs
| attēls                   = Monster (2003 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Patija Dženkinsa]]
| producents               =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Marks Deimons]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Donalds Kušners]]
* [[Breds Vaimens]]
| scenārija autors         = Patija Dženkinsa
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Lī Terdžesens]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Denver & Delilah Films]]''
* ''[[K/W Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Newmarket Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|11|16|Amerikas filmu institūta festivāls|2004|1|9|ASV|2004|4|15|Vācija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003|title=Monster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2017|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170518102347/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monster.htm|title=Monster (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstrs"''' ({{val|en|Monster}}) ir 2003. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Patija Dženkinsa]]. Galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kristīna Riči]], [[Brūss Derns]] un [[Lī Terdžesens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|11|16||bez}} Amerikas filmu institūta festivālā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OMV AG''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1956. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s un [[dabasgāze|gāzes]] izpēte, ieguve, pārstrāde un tirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.omv.com omv.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''OMV AG''''' (agrākais nosaukums ''Österreichische Mineralölverwaltung'' jeb ''ÖMV'') ir [[Austrija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir viens no lielākajiem ražošanas uzņēmumiem valstī. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]]. Uzņēmums ir dibināts 1956. gadā.

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Pūre (nozīmju atdalīšana)|Pūre}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pūre
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Pūres muižas pils 2000-04-15.jpg
| image_caption            = Pūres muižas kungu māja
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Tukuma novads]]
| subdivision_name2        = [[Pūres pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1230}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3,11
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3330&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 637
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 2| lats  = 9| latNS  = N
| longd = 22| longm = 54| longs = 25| longEW = E
| elevation_m              = 57
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3124 Pūre
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pūre''' ir apdzīvota vieta [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Pūres pagasts|Pūres pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Abava]]s labajā krastā pie autoceļa [[A10 (autoceļš Latvijā)|A10]] 21 km no novada centra [[Tukums|Tukuma]] un 83 km no [[Rīga]]s. No šeit esošā torņa (Daigones iela 24) pārraida [[Star FM]].

sentences:
[[Kategorija:Ķīna]]
[[Kategorija:Militārisms pēc valsts|Kzina]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dzjanjiņa
 | native_name              = 江阴
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = 望江楼眺望江阴市区 2017冬.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Dzjansu
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 31| latm  = 50| lats  = 20| latNS  = N
 | longd = 120| longm = 17| longs = 42| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dzjansu]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Usji]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type = Centrs
 | seat =
 | parts_type               =
 | parts                    =
 | p1 =
 | area_total_km2           = 986.97
 | area_urban_km2           =
 | elevation_m              =
 | population_total         = 1594829
 | population_urban         = 1013670
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 84
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.jiangyin.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Karalienes Mērijas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =22
|poz_x          =94
|poz_y           =47
}}
'''Karalienes Mērijas krasts''' ({{val|en|Queen Mary Coast}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Mosona jūra|Mosona]] un [[Deivisa jūra]]s krastiem. Stiepjas no [[Horderna rags|Horderna raga]] austrumos (66°15′S 100°31′E) līdz [[Filhnera rags|Filhnera ragam]] rietumos (66°27′S 91°54′E). Kopējais piekrastes garums ap 360 km. Austrumos robežojas ar [[Noksa krasts|Noksa krastu]], rietumos — ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II krastu]]. Krasta lielāko daļu aizņem [[Šekltona šelfa ledājs]], rietumos — [[Fara līcis]]. Krasta tuvumā atrodas vairākas salas, lielākās no kurām ir [[Drigalska sala]] Deivisa jūrā un [[Masona sala]] šelfa ledāja vidienē. Krastā uz šelfa ledāju un jūru noplūst vairāki glečeri, lielākais no kuriem ir [[Denmena glečers]]. Glečera ledum noplūstot jūrā, 160 km no piekrastes periodiski veidojas [[Pobedas ledus sala]]. Krasta rietumos kopš 1956. gada funkcionē [[Krievija|krievu]] vissezonas [[polārstacija]] [[Mirnija (polārstacija)|Mirnija]].

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Janomamu valodas
  |region=[[Amazone]], [[Dienvidamerika]]
  |familycolor=American
  |family='''Janomamu'''
  |sil=17-3966
  |map=Yanomaman.svg
|map_caption=Janomamu valodas Venecuēlā.
<div style="text-align:left;">
{{legend|#ffccaa|Janomamö [guu]}}
{{legend|#ff9955|Ninamu [shb]}}
{{legend|#ff6600|Janomamu [wca]}}
{{legend|#aa4400|Sanumu [xsu]}}
{{legend|#552200|Jaroamu [yro]}}
</div>
}}
'''Janomamu''' (arī '''janomamanu''', '''janomámi''', '''šamataru''', '''širianu''') valodas ir [[Dienvidamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[valodu saime]], kurā runā ap 34 000 janomamu indiāņi dienvidu [[Venecuēla|Venecuēlā]] un ziemeļrietumu [[Brazīlija|Brazīlijā]] ([[Roraima]]s un [[Amazonasa]]s štatos).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons
|     vārds_orig = ''Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon''
|         attēls = Buffon 1707-1788.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Monbāra]], [[Kotdora]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts = Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon signature.svg
|   darba_vietas = [[Karaliskie dārzi]] (''Jardin du Roi'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[dabas vēsture]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūsija debesīs
| operators =
| attēls = Lucy in the Sky poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Noa Houlijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Natālija Portmane]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Zezija Beitsa]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Kolmans Domingo]]
* [[Elena Bērstina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucy in the Sky''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|11|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|325,950}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūsija debesīs"''' ({{Val|en|Lucy in the Sky}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Noa Houlijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Natālija Portmane]], [[Džons Hemms]], [[Zezija Beitsa]], [[Dens Stīvenss]], [[Kolmans Domingo]] un [[Elena Bērstina]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Česlavs Milošs
|     vārds_orig = ''Czesław Miłosz''
|         attēls = Czesław Miłosz 2011(Lt, detail).jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Pastmarka, izdota par godu Česlava Miloša 100. dzimšanas dienai
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Šeteņi]] netālu no [[Ķēdaiņi]]em,
[[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (no 1970. gada)
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Milošs, Veronika Kunata
|          brāļi = Andžejs Milošs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Janīna (mirusi 1986. gadā),
 Karola (mirusi 2002. gadā)
|          bērni = Antonijs (1947)
Jānis Pēteris (1951)
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda|poļu]]
|        periods = 1930—2004
|          žanri = [[dzeja]], [[esejas]], [[proza]], [[tulkojumi]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Sagūstītais prāts]]" (''Zdobycie władzy'', 1953)
|    ietekmējies = [[Oskars Milošs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte|Stefana Batorija Universitāte]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1980)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens
| image         = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Portrets no [[Broce]]s kolekcijas
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1740|10|8|}}
| location      = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad — {{EST}})
| deathdate     = {{dat|1784|07|03|}}
| deathplace    = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
 pie Juglas ezera (Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens, 1780-1781)]]
'''Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens''' ({{val-de|Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen}}, 1740–1784) bija [[Vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]] un [[gleznotājs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Telefona būda
| attēls                   = Phone Booth movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Phone Booth''
| žanrs                    = [[asa sižeta filma]], [[drāma]], [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Deivids Zakers]]
| scenārija autors         = [[Lerijs Kohens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Kīfers Saterlends]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  = [[Marks Stīvenss]]
| studija                  = ''[[Zucker/Netter Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|9|10}}
| ilgums                   = 81 minūte
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=phonebooth.htm|title=Phone Booth|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|29||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Telefona būda''' ({{val|en|Phone Booth}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Forests Vaitekers]], [[Ketija Holmsa]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 10. septembrī.

sentences:
{{cita nozīme|purvu|pilsētas daļu|Mūkupurvs (apkaime)}}
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Mūkupurvs
| attēls          = Mūkupurvs.jpg
| attēla apraksts = Mūkupurva ZA
| citi nosaukumi  = Zolitūdes purvs
| atrašanās vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]] un [[Ķekavas pagasts]]
| tips = [[augstais purvs]]
| platība =
| lat_d             = 56.943244
| long_d            = 23.978617
| augi =
| dzīvnieki =
| ezeri =
| akači =
}}
'''Mūkupurvs''' (zināms arī kā '''Zolitūdes purvs'''<ref>[http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history Mūkupurvs — vēsture] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160918171301/http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history |date={{dat|2016|09|18||bez}} }}, apkaimes.lv. Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>) ir [[purvs]] [[Rīga]]s dienvidrietumu daļā [[Mūkupurvs (apkaime)|Mūkupurva]] apkaimē. Purvu divās daļās sadala [[Lidosta Rīga|Lidostas "Rīga"]] teritorija, kas ir izbūvēta tieši purvam pa vidu. Purva ūdeņu dabiskā notece notiek pa [[Lāčupīte (Hapaka grāvja pieteka)|Lāčupīti]] un [[Hapaka grāvis|Hapaka grāvi]].<ref>[http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170505201756/http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf |date={{dat|2017|05|05||bez}} }} Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>

sentences:
'''Velokurjers''' (kurjers, kas pārvietojas ar [[Velosipēds|velosipēdu]]) ir cilvēks, kurš strādā uzņēmumā par sūtījumu piegādātāju ar velosipēdu. Velokurjera pakalpojumi ir ļoti pieprasīti metropolitēnos un pārējās lielās pilsētās.
Uzņēmumi dod priekšroku velokurjeru pakalpojumiem, jo tas izmaksā lētāk un ir ātrāks par auto nelielos pilsētas attālumos, īpaši sastrēgumu laikā.

sentences:
{{Citas nozīmes|varonīgu tēlu|Varonis (nozīmju atdalīšana)|Varonis}}
 [[Trojas karš|Trojas karā]], attēlots uz [[Sengrieķu mitoloģija|sengrieķu]] vāzes ]]
'''Varonis''' ir [[cilvēks]] vai izdomāts tēls, kas sevišķi grūtos apstākļos pilda savu pienākumu, aizstāv un cīnās par [[Ideālisms|ideāliem]], pat riskējot ar savu veselību vai dzīvību,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/varonis:1|title=varonis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-01-09}}</ref> vai arī ar ko izceļas, piesaista sev [[Sabiedrība|sabiedrības]] uzmanību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/v/varonis|title=Кас ir Varonis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2023-01-09}}</ref>

sentences: '''Azokrāsvielas''' ir organiskas [[krāsvielas]], kas pieder pie [[azosavienojumi]]em, jo to [[molekula|molekulās]] ir vismaz viena [[azogrupa]] −N=N−. Azokrāsvielas satur arī elektrondonoras grupas (piemēram, [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] vai aizvietotu [[aminogrupa|aminogrupu]]). Šādas elektrondonoras grupas samazina [[elektrons|elektronu]] pāreju [[enerģija|enerģiju]] no π stāvokļa ierosinātā π stāvoklī (π<sup>*</sup> stāvoklī), kā rezultātā šādas vielas intensīvi absorbē gaismu spektra redzamajā daļā, atšķirībā no neaizvietotiem azosavienojumiem, kas absorbē galvenokārt [[UV stari|UV starojumu]].

sentences:
[[Kategorija:2000. gadu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:2010. gadu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:2020. gadu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Latvijas_hiphopa_grupas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
[[Kategorija:Buļļi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Buļļi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības atkarība
| attēls                   = Addicted to love poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Addicted to Love''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Grifins Danns]]
| producents               =
* [[Džefrijs Silvers]]
* [[Roberts Ņūmīrs]]
| scenārija autors         = [[Roberts Gordons]]
| aktieri                  =
* [[Mega Raiena]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Čeki Kario]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|5|23||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/addicted-love-1997-0|title=Addicted to Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 2, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=addictedtolove.htm|title=Addicted to Love (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlestības atkarība"''' ({{val|en|Addicted to Love}}) ir 1997. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Grifins Danns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mega Raiena]], [[Metjū Broderiks]], [[Kellija Prestone]] un [[Čeki Kario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|23||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andrejs Gromiko
| vārds_orģ           = ''Андре́й Андре́евич Громы́ко''
| attēls              = Andrei Gromyko 1972.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andrejs Gromiko 1972. gadā
| amats               = [[PSRS Ārlietu ministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1957|2|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1985|7|2|N}}
| premjers            =
| priekštecis         = [[Dmitrijs Šepilovs]]
| pēctecis            = [[Eduards Ševardnadze]]
| amats2               = [[PSRS Augstākās padomes Prezidija priekšsēdētājs]]
| term_sākums2         = {{dat|1985|7|2|N}}
| term_beigas2         = {{dat|1988|10|1|N}}
| priekštecis2         = [[Vasilijs Kuzņecovs]] (v.i.)
| pēctecis2            = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1909|7|18}}
| dzim_vieta          = Starija Hramiki (''Стары́я Грамы́кі''), [[Mogiļevas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vjetkas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], {{BLR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1989|7|2|1909|7|18}}
| mir_vieta           = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[PSKP]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = ekonomists, diplomāts
| alma_mater          = [[Minskas Lauksaimniecības institūts]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2Cl2
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7 °C
|viršanas temperatūra=39,8 °C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Narvas aplenkums
| width       =
| partof      = [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]]
| image       = ZauerveydNA_Petr1UsmirDA19.jpg
| caption     =
| date        = {{dat|1704|06|27|N}} - {{dat|1704|08|9|N}}
| place       = [[Narva]], [[Zviedru Vidzeme]]
({{EST}})
| map_type    = Igaunija#Eiropa
| map_relief  = jā
| latitude    =  59.3667
| longitude   = 28.1833
|coordinates= {{coord|59.3667|N| 28.1833|E|format=dms|display=inline,title}}
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = krievu uzvara, [[Narvas līgums]]
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = [[File:Flag of Russia.svg|23px]] [[Krievijas cariste]]
| combatant2  = [[File:Naval Ensign of Sweden.svg|23px]] [[Zviedrija]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Pēteris I]]
Georgs Ogilvī
| commander2  = [[Rūdolfs Horns]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 20 000
| strength2   = 3 800 kājnieku un 1 300 kavalēristu
| strength3   =
| casualties1 = līdz 3 000 kritušo un ievainoto
| casualties2 = 3 200 kritušo un ievainoto, 1 900 gūstekņu
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
[[File:VIII. Internationales Finale in Warschau 2014.JPG|thumb|VIII. rahvusvaheline finaal Varssavis (Poola), 17.10.2014]]
{{atveidošana}}
"'''Pasaules jaunatne debatē''' (''Jugend debattiert international'') - konkurss Centrālās un Austrumeiropas valstīs” ir skolēnu konkurss vācu valodā, kas norisinās [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]], [[Krievija|Krievijā]] ([[Maskava|Maskavā]] un [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]) [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Ungārija|Ungārijā]]. No 2016. gada projektā piedalīsies arī [[Slovākija]] un [[Slovēnija]]. Konkurss ir [[Gētes institūts|Gētes institūta]], fonda "[[Erinnerung, Verantwortung und Zukunft]]”, sabiedriskā labuma organizācijas „[[Hertie-Stiftung]]” un Vācijas skolu sistēmas ārvalstīs pārvaldes projekts. Konkursa dalībvalstīs ir arī vietējie atbalstītāji: Polijā tas ir Vācu-poļu sadarbības fonds, Čehijā – Vācu-čehu nākotnes fonds, Ukrainā – Kličko fonds, Lietuvā – Lietuvas Skolēnu informācijas un tehnikas centrs, Ungārijā – Hannsa Zeidela fonds, E.ON Hungaria, Audi akadēmija, Ungārijas Vāciešu pašpārvalde un Konrāda Adenauera fonds.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name =
|Article =[[Lihtenšteina]]s
|Image = Flag of Liechtenstein.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = {{dat|1982|07|30}}
|Design =
|Type =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Toms Bārnabijs
| color         = lightblue
| series        = [[Midsomeras slepkavības|"Midsomeras slepkavību"]]
| image         =
| caption       =
| first         =
* ''The Killings at Badger's Drift'' (1997. gada 23. marts)
| last          =
* ''Fit for Murder'' (2011. gada 2. februāris)
| creator       = [[Kerolaina Greiema]]
| portrayer     = [[Džons Netlss]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[policists]]
| title         = galvenais detektīvinspektors (DCI)
| family        =
| spouse        = Džoisa Bārnabija
| significantother =
| children      = Kallija Diksone (Bārnabija)
| relatives     = Neds Bārnabijs (onkulis)<br />Džons Bārnabijs (brālēns)
| religion      =
| nationality   = [[Angļi|anglis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Tomass Džefrijs "Toms" Bārnabijs''' ({{val|en|Thomas Geoffrey "Tom" Barnaby}}; dzimis 1943. gada 20. aprīlī) ir izdomāts tēls, kuru radījusi [[Angļu valoda|angļu]] rakstniece [[Kerolaina Greiema]] kā galveno varoni savā ''Chief Inspector Barnaby'' kriminālromānu sērijā un [[ITV]] detektīvseriālā "[[Midsomeras slepkavības]]".

sentences:
{{Citas nozīmes|1221. gada Tallinas aplenkumu|Tallinas aplenkums|Tallinas aplenkums}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1221. gada Tallinas aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Kauja notika [[Rēvele]]s zemes (REVALA) ziemeļos.
|date=[[1221]]. gada aprīlis
|place= [[Lindanise]]s pilskalns, tagad - [[Tallina]]s domkalns
|result=Sāmsalieši nespēja ieņemt "Dāņu pili" (Tallinu).
|combatant1='''[[Sāmsala]]s zeme'''
|combatant2='''[[Dānija]]s karaspēka Tallinas garnizons '''
|commander1=
|commander2=
|strength1=
|strength2=
|casualties1= par piedalīšanos aplenkumā tika pakārti [[Rēvele]]s, [[Harija]]s un [[Viruzeme]]s vecākie
|casualties2=
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lūcija Ķuzāne
|     vārds_orig =
|         attēls = Lucija Kuzane.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Lūcija Ķuzāne 2007. gadā [[Gricgale|Gricgalē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Mēmeles pagasts]], [[Jēkabpils apriņķis]], {{flag|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, novadpētniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Jūlijs Dievkociņš", "Saule mūžam mana", "Aleksandrs".
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Lūcija Ķuzāne''' (dzimusi 1927. gada 30. oktobrī<ref>[https://www.jgb.lv/lv/novada-kalendars/kuzane-lucija-/ Ķuzāne Lūcija rakstniece, pedagoģe, novadpētniece, Jēkabpils pilsētas Goda pilsone] Jēkabpils galvenā bibliotēka</ref>  [[Mēmeles pagasts|Mēmeles pagastā]]) ir [[latvieši|latviešu]] skolotāja un rakstniece, [[Sēlija|Sēlijas]] novada pētniece, [[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] kavaliere,<ref>[http://www.jpb.lv/?sid=35 www.jpb.lv]</ref> kā arī [[Jēkabpils Goda pilsonis|Jēkabpils]] un [[Pilskalnes pagasts (Neretas novads)|Pilskalnes pagasta]] Goda pilsone.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences: '''Sīklietotne''' ({{val|en|applet}}) ir neliela [[datorprogramma|programma]], kas darbojas lielākas programmas sastāvā klienta [[dators|datorā]]. Termins tika ieviests ar ''[[AppleScript]]'' valodu [[1993]]. gadā. Mūsdienās ar šo terminu pamatā saprot programmēšanas valodā ''[[Java (valoda)|Java]]'' rakstītās sīklietotnes, kas tiek izpildītas [[tīmekļa pārlūkprogramma|tīmekļa pārlūkprogrammā]]. Līdzīga veida programmas, kas darbojas servera pusē, sauc par [[serversīklietotne|serversīklietotnēm]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Zinātnes un tehnoloģiju muzejs "Kurzemes Democentrs"''' ir interaktīvs zinātnes centrs Ventspilī, kas bērniem un pieaugušajiem piedāvā papildināt savas zināšanas izmantojot dažādus moderno tehnoloģiju risinājumus.

sentences: [[Kombinatorika|Kombinatorikā]] '''Katalāna skaitļi''' veido naturālu skaitļu [[virkne|virkni]], kas sastopama dažādās skaitīšanas problēmās, bieži ietverot [[rekursija|rekursīvi]] definētus objektus. Tie nosaukti par godu [[Beļģija|beļģu]] matemātiķim [[Eižens Šarls Katalāns|Eiženam Šarlam Katalānam]] (''Eugène Charles Catalan'', 1814–1894).

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Pārejoša išēmiska lēkme
| synonym       = Tranzitora išēmiska lēkme, Mini-insults, mikroinsults, viegls insults
| image         =
| caption       =
| specialty     = [[Neiroloģija]], Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     = Izdzīvošanas rādītājs ~ 91% (līdz izrakstīšanai no slimnīcas) 67,2% (pieci gadi)<ref>{{publikācijas atsauce | vauthors = Gattellari M, Goumas C, Garden F, Worthington JM | title = Relative survival after transient ischaemic attack: results from the Program of Research Informing Stroke Management (PRISM) study | url = https://archive.org/details/sim_stroke_2012-01_43_1/page/79 | journal = Stroke | volume = 43 | issue = 1 | pages = 79–85 | date = January 2012 | pmid = 22076008 | doi = 10.1161/STROKEAHA.111.636233 | s2cid = 16722015 | doi-access = free }}

sentences:
glezna)]]
'''Kristianizācija''' ir termins [[Reliģijpētniecība|reliģijpētniecībā]], vēsturē, kulturoloģijā un politikā, kas apzīmē [[Kristietība|kristietības]] pieņemšanas procesu, ko veic viens cilvēks vai kāda cilvēku grupa (sabiedrība, valsts). Lielākoties kristianizācija ir izplatījusies ar misiju starpniecību, pievēršot cilvēkus individuāli, bet bieži, kā Latvijas teritorijā, tā ir bijusi valdību vai militāro vadoņu piespiedu darbības rezultāts.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tīrinta
 | native_name              = {{gree|Τίρυνς}}, {{gree|Τίρυνθα}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Tiryns - Cyclopean masonry.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tīrintas citadele
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 35 | lats  = 58 | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 47 | longs = 59 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
}}
'''Tīrinta''' ({{val|grc|Τίρυνς}}, {{val|el|Τίρυνθα}}) ir [[aizvēsture|aizvēsturiska]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akaganeīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.06-40
|ķīm_formula=β-Fe3+O(OH,Cl)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns, rūsas krāsā
|svītra=Brūni dzeltena
|habituss=Smalkgraudaina, pulverveida masa
|skaldnība=-
|lūzums=-
|cietība=
|spīdums=Matēts
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs (atsevišķie kristāliņi — caurspīdīgi)
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=3,52
}}

sentences:
'''Morisons''' var būt:
* [[Brendans Morisons]] — Kanādas hokejists;
* [[Džims Morisons]] — ASV mūziķis;
* [[Skots Morisons]] — Austrālijas politiķis, Austrālijas premjerministrs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences: '''Matracis''' ir [[gulta|gultā]] vai [[dīvāns|dīvānā]] ieliekams īpaši biezs, mīksts paklājs [[gulēšana]]i, kura uzdevums ir padarīt ērtāku guļvietu. Matrači var būt pildīti dažādi. Bieži sastopami matrači ar [[atspere|atsperu]] korpusu, kas pārklāts ar mīkstu polsterējumu un apvilkts ar [[audums|drānu]]. Pastāv arī [[ūdens matracis|ūdens matrači]] vai ar gaisu piepūšami matrači.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Togo]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Togo ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 7 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/tg Togo]</ref>. Togo Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1998]]. gada [[15. aprīlis|15. aprīlī]].

sentences: '''Arābu pavasaris''' ir demonstrāciju, protestu un militāru konfliktu revolucionārs vilnis, kas notika [[Arābu pasaule|arābu pasaulē]] no 2010. decembrim līdz 2011. gada decembrim.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pagasti| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Pagastu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences: '''Spārnene''' (latīņu: ''castrum Sparnene'') bija zemgaļu pilsnovads starp [[Dobene|Dobeni]], [[Dobele (zeme)|Dobeli]], [[Tērvete|Tērveti]] un [[Žagare|Žagari]] tagadējā [[Dobeles novads|Dobeles novada]] centrālajā daļā ([[Bēnes pagasts]], [[Īles pagasts]], [[Lielauces pagasts]]), kuru pēc [[Zemgale]]s sadalīšanas līguma 1254. gada aprīlī piešķīra [[Rīgas arhibīskapija]]s domkapitulam. Dalīšanas līgumā minēts, ka Spārnenes zemē ietilpst [[Lielauces ezers]] (''stagnum que ... Autzil'') un [[Bērze (upe)|Bērzes upe]] (''Bersene''). Spārnenes pārvaldei tika iecelts savs [[fogts]], kuru padzina [[Zemgaļu sacelšanās (1259)|1259. gada Zemgaļu sacelšanās]] laikā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs Rihters
|     vārds_orig = ''Charles Richter''
|         attēls = CharlesRichter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čārlzs Rihters 1970. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Overpeka|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|Amerikānis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]<br/>[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|        zinātne = [[Seismoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rihtera skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Čārlzs Frānsiss Rihters''' ({{val|en|Charles Francis Richter}}, dzimis {{dat|1900|4|26}} Overpekā, [[Ohaio (štats)|Ohaio]], ASV, miris {{dat|1985|9|30}} Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[seismoloģija|seismologs]]. Dzimis nelielā pilsētā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štata dienvidaustrumos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Allažu pagasts
| karte             = Allažu pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Allažu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Allažu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| centrs            = Allaži
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| platība           = 156,4
| iedzīvotāji       = 1956<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1956 / 156.4 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| teritorijas       =
| mājaslapa         = www.sigulda.lv
}}
'''Allažu pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām novada dienviddaļā. Robežojas ar [[Sigulda]]s pilsētu un [[Siguldas pagasts|Siguldas]], [[Mālpils pagasts|Mālpils]], [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] pagastiem, kā arī [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastu]].

sentences:
{{ExamplesSidebar||
* Jānis atpūšas. ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Es nu gan neiešu! ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Jānis atpūšas pie mājas kopā ar draugiem. ({{piezīme|VPT|vienkāršs paplašināts teikums}})
* Agrs rīts. (vienkopas teikums)
* Tu nāc pie manis. (divkopu teikums)
* Nāc pie manis. (divkopu teikums ar ietverto teikuma priekšmetu)
* Tev trīs gadi. (divkopu teikums, kurā nav minēts izteicējs)
* Nu jā! (bezkopu teikums)
}}
'''Vienkāršs teikums''' ir [[teikums]], kurā ir tikai viena pamatkonstrukcija<ref name="Ceplīši">{{Grāmatas atsauce|last1=Ceplīte|first1=Brigita|authorlink1=Brigita Ceplīte|last2=Ceplītis|first2=Laimdots|authorlink2=Laimdots Ceplītis|title=Latviešu valodas praktiskā gramatika|edition=pārstrādāts|year=1997|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=9984-04-641-9|page=127}}</ref> — ir tikai viens [[gramatiskais centrs]].<ref name="Romane" /> Vienkāršs teikums var būt gan plašs apjomā, gan sarežģīts pēc uzbūves.<ref name="gr801">{{Gramatika2013|801}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_pollachius_aquarium.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|          suga = Pollachius pollachius
|       suga_lv = Pollaks
|      binomial = Pollachius pollachius <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Gadus pollachius''
*''Merlangus pollachius''
*''Gadus lycostomus''
*''Pollachius typus''
*''Pollachius linnei''
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences:
{{Valodas infokaste
|         name = Šumeru valoda
|   nativename = 𒅴𒂠, ''emeg̃ir''
|       states = [[Šumera]] un [[Akadas valsts]]
|       region = [[Senā Divupe]] (mūsdienās {{IRQ}})
|          era =
|  familycolor =
|       script = [[ķīļu raksts]]
|       family = [[izolēta valoda]]
|         iso2 = sux
|         iso3 = sux
|       glotto =
|glottorefname =
|          map =
|   mapcaption =
|       notice =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences: '''Svētki''' ir [[diena]] vai dienas, kurās [[tradīcija]]s vai [[likums]] nosaka, ka dienas parastā gaita tiek mainīta, piemēram, [[darba diena|darba dienās]] samazinot vai pavisam atceļot nostrādājamo stundu apjomu. Svētki ir domāti, lai cilvēki varētu nosvinēt vai atcerēties kādu tradicionālu, reliģiski nozīmīgu vai vēsturisku notikumu kā arī kādu ievērojamu notikumu cilvēka dzīvē vai dabā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kolembola-2.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Entognatha
| klase_lv =Segžokleņi
| kārta =Collembola
| kārta_lv =Kolembolas
| sinonīmi =
Lēcastes
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Arthropleona}}
* {{TaksoSaite|Symphypleona}}
| kategorijas =nē
}}
'''Kolembolas''', '''lēcastes''' (''Collembola'') ir [[segžokleņi|segžokleņu]] kārta. Tie ir sīki (0,2-5 mm, retāk 5-9 mm) [[seškāji]], kas klāti ar [[matiņi]]em, [[zvīņas|zvīņām]] vai arī ir kaili. Bieži vien ķermenis ir slaids, iegarens, bet ir arī drukns, ieapaļš. [[Galva]] ir vērsta uz priekšu vai noliekta. [[Mutes orgāni]] segti, grauzēja vai dūrēja-sūcēja tipa. Galvas [[taustekļi]] ar 4—6 posmiem, pie kam pēdējie posmi var būt vēl sekundāri dalīti (gredzenoti). Dažām sugām pie trešā taustekļa posma izveidots īpašs [[maņu orgāns]] — [[antenālorgāns]], kas sastāv no maņu vālītēm, nūjiņām, konusiem un aizsargmatiņiem. Bez tam taustekļa pamatnē var atrasties [[postantenālorgāns]] (aiztaustekļa orgāns); tas sastāv no padziļinājuma ar dažāda veida un skaita vairāk vai mazāk komplicētām maņu kārpiņām. [[Acis]] saliktas no l—8 actiņām — [[omatidijas|omatidijām]], vai arī to nemaz nav. [[Vēders]] ar 6 posmiem. Uz pirmā vēdera posma atrodas [[ventrālais tubuss]] ([[elpošana]]s ierīce). Ceturtajam posmam ir dakšveidīgi zarota nepāra piedeva — [[lēcējdakša]], ko lieto lēkšanai. Tā sastāv no nedalītas pamatdaļas (manubrium), diviem zariem (dens), kuri nobeidzas ar smailēm (mucro). Lēcējdakšas nostiprināmā ierīce ([[retinaculum]]) atrodas uz trešā vēdera posma. [[Dzimumorgāni|Dzimumorgānu]] atveres atrodas piektajā, bet [[anālā atvere|anālās]] - sestajā vēdera posmā. Stulms (tibiotarsus) ar vienu nagu un pretstāvošu empodiālo piedevu. Dažām formām stulmam ir t.s. [[tibiotarsālais orgāns]], kas sastāv no divām maņu vālītēm un aizsargmatiņa. [[Attīstība]] heterometabola.
Dzīvo [[augsne|augsnē]], zemsegā, uz [[augi]]em, [[skudras|skudru]] ligzdās, virs [[ūdens]], uz [[sniegs|sniega]] u.c. Pārtiek no trūdvielām, [[aļģes|aļģēm]], [[sēnes|sēņu]] [[sporas|sporām]] un [[micēlijs|micēlija]], grauž arī [[augu lapas]] un dzinumus. Kolembolas ir zināmas arī [[fosilijas|fosilā veidā]] kā ieslēgumi [[dzintars|dzintarā]].
== Sistemātika ==
Kārtā ir ap 4000 sugu, [[Latvija|Latvijā]] ap 150 sugu. Latvijā tās pētījuši [[E.Eglītis]], [[A.Grīnbergs]] un [[V.Melecis]].

sentences:
(vidū) un [[Luijs Kavanjari]] (otrais no kreisās) Gandamakas miera līguma parakstīšanas laikā]]
Ar '''Gandamakas miera līgumu''' [[1879|1879. gadā]] noslēdzās [[Otrais angļu-afgāņu karš|Otrā angļu-afgāņu kara]] ([[1878|1878]]—[[1880|1880. gads]]) pirmā fāze. Saskaņā ar šo līgumu, [[Afganistāna]] nodeva [[Britu impērija]]s valdījumā dažas stratēģiski svarīgas teritorijas, tādējādi izvairoties no vispārējas valsts okupācijas. Līgumu 1879. gada 26. maijā netālu no [[Gandamaka]]s ciema Austrumafganistānā parakstīja valdnieks [[Muhammeds Jakubs]] no afgāņu puses un [[Luijs Kavanjari]] no [[Britu Indija]]s valdības puses. Vairums vēsturnieku ir vienisprātis, ka šis līgums ievadīja Otrā angļu-afgāņu kara otro fāzi.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Zēģelis
|         attēls = Zegelis Arhtur.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = [[Ļipecka]]s VĀK priekšnieka amatā
|     dz_dat_alt = 1897.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Krievijas impērija]], [[Valkas apriņķis]], [[Paperze]]
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[KPFSR]], [[Tambovas guberņa]], Invažino ciems
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = karavīrs, čekists
|        dzimums = V
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Artūrs Zēģelis''' ([[1897]] — [[1920]]) bija latviešu boļševiks, [[Ļipecka]]s [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|VĀK]] priekšnieks.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Kuibiševas ūdenskrātuve
| attēls       = Kuib-vodoh-oliv.jpg
| paraksts     =
| map = Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| vieta        = {{RUS}}
| plat_d=53 | plat_m=27 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=49 | gar_m=10 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 6450
| garums       = 500
| platums      = līdz 40
| krasta_līnija = 2604
| Vid_dziļums  = 8
| Max_dziļums  = 41
| tilpums      = 58
| augstums_vjl = 53
| izteka       = [[Volga]]
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Kazaņa]], [[Uļjanovska]], [[Toljati]]
}}
'''Kuibiševas ūdenskrātuve''' ({{val|ru|Куйбышевское водохранилище}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Volga]]s upes vidustecē, [[Krievija|Krievijā]].<ref>{{PZT|397}}</ref> Pēc platības lielākā ūdenskrātuve [[Eirāzija|Eirāzijā]] un trešā lielākā pasaulē pēc [[Voltas ūdenskrātuve]]s un [[Smolvuda ūdenskrātuve]]s. Ūdenskrātuve stiepjas 500 km garumā un administratīvi ietilpst [[Samaras apgabals|Samaras]] un [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas]] apgabalos un [[Tatarstāna]]s, [[Marijela]]s un [[Čuvašija]]s republikās. Nodēvēta pēc [[Samara]]s pilsētas agrākā nosaukuma «Kuibiševa».

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu Filipīnās|Santarosa|Santarosa}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Santarosa
 | official_name            = ''Santa Rosa''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/2/2/1
| image1                   = SRCSTATUE.jpg
| image2                   = 9546Santa Rosa, Laguna Landmarks Attractions Roads 48.jpg
| image3                   = SantaRosa,Lagunajf9604 11.JPG
| image4                   = Santa rosa delima parish.jpg
| image5                   = 9149Santa Rosa, Laguna Landmarks Attractions Roads 15.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Santa Rosa, Laguna.png
 | image_seal               = Seal of Santa Rosa, Laguna.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Laguna]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1792
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2004
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 18
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 54.84
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 414812
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 19 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 07 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4026
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 70
 | website                  = {{URL|http://www.santarosacity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Eigēnika''' jeb '''eigenētika''' ({{val|el|ευγενες}} no ''eu'' — 'labi' un ''gennaô'' — 'dzimt') ir mācība par iedzimtības likumu izmantošanu cilvēka bioloģisko īpašību uzlabošanā, par pamatu ņemot [[selekcija]]s principus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/index.php/Eig%C4%93nika|title=Eigēnika - Vēsture|website=vesture.eu}}</ref> Tā kā vairākas [[nacisms|nacistiskās]] Vācijas represīvās programmas tika pamatotas ar eigēnikas atziņām, pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] attieksme pret eigēniku ir pretrunīga.

sentences: '''Akrēcija''' ir process, kurā [[zvaigzne]] vai cits debess ķermenis uzkrāj vielu no apkārtējās vides. Visbiežāk akrēcija novērojama ciešās binārās sistēmās, kurās viela pārplūst no vienas zvaigznes uz otru, izveidojot ap zvaigzni [[Akrēcijas disks|akrēcijas disku]].

sentences: '''Datorvīruss''' ir [[datorprogramma]], kas spēj patstāvīgi sevi reproducēt un inficēt [[dators|datoru]]. Vīruss var sabojāt vai iznīcināt [[datne]]s un informāciju datorā.

sentences: '''Sociālais dialogs''' ([[Eiropas Savienība|ES]] [[Tiesības|tiesību]] izpratnē) ir [[dialogs]] starp [[Arodbiedrība|arodbiedrībām]] un darba devēju [[Organizācija|organizācijām]] jeb t.s. [[Sociālie partneri|sociālajiem partneriem]]. ES sociālais dialogs attiecas uz [[Diskusija|diskusijām]], [[Konsultācija|konsultācijām]], [[Saruna|sarunām]] un kopīgu rīcību, kas iekļauj organizācijas, kas pārstāv [[Industrija|industrijas]] abas puses (darba devējus un [[Darbinieks|darba ņēmējus]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =European bee eater.jpg
 | att_nosaukums = [[Bišu dzenis]] (''Merops apiaster'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Coraciiformes
 |      kārta_lv = Zaļvārnveidīgie
 |        dzimta = Meropidae
 |     dzimta_lv = Bišu dzeņu dzimta
 |      binomial = Meropidae <small>([[Rafinesque]], 1815)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Seda (nozīmju atdalīšana)|Seda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Seda
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Sedas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Sedas stacijas ēka
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 57.6440414 | latNS  = N
| longd = 25.7498067 | longEW = E
| adrese              =
| tuvākās_stacijas    = [[Lugaži (stacija)|Lugaži]] (20 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (31 km)
 [[Strenči (stacija)|Strenči]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brenguļi (stacija)|Brenguļi]] (23 km)
 [[Saule (stacija)|Saule]] (11 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 153
| slēgta              = 2019
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences: '''Dzeguļi''' (franc. "''merlon''") [[Viduslaiki|viduslaiku]] militārajā [[Arhitektūra|arhitektūrā]] ir sienu vai torņu mūru robojums, kura zemākās daļas noder šaušanai, bet augstākās veido [[slēpnis|slēpni]] cietokšņa aizstāvjiem. Vienveidīgi dzeguļi izvietoti virknē ar vienādiem intervāliem starp tiem. Dzeguļos var būt izveidotas papildus dažāda pielietojuma [[šaujamlūka]]s. Dzeguļi var kalpot arī kā [[Jumts|jumta]] balsti. Dzeguļu dekoratīvo formu ar šķeltu virspusi, kas veido trīsstūrveida iegriezumu, sauc par bezdelīgas asti. Šādas formas dzeguļus var sastapt Ziemeļitālijā vai arī Krievijas fortifikācijas būvēs.

sentences:
'''Simonsons''' var būt:
* [[Alberts Simonsons]] (''Albert Simonson'') — ASV šahists (1914—1965),
* [[Dāvids Sīmansons]] (uzvārds bieži tiek lietots arī formā ''Simonsons'') — pirmais Latvijas armijas virspavēlnieks (1859—1933).

sentences:
'''Madrigāls''' var būt:
* [[Madrigāls (mūzika)|Madrigāls]] mūzikā — vokāls daudzbalsīgs skaņdarbs ar laicīgu saturu,
* [[Madrigāls (literatūra)|Madrigāls]] literatūrā — itāliešu vienstrofas dzejolis, sākotnēji ar idillisku saturu.

sentences:
[[File:Сор IMG 20220903 174029.jpg|thumb|250px|Sors Kazahstānā]]
'''Sors''' (no {{val|kz|сор, sor}}) vai '''šors''' (no {{val|tk|şor}}) ir [[solončaks|solončaka]] paveids, kas veidojas beznoteces ieplakās ar izteiktu krasta līniju. Raksturīgs [[Centrālāzija]]s tuksnešiem un pustuksnešiem.<ref>[https://tezaurs.lv/%C5%A1ors:1 Tezaurs.lv Šors]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roms Kalanta
|     vārds_orig = ''Romas Kalanta''
|         attēls = Romas Kalanta 2022 stamp of Lithuania.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kalanta uz 2022. gada Lietuvas [[Pastmarkas]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1953
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Lietuvas PSR|Alīta|td=Lietuva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Lietuvas PSR|Kauņa|td=Lietuva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lietuvietis]]
|   nodarbošanās = fabrikas strādnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Mobilā telefona infokaste
 |          nosaukums =
 |             attēls =
 |      attēls izmērs =
 |    attēls paraksts =
 |               logo =
 |        logo izmērs =
 |      logo paraksts =
 |           ražotājs =
 |       izstrādātājs =
 |             sērija =
 |          operators =
 |              tīkls =
 |           izlaists =
 |            statuss =
 |           izbeigts =
 |  vienības pārdotas =
 | vienības izsūtītas =
 |               tips =
 |             izmērs =
 |              svars =
 |                 os =
 |                soc =
 |   operatīva atmiņa =
 |                gpu =
 |             atmiņa =
 |      atmiņas karte =
 |        akumulators =
 |        datu ievade =
 |           displejs =
 | aizmugurējā kamera =
 |   priekšējā kamera =
 |              skaņa =
 |     mediju formāti =
 |      zvanu signals =
 |      savienojamība =
 |               citi =
 |        priekštecis =
 |           pēctecis =
 |      ārējās saites =
}}</pre>
<includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences: '''Vācbaltu partiju padome''' ({{val-de|Ausschuß der Deutschbaltischen Parteien}}, saīsināti — ''ADP'') bija Latvijas [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] politisko partiju apvienība. Padomes sarakstā [[Parlamenta vēlēšanas Latvijā|parlamenta vēlēšanās]] kandidēja visu Latvijas vācbaltu partiju kandidāti. Vācbaltu partiju padomes deputāti parlamentā veidoja vienotu frakciju ar nosaukumu "Latvijas Vācu baltiešu partija".<ref>{{Grāmatas atsauce | last = H. Kārkliņš | title = Latvijas Republikas I. Saeimas stenogramas I. sesija | publisher = [[Latvijas Republikas Saeima]] | year = 1923}}</ref>

sentences: '''Superdators''' ir [[dators]] ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā [[datortehnika]]s attīstības laika posmā.

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences:
{{citas nozīmes|personāžu|Zirnekļcilvēks (nozīmju atdalīšana)|Zirnekļcilvēks}}
{{Tēla infokaste
| name          = Zirnekļcilvēks
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Spider-Man547.jpg
| caption       = ''The Amazing Spider-Man'' #547
| first         = ''Amazing Fantasy'' #15 1962. gada augustā
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Tobijs Magvairs]], [[Endrū Gārfīlds]], [[Toms Holands]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Pīters Pārkers
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks-mutants
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[fotogrāfs]], [[zinātnieks]]
| title         =
| family        = Meja Pārkere (tante)
| spouse        = [[Mērija Džeina Votsone]] "Annual" vol. 1 #21 — "One More Day"
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zirnekļcilvēks''' ({{val|en|Spider-Man}}) jeb '''Pīters Bendžamins Pārkers''' ({{val|en|Peter Benjamin Parker}}) ir [[supervaronis]] ''[[Marvel Comics|Marvel]]'' komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[Amazing Fantasy]]'' 15. numurā, kas iznāca 1962. gada augustā. Zirnekļcilvēks ir Pītera Pārkera slepenā identitāte. ''[[Ultimate Spiderman]]'' komiksu sērijā pēc Pītera Pārkera nāves par Zirnekļcilvēku kļūst [[Mails Morales]], bet ''Spider-Man 2099'' sērijā — [[Zirnekļcilvēks (2099)|Migaels Ohara]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Stīvens Leibats<br />''Stephen Laybutt''
| image = SteveLaybut.jpg
| caption =
| birth_date = {{dat|1977|9|3}}
| birth_place = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Litgova}}
| death_date = {{miršanas datums un vecums|2024|1|13|1977|9|3}}
| death_place = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Kabaritas pludmale}}
| height = 189
| position = [[Aizsargs (futbols)|aizsargs]]
| youthyears1 = 1994–1995
| youthclubs1 = [[FFA Centre of Excellence|AIS]]
| years1 = 1995–1997
| clubs1 = ''[[Wollongong Wolves]]''
| caps1 = 29
| goals1 = 2
| years2 = 1997–1999
| clubs2 = ''[[Brisbane Strikers]]''
| caps2 = 68
| goals2 = 6
| years3 = 1999
| clubs3 = ''[[Shonan Bellmare|Bellmare Hiratsuka]]''
| caps3 = 10
| goals3 = 0
| years4 = 1999–2000
| clubs4 = ''[[Parramatta Power]]''
| caps4 = 7
| goals4 = 1
| years5 = 2000–2002
| clubs5 = ''[[Roterdamas "Feyenoord"|Feyenoord]]''
| caps5 = 0
| goals5 = 0
| years6 = 2000–2001
| clubs6 = → ''[[RBC Roosendaal]]'' (īre)
| caps6 = 3
| goals6 = 0
| years7 = 2001
| clubs7 = → ''[[FC Lyn Oslo|Lyn Oslo]]'' (īre)
| caps7 = 6
| goals7 = 0
| years8 = 2002
| clubs8 = ''[[Sydney Olympic FC|Sydney Olympic]]''
| caps8 = 12
| goals8 = 1
| years9 = 2002–2003
| clubs9 = ''[[Brisbane Strikers]]''
| caps9 = 22
| goals9 = 1
| years10 = 2003–2004
| clubs10 = ''[[R.E. Mouscron|Excelsior Mouscron]]''
| caps10 = 30
| goals10 = 1
| years11 = 2004–2007
| clubs11 = ''[[KAA Gent|Gent]]''
| caps11 = 70
| goals11 = 1
| years12 = 2007–2008
| clubs12 = ''[[Newcastle United Jets|Newcastle Jets]]''
| caps12 = 10
| goals12 = 0
| years13 = 2009–2010
| clubs13 = ''[[Dandaloo FC]]''
| caps13 =
| goals13 =
| nationalyears1 = 1998–2000
| nationalteam1 = [[Austrālijas olimpiskā futbola izlase|Austrālija U23]]
| nationalcaps1 = 14
| nationalgoals1 = 1
| nationalyears2 = 2000–2004
| nationalteam2 = [[Austrālijas futbola izlase|Austrālija]]
| nationalcaps2 = 15
| nationalgoals2 = 1
}}
'''Stīvens Džons Leibats''' ({{val|en|Stephen John Laybutt}}; dzimis {{dat|1977|9|3}}, miris {{dat|2024|1|13}}) bija profesionāls Austrālijas futbolists, kurš spēlēja [[aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā.<ref>{{Ziņu atsauce |first=Renee |last=Valentine |title=Dutchy urges understudies to seize the moment |work=The Newcastle Herald |page=68 |date=7 September 2007}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mendija Mūra
|      Vārds_orig = ''Mandy Moore''
|          Attēls = Mandy Moore 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|4|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņūhempšīra|Našua}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1999–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Mendija Mūra''' (''Mandy Moore'', dzimusi {{dat|1984|4|10}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] popdziedātāja, dziesmu autore, aktrise un modes dizainere. Viņa ir uzaugusi [[Florida|Floridā]]. Mūra kļuva slavena [[pusaudzis|pusaudžu]] gados [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, kad izdeva pusaudžiem veltīto [[popmūzika]]s albumus ''[[So Real, I Wanna Be with You]]'' un ''[[Mandy Moore (albums)|Mandy Moore]]''. Pēc tam viņa uzsāka arī karjeru kā aktrise. Viņa to uzsāka, piedaloties [[2002]]. gada filmas "[[Bezgalīgais ceļojums]]" (''A Walk to Remember'') uzņemšanā. Mūra vēlāk filmējās vēl vairākās pusaudžiem paredzētās [[Kinofilma|filmās]].

sentences: '''20. maijs''' ir gada 140. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (141. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 225 dienas.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences: '''Nemetāli''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuriem [[Vienkārša viela|vienkāršas vielas]] veidā nepiemīt [[metāli|metālu]] īpašības, vai arī piemīt tikai dažas no tām. Nemetāliem parasti ir vāja [[siltumvadītspēja]] un vāja [[elektrovadītspēja]].

sentences:
==Informācija==
* vārds — kuģa vārds.
* attēls - kuģa attēls.
* attēla paraksts - attēla paraksts.
* kuģa tips - piem. drednauts
* īpašnieks — kuģa īpašnieks.
* pieraksta osta — kuģa pieraksta osta.
* operators - operators.
* līnija — līnija.
* ražotājs — ražotājs.
* pirmais brauciens — pirmais brauciens.
* citi nosaukumi — citi nosaukumi, ja tādi bijuši.
* pēdējais brauciens — pēdējais brauciens.
* statuss — norakstīts, darbībā, nogrimis utt.
* kuģa tips - kuģa tips, piem. ''Spirit'' klases kuģis
* tonnāža — tonnāža.
* mezgli - mezgli.
* garums — garums.
* iegrime — iegrime.
* pasažieri - pasažieru skaits.
* gultas vietas - gultas vietas.
* kajītes - kajītes.
* līnijmetri - līnijmetri.
* dzinējs - dzinējs.
* ātrums — ātrums.
* apkalpe — apkalpe.
<includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
'''Nosaukums'''
'''Kālija oksīds'''

Ķīmiskā formula	K2O

[[Molmasa]]	94,196 g/mol

[[Blīvums]]	2350 kg/m3

Šķīdība ūdenī	reaģē veidojot KOH

[[Kušanas temperatūra]] 	350 °C (sadalās par K2O2 un K)

'''Nosaukums'''
'''Kālija superoksīds'''

Ķīmiskā formula	KO2

[[Molmasa]]	71,10 g/mol

[[Blīvums]]	2140 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	425 °C (sadalās)

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Ceļa kauls |
  Latin        = Patella |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray345.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Ceļa kauls''' ({{val-la|Patella}}) ir pats lielākais papildkauls [[cilvēka skelets|cilvēka skeletā]].

sentences: '''Sulfītu process''' ir [[celuloze]]s iegūšana no [[koksne]]s masas ķīmiskā procesā. Tas notiek lielās tvertnēs, kurās tiek izmantoti vairāki [[sērpaskābe]]s [[sāļi]], lai noārdītu [[lignīns|lignīnu]], kas satur kopā celulozes šķiedras. Procesā izmantotie sāļi ir vai nu [[sulfīts|sulfīti]] (SO32−) vai [[bisulfīts|bisulfīti]] (HSO3−), atkarībā no [[pH]]. Pretējais [[jons]] var būt [[nātrijs]] (Na+), [[kalcijs]] (Ca2+), [[kālijs]] (K+), [[magnijs]] (Mg2+) vai [[amonijs]] (NH4+). Reakcijas rezultāta no lignīna rodas šķīstošie lignosulfonātu sāļi.

sentences: '''22. septembris''' ir gada 265. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (266. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 100 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Placosteus undulatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammolepis undulata'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis undulata
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis undulata
(Agassiz, 1844)
}}
'''''Psammolepis undulata''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltijas valstis|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]] 1844. gadā kā ''Psammosteus undulatus'' (pirmo reizi nosaukums bez sugas apraksta (nomen nudum) ar nosaukumu ''Placosteus undulatus'' parādījās vēl 1840. gadā). Nepilnīgā apraksta pamatā bija divi nelieli branhiālās plātnes fragmenti no "Rīgas apkārtnes", kas vēlāk tika nozaudēti. 1933. gadā [[Valters Gross]] no jauna aprakstīja sugu. [[Holotips|Holotipa]] vietā Gross izveidoja [[Neotips|neotipu]]: [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] fragmentu no [[Ķūķu klintis|Ķūķu klintīm]] pie [[Gauja]]s ([[augšdevons]] [[amatas svīta]]). Nosaukums ''Psammolepis undulata'' nozīmē "viļņainais [[Psammolepji|psammolepis]]" (pēc [[Ādas zobi|ādas zobu]] izveidoto viļņoto līniju formas).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes aberrans
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes aberrans <small>Lindinger, 190</small>
}}
'''''Lepidosaphes aberrans''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Sastopama [[Kamerūna|Kamerūnā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].<ref name="scalenet"/> Barības augs ''[[Cynometra]]''.<ref name="scalenet"/>

sentences: '''Uzturs''' ir [[uzturvielas|uzturvielu]] kopums, kas vajadzīgs organisma [[dzīvība]]s norišu normālai nodrošināšanai. Uzturs cilvēka ikdienā ir ļoti svarīgs; [[nepietiekams uzturs|nepietiekama uztura]] gadījumā cilvēka organisms var mainīties un tikt traucēta tā darbība, bet, uzņemot pārāk daudz uzturvielu, var sākt veidoties [[liekais svars]].

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences:
2008. gadā]]
'''Zāmenhofa diena''' (esperanto: ''Zamenhofa Tago'') jeb '''Esperanto diena'''<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://esperanto-usa.org/en/content/esperanto-day-google | website= Esperanto-USA.org | title= Esperanto Day at Google | date= 15 December 2009 | author= Limako | accessdate= 2016-05-18 | language= en | archiveurl= https://web.archive.org/web/20141216004456/http://esperanto-usa.org/en/content/esperanto-day-google | archivedate= 2014-12-16 }}</ref> ir svētki, kurus 15. decembrī, [[esperanto]] radītāja [[Ludviks Zāmenhofs|Ludviga Zāmenhofa]] dzimšanas dienā, atzīmē visas pasaules esperantisti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Anthomyia_pluvialis01.jpg
| att_nosaukums =[[Anthomyia pluvialis|Pamušas]] (''Anthomyia pluvialis'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| virsdzimta = Muscoidea
| virsdzimta_lv = Mušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Coquillett]], 1901)</small><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Calyptratae/?lang=it |title=Calyptratae |access-date={{dat|2015|09|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305142714/http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Calyptratae/?lang=it |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
}}

sentences: '''Urīnceļu infekcija''' ir [[infekcija]], kas skar [[Urīnceļi|urīnceļus]]. Biežāk ar to slimo sievietes, tas saistāms ar anatomiskām īpatnībām – īsu urīnizvadkanālu. Galvenokārt ierosinātāji ir gramnegatīvi mikroorganismi. Pirmajā vietā ir ''[[Escherichia coli]]'', kas ierosina aptuveni 80 % akūtu urīnceļu infekciju. Ja skarti augšējie urīnceļi ([[nieres]]) vairāk izteikti sistēmiskie simptomi - paaugstināta ķermeņa temperatūra, nespēks, svīšana, sāpes nieru apvidū, bet ja apakšējie ([[urīnpūslis]], [[urīnizvadkanāls]]) – biežāka, sāpīga urinācija un urīna nesaturēšana.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Alus pučs
| width       =
| partof      =
| image       = File:Bundesarchiv Bild 119-1486, Hitler-Putsch, München, Marienplatz.jpg
| image_size  =
| alt         =
| caption     =
| date        = 1923. gada 8-9. novembris
| place       = [[Minhene]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| coordinates = {{coord|48.130|N|11.592|E|region:DE-BY_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      =
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Nazi Germany}} [["Kaujas līga"]]
*[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]]
| combatant2  = {{flaga|GER}} [[Veimāras Republika]]
*[[Reihsvērs]]
*[[Bavārija]]s policija
| combatant3  =
| commander1  = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Ērihs Ludendorfs]]
[[Ernsts Rēms]]
[[Rūdolfs Hess]]
[[Roberts Vāgners]]
[[Makss fon Šeibners-Rihters|Makss Ervīns fon Šeibners-Rihters]]
[[Hermanis Gērings]]
| commander2  = [[Gustavs fon Kārs]]
[[Eižens fon Knilings]]
[[Hanss fon Zeisers]]
[[Oto fon Lozovs]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 = 4 nogalināti, vairāki ievainoti
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences: '''Lutera roze''' ir plaši izplatīts [[luterisms|luterisma]] simbols, kas sākotnēji bijis attēlots no [[Saksijas kūrfirstiste|Saksijas]] prinča Johana Frīdriha I [[Mārtiņš Luters|Mārtiņam Luteram]] dāvinātā zīmoga.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Marfa
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Marfa courthouse.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Apgabala tiesas nams Marfā
| image =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map =
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_type1 = Štats
| subdivision_name1 = [[Teksasa]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name2 = Presidio
| established_title3 = Dibināta
| established_date3 =
| leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Dens Danleps
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2010
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 1981
| population_density_km2 =
| timezone=
| utc_offset= [[Universālais koordinētais laiks|UTC]] -6
|coordinates_display      = inline,title
|coordinates_type         = region:US_type:city
|latd = 30 |latm = 18 |lats = 43 |latNS = N
|longd = 104 |longm = 1 |longs = 29 |longEW = W
| elevation_m = 1428
| website = }}
, Čivavas [[tuksnesis|tuksnesī]] ]]

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ķīmiskie elementi]]
[[Kategorija:Halogēni]]

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|griešanas instrumentu|iekārtu, kas veic urbšanu|urbjmašīna}}
 sešstūra]]
'''Urbis''' ir [[Griezējrīks|griešanas instruments]], ar ko tiek [[Urbšana|izurbti]] caurumi dažādos materiālos, piemēram, koksnē, metālā, betonā, plastmasā. Urbjus izmanto arī caurumu palielināšanai, kā arī ieurbšanai, tas ir, necaurejošu padziļinājumu iegūšanai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimens Frenks Baums
|         vārds_orig = ''L. Frank Baum''
|             attēls = L. Frank Baum (1911).jpg
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums = Baums 1911. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1856
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1919
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Sintija Anna
Benjamins Vards Baums
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Made Gaga Bauma
(1882–1919)
|              bērni = Frenks Džoslins Baums
Roberts Stantons Baums
Harijs Nils Baums
Kenets Gags Baums
|           paraksts = L Frank Baum Signature.svg
|         pseidonīms = ''George Brooks, Louis F. Baum, Laura Bancroft, Suzanne Metcalf, Capt. Hugh Fitzgerald, Schuyler Staunton, Edith Van Dyne, Floyd Akers, John Estes Cooke''
|       nodarbošanās = Rakstnieks, aktieris, filmu producents
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri = īsie stāsti, [[fantāzijas literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Oza zemes burvis]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimens Frenks Brauns''', arī '''L. Frenks Baums''' (dzimis {{dat|1856|5|15}}, miris {{dat|1919|5|6}}), bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, kurš rakstīja bērnu literatūru un [[romāns|romānus]]. Viņa pazīstamākais darbs ir "[[Brīnumainais burvis no Oza zemes]]". Kopumā rakstnieks sarakstījis 13 romānu sērijas, 83 īsos stāstus un vairāk nekā 200 poēmu.

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mana labākā drauga kāzas
| attēls                   = My Best Friends Wedding.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Best Friend's Wedding''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[P. Dž. Hogans]]
| producents               =
* [[Džerijs Zukers]]
* [[Džils Neters]]
* [[Patrīcija Vičere]]
| scenārija autors         = [[Ronalds Bass]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Rūperts Everets]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Zucker Brothers Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|6|20||bez}}
| ilgums                   = 105 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-best-friends-wedding-1997-0|title=My Best Friend's Wedding|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mybestfriendswedding.htm|title=My Best Friend's Wedding (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|299,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mana labākā drauga kāzas"''' ({{val|en|My Best Friend's Wedding}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[P. Dž. Hogans]]. Galvenās lomas atveido [[Dermots Malronijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Kemerone Diasa]] un [[Rūperts Everets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|6|20||bez}}.

sentences: '''Zobu urbjmašīna'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=zobu%20urbjma%C5%A1%C4%ABna&list=&lang=LV&h=yes Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — zobu urbjmašīna]</ref> sarunvalodā '''bormašīna''', ir rotācijas [[darbarīks]] ([[urbjmašīna]]), ko izmanto materiālu apstrādē un [[medicīna|medicīnā]] ([[stomatoloģija|stomatoloģijā]], [[ķirurģija|ķirurģijā]]).

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Veliko Tarnovas Universitāte<br />''Великотърновски университет''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1963]]. gadā|valsts=Bulgārija|vieta= [[Veliko Tarnova]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=Dimitrs Dimitrovs|pasniedz=|studenti=18 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://www.uni-vt.bg/bul/|attēls=Veliko_Tarnovo_TodorBozhinov_(9).JPG}}'''Veliko Tarnovas Svēto Kirila un Metodija universitāte''' ({{val|bg|Великотърновският университет „Св. св. Кирил и Методий“}}) ir [[Bulgārija]]s [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde, otrā lielākā augstskola valstī. Tā atrodas [[Veliko Tarnova]]s pilsētā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences: '''Kategoriskais imperatīvs''' ir centrālais koncepts [[Imanuels Kants|Imanuela Kanta]] morāles filozofijā. Imperatīvs paredz to, ka kāda darbība (vai bezdarbība) ir universāli saistoša, un tā nav atvedināma uz atsevišķu situāciju vai subjektīviem ieskatiem. Ja hipotētiskais imperatīvs kādu darbību pasludina par nepieciešamu, tad tikai attiecībā pret kādu atsevišķu nosacījumu, piemēram: „Man ir jānopērk maize, jo es esmu izsalcis”. Atšķirībā no hipotētiskā imperatīva, kategoriskais imperatīvs kādu rīcību pasludina par universālu, nereducējot to uz atsevišķiem apstākļiem, vai cilvēka subjektīviem ieskatiem. Kategoriskais imperatīvs iesākas un noslēdzas sevī, neatsaucoties uz kādu ārēju nosacījumu. Kategorisko imperatīvu Kants izklāsta trijos formulējumos.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Zeļķi
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Zeļķu-muiza
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="zel" />
| population_total         = 33
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 46 | longs = 03 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Zeļķi
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Zeļķi''' (kļūdaini '''Zeltiņi''')  ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]]  dienvidrietumu daļā, [[Daugava]]s labajā [[krastā]] no [[Dzeņi (Krustpils pagasts)|Dzeņi]]em līdz [[dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgavas—Krustpils]] [[dzelzceļš|dzelzceļa]] [[Zeļķu tilts|Zeļķu tilta]] pār Daugavu.

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic Benchmark''''' (OMXBB) ir ''[[Nasdaq]]'' fondu biržas indekss, kurā iekļautas [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], kas ir kotētas ''[[Nasdaq Riga]]'', ''[[Nasdaq Vilnius]]'' un ''[[Nasdaq Tallinn]]'' biržās. Indeksa portfeli veido lielāko un aktīvāk tirgoto uzņēmumu akcijas, kuras pārstāv visus ''Nasdaq'' Baltijas biržās kotēto uzņēmumu sektorus. Indeksā iekļauto uzņēmumu akciju īpatsvars balstās uz uzņēmuma brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju tirgus vērtību, tātad indeksā tiek iekļauta tikai brīvā publiskā apgrozībā pieejamo akciju vērtība. Indekss tiek pārskatīts reizi pusgadā — janvārī un jūlijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nasdaqbaltic.com/lv/tirgus-informacija/par-indeksiem/|title=Par indeksiem|website=Nasdaq Baltic|access-date=2023-04-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://indexes.nasdaqomx.com/docs/Methodology_OMXBB.pdf|title=Methodology_OMXBB|date=2021}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Katalina Kovāča
 |    vārds_orig = ''Katalin Kováts''
 |        attēls = Katalin Kováts.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1957
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = Nīderlande
 |     pilsonība = {{HUN}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = valodniece, esperantiste, matemātiķe
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Katalina Kovāča''' ({{val|hu|Katalin Kováts}}; dzimusi {{dat|1957|10|16}}) ir [[Ungāri|ungāru]] [[valodniece]], [[Esperanto|esperantiste]] un [[matemātiķe]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://esperanto-ondo.ru/Novaj/Nov11-02.htm |title=Instruantoj de Esperanto estas la “soldatoj” de nia movado. Intervjuo kun la Esperantisto de la Jaro 2010 |accessdate=2020-04-14 |work= |publisher=esperanto-ondo.ru |date= |language=eo }}</ref>

sentences: '''Lieldators''' ({{Val-en|mainframe}}) ir dators ar ļoti lielu operatīvo un arī iekšējo atmiņu. To parasti izmanto lielas iestādes, valdības u.c. Atšķirībā no superdatoriem, lieldatoriem ir raksturīga liela IO kapacitāte un laba savietojamība ar iepriekšējām versijām (mūsdienu lieldatori spēj darbināt pat 30 gadus vecas programmas).

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Halovīns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jack-o'-Lantern 2003-10-31.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Izgrebts Halovīna ķirbis ar gaismekli vidū
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[31. oktobris]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Visu svēto diena|Visu svēto dienu]]
}}
'''Halovīns'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Larisa Vjatere |author2=Ilze Vjatere |title=Bieži lietoti jēdzieni un termini. Skaidrojošā vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 |year=2004 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7574-8-34 |page=187 |access-date={{dat|2020|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Preses lasītāja svešvārdu vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 |year=2004 |publisher=[[Nordik]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7514-7-4 |page=187 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Ilmārs Briška |author2=Anna Pavlovska |title=Lielā Enciklopēdiskā vārdnīca |year=2003 |publisher=[[Jumava]] |location=Rīga |isbn=978-9984-0569-4-4 |page=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ideju vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 |year=1999 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-04-646-X |page=193 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 }}</ref><ref name="Skrivanek"/> ({{val|en|Halloween}}) ir [[Visu svēto diena]]s priekšvakars, [[31. oktobris|31. oktobra]] vakars, kas tiek atzīmēts vairākās valstīs, arī Latvijā. Halovīns [[liturģiskais gads|liturģiskajā gadā]] ievada trīs dienu ciklu, kuru veido Halovīns, [[Visu svēto diena]] (1. novembris) un [[Visu dvēseļu diena]] (2. novembris). Halovīnā sāk pieminēt mirušos, svētos, [[Moceklis|mocekļus]] un [[dvēsele]]s, kas vēl atrodas [[šķīstītava|šķīstītavās]].

sentences: '''Flamenko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[mūzika]]s, [[dziesma|dziesmu]] un [[deja|deju]] žanrs, kura izcelsmes vieta ir [[Andalūzija]]s autonomā komūna [[Spānija|Spānijā]]. Flamenko, iespējams, ir attīstījies no 18. gadsimta Andalūzijas mūzikas, dziesmu un deju stila, to ietekmējuši vietējie [[čigāni]]. Pēdējā laikā tas ir attīstījies un kļuvis populārs visā pasaulē, lielākā popularitāte tam ir Spānijā, taču vairāk akadēmiju, kur pasniedz flamenko, ir Japānā, nevis Spānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last= Mendoza|first= Gabriela |title= Ser flamenco no es una música, es un estilo de vida|accessdate=2011. gadā |work=El Diario de Hoy |page=52|url=http://www.elsalvador.com/mwedh/nota/nota_completa.asp?idCat=8615&idArt=5620732}}</ref> 2010. gada novembrī [[UNESCO]] flamenko iekļāva cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu sarakstā.<ref>[http://es.noticias.yahoo.com/5/20101116/tlc-el-flamenco-es-declarado-patrimonio-d712def.html El flamenco es declarado Patrimonio Cultural Inmaterial de la Humanidad por la Unesco]{{Novecojusi saite}}, Yahoo Noticias, 16 de noviembre de 2010, consultado el mismo día.</ref>

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Retrovīruss''' ir [[RNS]] saturošs [[vīrusi|vīruss]], kas vairojas, transkribējot savu RNS par [[DNS]] un iekļaujot šo DNS [[šūna]]s [[hromosomas|hromosomās]]. Retrovīrusi ir nozīmīga vēzi izraisošo vīrusu grupa.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Harīrūda
| citvaloda      = ps
| oriģinālnosaukums = د هري سیند
| citvaloda2      = prs
| oriģinālnosaukums2 = هری رود
| citvaloda3 = tk
| oriģinālnosaukums3 = Tejen
| attēls            = Jam_Qasr_Zarafshan.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Harīrūda pie [[Džāmas minarets|Džāmas minareta]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bābi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Karakums]]
| sāk_plat_d=34 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=66 | sāk_gar_m=34 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=39 | iet_plat_s=41 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=60 | iet_gar_m=26 | iet_gar_s=06 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}, {{IRN}}, {{TKM}}
| garums            = 1150
| iztekas_augstums  = 2750
| ietekas_augstums  = 170
| kritums           =
| caurtece          = 30
| gada_notece       =
| baseins           = 70 640
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''9. novembris''' ir gada 313. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (314. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 52 dienas.

sentences: '''Kuzma''' ({{val|ru|Кузьма́}}) ir [[grieķu valoda|grieķu]] cilmes [[krievu valoda|krievu]] [[personvārds]].

sentences: '''Bioloģija''' ({{val|el|βίος}} (''bios'') — ‘dzīvība’; ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>"Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca", Norden AB, 2001, 104. lpp., {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[dabas zinātne]] par [[dzīvība|dzīvību]] visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju [[molekula|molekulārā]], [[šūnas|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organismi|organismu]] un organismu kopu līmenī. Bioloģijas galvenais uzdevums ir noskaidrot dzīvības būtību un likumsakarības, kas saistītas ar to.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx@tabid=9&id=105.html | title= Bioloģijas zinātne | publisher= ISEC | accessdate= 2010-02-15 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20091106183624/http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx%40tabid%3D9%26id%3D105.html | archivedate= 2009-11-06 }}</ref> Tā ir zinātne par dzīvajiem organismiem, kura noskaidro to, kā tie [[augšana|aug]], [[barošanās|barojas]] un kustas, kā tie [[vairošanās|vairojas]] un kā attīstās ilgā laika periodā ([[evolūcija]]).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dendera
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Dendre
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Dender
| attēls            = River_Dender.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kuģis Denderas upē starp Ālstu un Dendermoldi
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Ata]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Šelda]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=38 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=46 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=02 | iet_plat_s=42 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=05 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 65
| iztekas_augstums  = 40
| ietekas_augstums  = 4
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Triticum spelta
|        attēls = Triticum spelta RF.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|   apakšdzimta = Pooideae
|         ģints = Triticum
|      ģints_lv = Kvieši
|       ģints_r = Kviešu ģints
|          suga = T. spelta
|       suga_lv = Plēkšņu kvieši
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Noel-coypel-the-resurrection-of-christ-1700.jpg|thumb|Jēzus augšāmcelšanās attēlojums Noela Kuapela gleznā (1700)]]
'''Jēzus augšāmcelšanās''' ir [[kristieši|kristiešu]] [[pārliecība]], ka [[Jēzus Kristus]] [[brīnums|brīnumainā kārtā]] atgriezies dzīvē svētdienā pēc piektdien veiktās [[Jēzus krustā sišana|krustā sišanas]]. Tas ir galvenais princips kristīgajā ticībā un teoloģijā, tāpat tā ir daļa no [[Nīkejas ticības apliecība]]s: "trešajā dienā augšāmcēlies pēc Svētajiem Rakstiem".

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls =
|        attēls = Almandinas.jpg
|    att_izmērs = 300px
|  att_paraksts = Almandīns
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 09.AD.25
|   ķīm_formula = Fe3Al2(SiO4)3
|     singonija =
|         krāsa = sarkanīgi oranžs līdz sarkans
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = mērīts: 4,318; aprēķināts: 4,313<ref name="datu lapa">''Almandine'', in: John W. Anthony, Richard A. Bideaux, Kenneth W. Bladh, Monte C. Nichols (Hrsg.): ''Handbook of Mineralogy, Mineralogical Society of America'', 2001 ([http://www.handbookofmineralogy.org/pdfs/almandine.pdf PDF 69,2 kB]), {{en ikona}}</ref>
}}
'''Almandīns''' (dažreiz nepareiz saukts par almandītu), ir [[granātu]] grupai piederošs [[minerāls]]. Šādu nosaukumu šim [[Minerāls|minerālam]] ir devis [[Plīnijs Vecākais]], un šis [[minerāls]] tika atrasts [[Alabandā]], [[Karijas]] pilsētā, mūsdienās šī vieta atrodas [[Turcija]]s teritorijā, [[Ajdinas ils|Ajdinas ila]] administratīvajā teritorijā. Almandīns ir dzelzs alumīnija [[granāts]], kas ir tumši sarkanīgi violetā krāsā. Bieži vien šo minerālu apstrādā izliektas virsmas formā vai arī slīpē pilnībā, un pēc tam šī rota atgādina ugunssarkanu dārgakmeni, kas līdzinās karbunkulam. Vērojot šo minerālu [[spektroskops|spektroskopā]] ļoti stiprā gaismā, var pamanīt trīs raksturīgas [[absorbcijas joslas]]. Labi saredzama [[Daudzskaldnis|daudzskaldnība]]. Almandīns kristalizējas [[kubiskā singonija|kubiskajā singonijā]].<ref name="Paper 1">Geiger C., Armbruster Th., Lager G., Jiang K., Lottermoser W., and Amthauer G. (1992). </ref>

sentences: '''Logaritms''' ir [[matemātiska operācija]], kas ir pretēja [[kāpināšana]]i (ja grib atgūt kāpinātāju). Skaitļa <math>x</math> logaritms pie bāzes <math>b</math> ir tāds skaitlis <math>n</math>, ka ''bn = x'' un to pieraksta šādi:

sentences: '''Baldones draudzes novads''' jeb '''Baldones ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=20 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Baldohn}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Bauskas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Bauske''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences:
'''Redzamais spožums''' raksturo apgaismojumu, kurš no [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] (parasti [[zvaigzne]]s) nonāk vietā, kur atrodas novērotājs. To mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]], apzīmē '''m'''.

Jo [[debess ķermenis]] spožāks, jo mazāks tā [[zvaigžņlielums]]. Zvaigžņlielums atkarīgs ne tikai no tā, cik daudz [[gaisma]]s izstaro [[zvaigzne]], bet arī no attāluma līdz tai.
Zvaigžņu dalīšana pēc to zvaigžņlielumiem sākas jau [[Hellēnisms|hellēnisma]] periodā, kad ar neapbruņotu aci redzamās zvaigznes tika iedalītas 6 zvaigžņlielumos. Spožākās zvaigznes noteica kā 1. zvaigžņlieluma (m = 1), bet pašas blāvākās zvaigznes kā 6. zvaigžņlieluma (m = 6). Šo metodi savā grāmatā „Almagest” bija aprakstījis [[Ptolemajs]]. Tiek uzskatīts, ka iedalījuma principu izdomājis sengrieķu [[astronoms]] [[Hiparhs]]. Šajā iedalījumā netika ņemta vērā [[Saule]].

[[1856]]. gadā angļu astronoms Pogsons zvaigžņlielumu noteikšanas sistēmu formalizēja, nosakot, ka tipiska 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir zvaigzne, kura ir 100 reizes spožāka nekā tipiska 6. zvaigžņlieluma zvaigzne. Tādējādi, 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir 2,512 reizes spožāka nekā nākamā zvaigžņlieluma zvaigzne. Pogsona skala sākotnēji tika fiksēta, nosakot, ka [[Polārzvaigzne]]s zvaigžņlielums ir 2. Vēlāk astronomi konstatēja, ka tā ir [[maiņzvaigzne]] (spožums mainās) un tie pirmoreiz pievērsās [[Vega]]i kā atskaites zvaigznei, nosakot, ka Vega ir 0 zvaigžņlieluma zvaigzne.

Mūsdienās vairs neaprobežojas tikai ar 6 zvaigžņlielumiem vai tikai ar [[Redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Ļoti spožiem debess ķermeņiem ir piešķirts negatīvs zvaigžņlielums. Piemēram, [[Sīriuss|Sīriusa]] (spožākā redzamā zvaigzne, izņemot Sauli) redzamais spožums ir −1,47m.
 Zvaigžņlielums tiek noteikts ne tikai zvaigznēm, bet arī [[Mēness|Mēnesim]], [[Saule]]i un [[Planēta|planētām]]. Pilnmēness redzamais spožums ir −12,6m, Saulei −26,73m. [[Habla kosmiskais teleskops]] [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] diapozonā ir atradis 30. zvaigžņlieluma zvaigznes, [[Keka dubultteleskops]] ir atradis tikpat vājas zvaigznes [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapozonā]].
{| class="wikitable" style="float: margin-left: 1em;"
|+ Debess ķermeņu redzamais spožums
|-
! Redzamais
spožums
! [[Debess ķermenis]]
|-
| −26,73
| [[Saule]]
|-
| −12,6
| Pilnmēness
|-
| −8,0
| [[Iridium pavadoņu uzliesmojums]] (maksimums)
|-
| −4,7
| Maksimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] un [[SKS]] (kad tā atrodas [[Perigejs|perigejā]]
 un ir pilnībā [[Saule]]s apspīdēta) spožums
|-
| −3,9
| Vājākie objekti, kurus var redzēt dienas laikā ar neapbruņotu aci
|-
| −3,7
| Minimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] spožums
|-
| −3,0
| Maksimālais [[Marss (planēta)|Marsa]] spožums
|-
| −2,8
| Maksimālais [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] spožums
|-
| −1,47
| [[Sīriuss]] (spožākā redzamā zvaigzne, bez [[Saule]]s)
|-
| −0,7
| [[Kanopuss]], otra spožākā zvaigzne
|-
| −0,24
| Maksimālais [[Saturns (planēta)|Saturna]] spožums
|-
| 0
| [[Vega]]
|-
| 3
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt pilsētas apstākļos
|-
| 6,5
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt ideālos apstākļos
|-
| 7,7
| Maksimālais [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] spožums
|-
| 9,5
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar [[Binoklis|binokli]]
|-
| 20
| Ar Baldones Šmita teleskopu redzamā vājākā zvaigzne
|-
| 30
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar
[[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmisko teleskopu]] redzamajā gaismā
|}
Šie ir tikai aptuvenie lielumi [[Redzamā gaisma|redzamajā gaismā]] (reālie lielumi ir atkarīgi no [[frekvence]]s, kuru lieto)
Tā kā saņemtās gaismas daudzums ir atkarīgs no [[Zemes atmosfēra]]s biezuma skata virzienā, tad redzamais spožums tiek normalizēts līdz vērtībai, kāda būtu, ja atmosfēras nebūtu.
Zvaigžņlieluma noteikšanu sarežģī fakts, ka [[gaisma]] nav monohromatiska. Gaismas uztvērēja jūtīgums atšķiras atkarībā no gaismas viļņu garuma un veids, kādā tas atšķiras, ir atkarīgs no gaismas uztvērēja tipa. Lai mērījums būtu objektīvs, ir nepieciešams noteikt, kā ir iegūts zvaigžņlielums. Tam plaši tiek izmantota [[UBV sistēma]] (saīsinājumi no angļu valodas: U — ultraviolets, B — blue (zils), V — visual (redzams)) ar kuru zvaigžņlielums tiek noteikts trīs dažādos viļņu garumos:
* U mēra 350 [[Nanometrs|nm]] (tuvu [[Ultravioletais starojums|ultravioletajai]] gaismai)
* B ~435 [[Nanometrs|nm]] (zilās gaismas diapazons)
* V ~555 [[Nanometrs|nm]] ([[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] vidusdiapazons dienasgaismā)
V frekvenču josla tika izvēlēta speciāliem mērķiem, tā palīdz iegūt zvaigžņlielumus, kādus redz pie gaismas pieradusi cilvēka [[acs]]. Ja debess ķermeņa redzamais spožums ir norādīts bez kādām atsaucēm, tad tiek uzskatīts, ka tas uzrādīts V frekvenču joslā.

Tā kā aukstākas zvaigznes, piemēram, [[Sarkanais milzis|sarkanie milži]] un [[sarkanie punduri]], izstaro mazāk enerģijas spektra zilajā un ultravioletajā daļā, to jauda [[UBV sistēma|UBV sistēmā]] bieži tiek nenovērtēta. L un T spektra klases zvaigznēm zvaigžņlielums ir lielāks par 100, jo tās izstaro ļoti maz redzamās gaismas, bet tām ir ļoti spēcīgs infrasarkanais starojums.
== Skatīt arī ==
* [[Absolūtais spožums]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
[[File:Presse Bochum.jpg|thumb|Hidrauliskā prese]]
'''Hidrauliskā spiede''' (jeb hidrauliskā prese) ir mehāniska [[spiede]], kas izmanto hidraulisko cilindru, lai radītu spiedes spēku. Tas izmanto mehāniskās [[svira]]s hidraulisko ekvivalentu, un pēc angļu izgudrotāja [[Jozefs Bramahs|Jozefa Bramaha]] vārda to sauca arī par Bramaha presi. Viņš izgudroja hidraulisko presi 1795. gadā un iesniedza tās patentu. Tā kā Bramahs (kurš ir pazīstams arī ar [[kanalizācija]]s izstrādi) izveidoja kanalizācijas sistēmu, viņš pētīja esošo literatūru par [[šķidrums|šķidruma]] kustību un izmantoja šīs zināšanas spiedes izgatavošanai.<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Carlisle |first1=Rodney |title=Scientific American Inventions and Discoveries |url=https://archive.org/details/scientificameric0000carl |date=2004 |publisher=John Wiley & Sons, Inc |location=New Jersey |isbn=0-471-24410-4 |page=[https://archive.org/details/scientificameric0000carl/page/266 266]}}</ref>

sentences: '''Nipmuki''' (pazīstami arī kā ''Nipmet, Neepmuck, Neipnett'' u. c.) ir kopīgs nosaukums [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi]]em, kuri 17. gs. apdzīvoja mūsdienu [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štata]] centrālo daļu uz rietumiem no Konektikutas upes.

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolajs Prževaļskis
|          vārds_orig = ''Никола́й Пржева́льский''
|              attēls = Nikolay Przhevalsky photoportrait and signature.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 1839. gada 12. aprīlis
|
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Smoļenskas guberņa|Kimborovas muiža}}
|           m_dat_alt = 1888. gada 1. novembris
|
|             m_vieta = [[Karakola]] (Prževaļska)
|             tautība = krievs
}}
'''Nikolajs Prževaļskis''' ({{val|ru|Никола́й Миха́йлович Пржева́льский}}; dzimis {{dat|1839|4|12}} [[Smoļenskas guberņa|Smoļenskas guberņā]], Kimborovas muižā, miris {{dat|1888|11|1}} [[Karakola|Karakolā]]) ir [[krievi|krievu]] [[ģeogrāfs]], ceļotājs un virsnieks. [[Centrālāzija]]s pētnieks, kurš bija pirmais, kas šķērsojis plašos Centrālās Āzijas tuksnešus.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cefejs
| abbreviation = Cep
| name_latin = Cepheus
| RA = 22
| dec = +70
| areatotal = 588
| arearank = 27. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Aldemarins
| starmagnitude = 2,44
| neareststarname = ''Kruger 60''
| stardistance = 13,15
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Kasiopeja]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Ostriches cape point cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Dienvidāfrikas strauss]] (''Struthio camelus australis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | kārta=Struthioniformes
 | kārta_lv=Strausveidīgie
 | dzimta=Struthionidae
 | dzimta_lv=Strausu dzimta
 | dzimta_r=Strausi
 | ģints=Struthio
 | ģints_lv=Strausi
 | suga=Struthio camelus
 | suga_lv=Strauss
 | binomial=Struthio camelus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| izplatība =

{{legend|red|'''Dienvidāfrikas strausa''' izplatība}}
{{legend|cyan|'''Somālijas strausa''' izplatība}}
{{legend|#FF7F00|'''Ziemeļāfrikas strausa''' izplatība}}
{{legend|yellow|'''Masaju strausa''' izplatība}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tu, es un Duprī
| attēls                   = Dupreeposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''You, Me and Dupree''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Entonijs Ruso]]
* [[Džo Ruso]]
| producents               =
* [[Skots Stabers]]
* [[Marija Perenta]]
* [[Ouens Vilsons]]
| scenārija autors         = [[Maikls Lesjērs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Amanda Detmera]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|7|14|bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/you-me-and-dupree-2006|title=You, Me and Dupree|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youmeanddupree.htm|title=You, Me and Dupree (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tu, es un Duprī"''' ({{val|en|You, Me and Dupree}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori ir [[Entonijs Ruso]] un [[Džo Ruso]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Ouens Vilsons]], [[Mets Dilons]], [[Sets Rogens]] un [[Amanda Detmera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|7|14||bez}}.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ax
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 2006
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[Landskapsregeringen]]
|sponsors              = [[Landskapsregeringen]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Olandes lēne|Ālandu salu lēni]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Ālandu salu lēnē
|ierobežojumi          = Domēnu iespējams reģistrēt fiziskām un juridiskām personām, kas atrodas Ālandu salu  lēnē
|struktūra             =
|dokumenti             = [http://www.iana.org/reports/ax-report-09jun06.pdf IANA deleģēšanas ziņojums]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.regeringen.ax/axreg/ Domēnu reģistrators]
|}}
'''.ax''' ir [[Olandes lēne|Ālandu salu lēnes]] [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).
Šis augstākā līmeņa domēns tik atklāts [[2006. gads|2006]]. gadā. Iepriekš lielākā daļa Ālandu salu mājas lapas izmantoja otrā līmeņa domēnu '''.aland.fi'''.
== Vēsture ==
{{Dat|2006|2|17|L}} [[Somija]]s [[Eduskunta|parlaments]] akceptēja izmaiņas likumos, kas nosaka Somijas augstākā līmeņa domēnu vārdus, lai iekļautu šajos likumos domēnu ''.ax''. Trīs gadu laikā notika pāreja no domēna ''aland.fi'' uz domēnu ''.ax''. Šajā periodā abi domēni tika lietoti paralēli, bet netika pieņemtas jaunas reģistrācijas zem domēna vārda ''aland.fi''. Visi ''aland.fi'' domēni tika pārvietoti uz jauno domēnu ''.ax'' domain.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Grid Solutions Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Nokia]]''
| successor        =
| foundation       = 1990. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tampere]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektroiekārtu ražošana
| products         = elektropārvades iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[General Electric]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Grid Solutions Oy''''' (agrākie nosaukumi '''''Alstom Grid''''', '''''Nokia Kondensaattorit''''') ir [[Somija|Somijā]] reģistrēts uzņēmums, kas ražo elektropārvades iekārtas. Uzņēmums pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumam ''Grid Solutions'', kas ietilpst grupā ''[[General Electric]]'' (''GE''). Galvenais birojs atrodas [[Tampere|Tamperē]]. Dibināts 1990. gadā, atdaloties no ''[[Nokia]]''.

sentences: '''Introdukcija''' [[bioloģija|bioloģijā]] ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu dzīvo organismu sugu ievešana noteiktā teritorijā no citas teritorijas. Šie organismi pielāgojušies jaunajiem apstākļiem un spēj vairoties. Kādas sugas ieviešana apvidū, kur tā kādreiz mitusi, bet vēlāk izzudusi, ir '''reintrodukcija'''.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=PotamogetonPerfoliatus3.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton perfoliatus|suga=Potamogeton perfoliatus|suga_lv=Skaujošā glīvene|autors=L.|attēls2=}}'''Zālainā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton perfoliatus}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga, kā ietvaros nodala 3 pasugas. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tā ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — augs veido lielas audzes ūdensbaseinu piekrastes joslā, seklākās vietās — visā platībā ezeros, dīķos, upēs un jūras piekrastē. Nākamā biežākā glīveņu suga Latvijā pēc [[Peldošā glīvene|peldošās glīvenes]] (''Potamogeton natans'').<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-perfoliatus-l/|title=skaujošā glīvene - Potamogeton perfoliatus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-09}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Pļaviņas (nozīmju atdalīšana)|Pļaviņas}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pļaviņas
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = File:Pļaviņu stacija 2021.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Pļaviņu dzelzceļa stacija
 | image_flag               = Flag_of_Pļaviņas.png
 | flag_link                = Pļaviņu karogs
 | image_shield             = Plavinas_COA.svg
 | shield_link              = Pļaviņu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd =56 | latm =37 | lats =00 | latNS =N
| longd =25 | longm =43 | longs =01 | longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1927]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Stockmannshof}}
 | area_total_km2           = 7
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Pļaviņas}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 75
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5120, LV-5121
 | website                  = {{URL|www.plavinunovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Pļaviņas''' ir pilsēta [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]], [[Daugava]]s labajā krastā lejpus [[Aiviekste]]s ietekas. Robežojas rietumos ar [[Klintaines pagasts|Klintaines pagastu]], ziemeļos ar [[Aiviekstes pagasts|Aiviekstes pagastu]], dienvidos aiz Aiviekstes ir [[Krustpils pagasts]], aiz Daugavas — [[Sēlpils pagasts]]. Pilsētu šķērso autoceļš {{A ceļš|6}} Rīga—Daugavpils, kuram aiz pilsētas ziemeļu robežas uzbūvēts apvedceļš. Sākas autoceļi {{P ceļš|37}} uz Gulbeni un {{P ceļš|78}} uz Ērgļiem. Pļaviņas šķērso arī [[dzelzceļa līnija Rīga - Krustpils]] un sākas [[dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|dzelzceļa līnija uz Gulbeni]].

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 darbs ''Composition grise et rouge''.]]
'''Tašisms''' ir [[glezniecība]]s virziens, kas radās 1950. gados [[Francija|Francijā]]. Tas ir ļoti saistīts ar [[neformālā māksla|neformālo mākslu]] un dažkārt tiek skatīts kā tās apakšvirziens.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 7
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 5
|              simbols = N
|             atommasa = 14,0067
|   valences elektroni = [He]2s22p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sašķidrināts slāpeklis un slāpekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, −1, −2, −3
|  elektronegativitāte = 2,04
|              blīvums = 1,251
|  kušanas temperatūra = 63,14 K (−210 °C)
| viršanas temperatūra = 73,35 K (−195,79 °C)
}}
'''Slāpeklis''' ir [[ķīmiskais elements]], kuru apzīmē ar simbolu '''N''' un tā [[atomskaitlis]] ir 7. Parasti slāpeklis ir divatomu [[gāze]], kuras ķīmiskā formula ir '''N2'''. [[Daba|Dabā]] slāpeklis ir sastopams [[Zemes atmosfēra|atmosfērā]], kur tas ir galvenā [[gaiss|gaisa]] sastāvdaļa. Paaugstinātā [[temperatūra|temperatūrā]] slāpeklis var reaģēt ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], (veidojot [[amonjaks|amonjaku]]), [[sārmu metāli]]em (veidojot attiecīgus nitrīdus) un vēl augstākā temperatūrā arī ar [[skābeklis|skābekli]], veidojot [[slāpekļa(II) oksīds|slāpekļa(II) oksīdu]]. Savienojumos slāpeklim var būt oksidēšanas pakāpe no −3 ([[amonjaks]]) līdz +5 ([[slāpekļskābe]] un tās [[sāļi]]). Visbiežāk slāpeklis ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 77
 | lv  = Septiņdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Rīnūžu vidusskola
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image = RRINVS building1.png
| image size =
| caption = skolas ēka
| location = [[Augusta Dombrovska iela]] 88, [[Rīga]], LV-1015, {{LAT}}
| schooltype =
| fundingtype =
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 19
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 5
| longs = 38
| longEW = E
| established = 1990
| headmaster = Deniss Kļukins
| staff = 49
| teaching_staff = 85
| employees =
| grades = 1.-12., pirmsskolas grupiņas (3-7 gadi)
| years =
| students = 861 (2023)
| language = latviešu un krievu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.rinuzi.lv}}
}}

sentences: '''Volfšmita muižiņa''' ({{val|de|Wolfschmidtshof}}) ir [[klasicisms|klasicisma]] stila koka muižiņas ēkas [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs|Botāniskā dārza]] teritorijā [[Kandavas iela|Kandavas ielā]] 2, [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē, [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Linkolnas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Lincoln_Cathedral_viewed_from_Lincoln_Castle.jpg
| image_size            =
| caption               = Linkolnas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Linkolnas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 53.234444
| longd                 = -0.536111
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Linkolnšīra|Linkolna (Anglija)}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1072. gads
| year_completed        = 1131. gads
| length                = 147 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 83 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Linkolnas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q390169"
}
</mapframe>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences:
[[Kategorija:UNESCO]]
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Panamas zemesšaurums
| attēls       = Map of the Isthmus of Darien and Panama.jpg
| paraksts     = Panamas (Darjenas) šauruma 1697. gada karte
| vieta        = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Ziemeļamerika
| paraksta_izvietojums = left
| label        = Panamas
zemesšaurums
| ietilpst     =
| savieno      = Ziemeļamerika
| savieno1     = [[Dienvidamerika]]
| atdala       = [[Karību jūra]]
| atdala1      = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=8| plat_m=40| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=80| gar_m=0| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 48
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Panama (pilsēta)|Panama]], [[Kolona (pilsēta)|Kolona]]
}}
'''Panamas zemesšaurums''' ({{val|es|Istmo de Panamá}}) vai '''Darjenas zemesšaurums''' ''(Istmo de Darién)'' ir [[zemesšaurums]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas atdala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Karību jūra|Karību jūru]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Austrumos no zemesšauruma esošais [[Darjena]]s reģions ir dabiska robeža starp Ziemeļameriku un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]].<ref>{{PZT|700}}</ref> Izvietojies [[Panama]]s valstī un plašākā nozīmē par zemesšaurumu uzskata visu teritoriju {{nobr|700 km}} garumā no [[Talamankas grēda]]s līdz Darjenai gar [[Panamas līcis|Panamas līča]] ziemeļu piekrasti. Zemesšauruma platums šaurākajā vietā ir {{nobr|48 km}}. No 1879. līdz 1914. gadam zemesšauruma šaurākajā vietā tika izbūvēts Karību jūru un Kluso okeānu savienojošais [[Panamas kanāls]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|       suga = Camelus dromedarius
|       suga_lv = Vienkupra kamielis
|         binomial = Camelus dromedarius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences: '''Vadi''' ir cilindriski [[metāli|metāla]] elektriskie [[elektriskais vadītājs|vadītāji]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]], arī [[elektriskais signāls|elektrisko signālu]] pārvadīšanai. Tiem ir mazs [[šķērsgriezuma laukums|šķērsgriezuma laukums]] attiecībā pret to [[garums|garumu]]. Visbiežāk vadu šķērsgriezums ir riņķa līnija, bet ir arī citas formas vadi, piemēram, sešstūra, kvadrātveida vadi. Vadi tiek gatavoti no [[tērauds|tērauda]], [[alumīnijs|alumīnija]], [[varš|vara]] un citiem [[krāsainie metāli|krāsainajiem metāliem]], kā arī ir [[Bimetāls|bimetāla]] un polimetāla vadi.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karstens Varholms
 |      vārds_orig = ''Karsten Warholm''
 |          attēls = Karsten Warholm at Istanbul 2023.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Karstens Varholms 2023. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|2|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Ulsteinvika}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NOR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Dimna IL''
 |        treneris = Leifs Ulavs Alness
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 45,94 (2021; [[Tokija]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 44,87 m (2020; [[Flurē]]) '''{{piezīme|NR|Nacionālais rekords}}'''
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{NOR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=400 m/b}}}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|400 m/b}}<ref>https://sportacentrs.com/vieglatletika/23082023-kenedija_un_muna_vienojas_par_zelta_sadal</ref>
{{Medaļa|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|400 m}}
}}
'''Karstens Varholms''' ({{val|no|Karsten Warholm}}; dzimis {{dat|1996|2|28}}) ir [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], startē [[400 metru barjerskrējiens|400 m barjerskriešanas]] sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpiskajās spēlēs]], kas notika [[Tokija|Tokijā]] 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

sentences: '''Risks''' ir [[jēdziens]], ar kuru parasti apzīmē dažādu [[vērtība|vērtību]] iespējamu [[zaudēšana|zaudēšanu]] nākotnē. Ikdienā šis [[termins]] tiek lietots, kā [[sinonīms]] varbūtībai kaut ko zaudēt. Tātad, risks pēc būtības ir [[varbūtība]], ka dažādu [[notikums|notikumu]] rezultātā galaiznākums ir vēl sliktāks nekā sākuma [[situācija|situācijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķieģelis
| operators =
| attēls = Brickmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Nora Zehetnera]]
* [[Noa Fleiss]]
* [[Mets O'Līrijs]]
* [[Noa Segans]]
* [[Megana Guda]]
* [[Emīlija de Ravina]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Lukass Hass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Brick''
| studija = ''Bergman Lustig Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|450 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl608798209/|title=Brick |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ķieģelis"''' ({{Val|en|Brick}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Raians Džonsons]], kuram tā bija kinodebija. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Nora Zehetnera]], [[Noa Fleiss]], [[Mets O'Līrijs]], [[Noa Segens]], [[Megana Guda]], [[Emīlija de Ravina]], [[Ričards Roundtrijs]] un [[Lukass Hass]].

sentences: '''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Marija Galeniece
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Mētriena]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 06
| m_vieta = Rīga, Latvijā
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]s Lauksaimniecības fakultāte, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]]
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Latvijas purvu un mežu attīstība pēcledus laikmetā, Latvijas augāja karte; LU docente, Dr,biol., Kr.Barona prēmijas laureāte
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences: '''Maoisms''' ({{val|zh|毛主义}}) jeb oficiāli — '''Mao Dzeduna domas''' (毛泽东思想) ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] paveids, ko [[20. gadsimts|20. gadsimta]] piecdesmitajos un sešdesmitajos gados radīja [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] vadītājs [[Mao Dzeduns]], marksisma-ļeņinisma ideoloģiju pielāgojot [[Ķīna]]s apstākļiem. Maoisms ir Ķīnas Komunistiskajā partijās vadošā politiskā un militārā [[ideoloģija]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms fon Taube
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm Taube von der Issen''
|         attēls = TaubeWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br/>({{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gustavs Vilhelms fon Taube]], Kristīne Elizabete fon Venedigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Vendula fon Bahmane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Militārā memoriāla infokaste
|          name = Rumbulas memoriāls
|   native_name =
|          body =
|         image = Rumbula forest memorial near Riga.JPG
|    image_size = 260px
|       caption =
|  commemorates = [[Holokausts|Holokausta]] upuriem
|   established =
|      unveiled = {{dat|2002|11|29|N|bez}}
|      location = {{vieta|Latvija|Rīga|Rumbula}}
|  nearest_town =
|      designer = [[Sergejs Rižs]]
| total_burials = ≈25 000
|      unknowns =
|  commemorated =
|    by_country =
|        by_war =
|   inscription =
|      embedded =
|        source =
|   pushpin_map = Rīga
|      map_size = 260px
| latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 04 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 38 | longEW = E
}}
'''Rumbulas meža memoriāls''' ir [[memoriāls]], kas veltīts [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[holokausts|holokausta]] upuriem. Memoriāls atrodas [[Masu slepkavības Rumbulā|Rumbulas slaktiņa]] vietā [[Rumbula]]s mežā, [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 471, [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = SIA Piebalgas alus
| logo = Piebalgas alus.jpg
| caption =
| imagestyle =
| type = [[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1989. gads
| founder =
| defunct =
| location_city =
| location_country =
| location = [[Jaunpiebalga]], [[Jaunpiebalgas pagasts]], [[Cēsu novads]], {{LAT}}
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[pārtikas rūpniecība]]
| products = [[alus]], [[bezalkoholisks dzēriens|bezalkoholiskie dzērieni]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage =
| footnotes =
| intl =
}}
'''SIA Piebalgas alus''' ir [[Latvija]]s [[alus]] un [[Bezalkoholisks dzēriens|bezalkoholisko dzērienu]] ražotājs. Tā īpašnieks ir Somijas uzņēmuma ''[[Olvi|Olvi Oyj]]'' meitas uzņēmums [[Cēsu alus|AS "Cēsu alus"]]. Alus darītava darbību sāka 1989. gadā [[Jaunpiebalga|Jaunpiebalgā]].

sentences: '''Asimetriskā digitālā abonenta līnija''' ('''''Asymmetric Digital Subscriber Line''''' jeb '''''ADSL''''') ir digitālās abonēšanas līnijas (''[[DSL]]'') veids, ar ko var veikt ātrāku datu pārraidi vara telefona līnijās nekā parastie tradicionālie balss frekvenču joslas [[modems|modemi]]. ''ADSL'' atšķiras no mazāk sastopamā simetriskās digitālās abonēšanas līnijas (''SDSL''). ''ADSL'' tehnoloģijā joslas platums un datu pārraides ātrums ir asimetrisks, tas nozīmē, ka ātrums lejupplūsmā (downstream) ir ievērojami augstāks nekā augšupplūsmā (''upstream''). Pakalpojumu sniedzēji parasti reklamē ''ADSL'' kā pakalpojumu patērētājiem, kuriem galvenā ir failu lejupielāde.

sentences:
čipsi]]
'''Čipsi''' ir [[uzkodas]], kuras veido eļļā cepot dažādus produktus. Čipsi sīkāk dalās pēc izmantotā produkta, kas nepieciešams to gatavošanai. Izplatītākie pasaulē ir [[kartupeļu čipsi]], bet ir arī citi čipsu veidi, piemēram, [[banānu čipsi]] un [[pupiņu čipsi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Garmo smaile
| Photo                = Pamir_Mountains,_Tajikistan,_06-04-2008.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Tadžikistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38.8 |latNS=N
| longd=72.066667 |longEW=E
| Augstums         = 6595
| Relatīvais_augstums  = 1265
| Atrašanās vieta  = {{TJK}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Zinātņu Akadēmijas grēda]], [[Darvozas grēda]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Garmo smaile''' ({{val|tg|Қуллаи Гармо}}) ir [[Pamirs|Pamira]] kalnu virsotne [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], vietā, kur satiekas [[Zinātņu Akadēmijas grēda]] un [[Darvozas grēda]]. Garmo smailē sākas Garmo ledājs un Ģeogrāfiskās biedrības ledājs, bet uz austrumiem no kalna atrodas [[Fedčenko šļūdonis]]. Ilgu laiku Garmo smaile tika jaukta ar 20 kilometrus uz ziemeļiem atrodošos [[Ismoila Somonī smaile|Ismoila Somonī smaili]]. Kļūda tika labota tikai 1932. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 9
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 7
 |               simbols = F
 |              atommasa = 18,9984032
 |    valences elektroni = [He]2s22p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Fluora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu un
fluors sašķidrinātā stāvoklī kriogēnā temperatūrā
 |   oksidēšanas pakāpes = '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 3,98
 |               blīvums = 1,696
 |   kušanas temperatūra = 53,53 K (-219,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 85,03 K (-188,12 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Terencijs
|     vārds_orig    = P. TERENTIVS AFER
|         attēls    = Terence cropped.png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = [[195 p.m.ē.|195]]. vai [[185 p.m.ē.|185]].
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Ziemeļāfrika]]<br />({{TUN}})
|      m_dat_alt    = [[159 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = jūrā?
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Mana Sarkanrīklīte
|          attels = [[File:My Redbreast-2012.jpg|200 px|My Redbreast-2012]]
| attela apraksts = Plakāts "Mana Sarkanrīklīte", 2012
|          autors = [[Miho Mosulišvili]]
|  orig nosaukums = ''ჩემო მეჟოლია''
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = [[Gruzija]]
|          valoda = [[Gruzīnu valoda|Gruzīnu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[luga]]
|        izdevejs =
|          izdota = 2013
| izdota latviski = 2016
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn = 978-9934-554-06-3
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Molinia caerulea 1zz.jpg
| att_nosaukums = [[Zilganā molīnija]] (''Molinia caerulea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Molinia
| ģints_lv = Molīnijas
| kategorijas = nē
| binomial = Molinia
| autors =
}}'''Molīnijas''' ({{val|la|Molinia}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] līdz [[Kaukāzs|Kaukāzam]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Sugas ir ieviesušās arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:18523-1|title=Molinia Schrank {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-12-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Robežnieku pagasts
| karte             = Robežnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Robežnieku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Robežnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Robežnieki
| platība           = 127,49
| iedzīvotāji       = 1030<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1030 / 127.49 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Militārā diktatūra''' ir [[valdība]]s forma, kurā [[politiskā vara]] pieder bruņotajiem spēkiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mirušie nemirst
| operators =
| attēls = The Dead Don't Die.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, šausmu filma
| režisors = [[Džims Džārmušs]]
| producents = * [[Kārters Logans]]
* [[Džošua Estračans]]
| scenārijs = Džims Džārmušs
| aktieri = * [[Bills Marijs]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Kloē Seviņī]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Keilebs Lendrijs Džounss]]
* [[Rozija Peresa]]
* [[Igijs Pops]]
* [[Sāra Draivere]]
* [[RZA]]
* [[Kerola Keina]]
* [[Selīna Gomesa]]
* [[Toms Veitss]]
| mūzika = [[Džims Džārmušs|SQÜRL]]
| oriģinālnos = ''The Dead Don't Die''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|6|14|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3960047105/|title=The Dead Don't Die |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mirušie nemirst"''' ({{Val|en|The Dead Don't Die}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Džims Džārmušs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Bills Marijs]], [[Ādams Draivers]], [[Tilda Svintone]], [[Kloē Seviņī]], [[Stīvs Bušemi]], [[Denijs Glovers]], [[Keilebs Lendrijs Džounss]], [[Rozija Peresa]], [[Igijs Pops]], [[Sāra Draivere]], [[RZA]], [[Kerola Keina]], [[Selīna Gomesa]] un [[Toms Veitss]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Skolas infokaste
|name                   =
|native_name            =
|latin_name             =
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|motto_translation      =
|location               =
|streetaddress          =
|region                 =
|city                   =
|state                  =
|province               =
|county                 =
|postcode               =
|postalcode             =
|zipcode                =
|country                =
|country1               =
|map_type               =
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|coordinates_type       =
|coordinates_region     =
|coordinates_display    =
|coordinates_format     =
|coordinates            =
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|religious_affiliation  =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 =
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|district               =
|us_nces_district_id    =
|LEA                    =
|authority              =
|category               =
|category_label         =
|oversight              =
|oversight_label        =
|authorizer             =
|superintendent         =
|trustee                =
|specialist             =
|session                =
|schoolnumber           =
|school code            =
|MOE                    =
|ofsted                 =
|ceeb                   =
|us_nces_school_id      =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|dean                   =
|administrator          =
|rector                 =
|director               =
|principal              =
|principal_label        =
|principal1             =
|principal2             =
|principal3             =
|principal4             =
|viceprincipal          =
|viceprincipal_label    =
|viceprincipal1         =
|viceprincipal2         =
|viceprincipal3         =
|viceprincipal4         =
|asst principal         =
|assistant_principals   =
|campus director        =
|headmistress           =
|headmaster             =
|head of school         =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|head                   =
|head_label             =
|chaplain               =
|custodian              =
|staff                  =
|faculty                =
|teaching_staff         =
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|students               =
|sixth_form_students    =
|pupils                 =
|gradeK                 =
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|grade13                =
|other                  =
|other_grade_enrollment =
|other_grade_label      =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|system                 =
|classes offered        =
|medium                 =
|language               =
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|campuses               =
|campus                 =
|campus size            =
|area                   =
|campus type            =
|campus_Bound           =
|houses                 =
|colours                =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|fightsong              =
|athletics              =
|conference             =
|sports                 =
|mascot                 =
|mascot image           =
|nickname               =
|team_name              =
|rival                  =
|vision                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|testname               =
|testaverage            =
|SAT                    =
|year                   =
|ACT                    =
|year                   =
|bar pass rate          =
|roll                   =
|decile                 =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|tuition                =
|revenue                =
|communities            =
|feeders                =
|main feeder school for =
|graduates              =
|year                   =
|affiliations           =
|alumni                 =
|nobel_laureates        =
|information            =
|free_label             =
|free_text              =
|free_label1            =
|free_text1             =
|free_label2            =
|free_text2             =
|free_label3            =
|free_text3             =
|free_label4            =
|free_text4             =
|free_label5            =
|free_text5             =
|homepage               =
|url                    = {{URL|school.url}}
|website                =
|footnotes              =
|picture                =
|image_caption          =
|picture2               =
|image_caption2         =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences: '''Panbaltisms''' ir kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] no [[panisms|panisma]] ([[panģermānisms|panģermānisma]] un [[panslāvisms|panslāvisma]]) aizgūta<ref>{{Tīmekļa atsauce | title= Par dažiem mūsdienu folkloristikas un tās robežzinātņu jautājumiem: Atskatoties uz savas zinātniskās darbības 25 gadiem | author= Valdis Muktupāvels | work= LZA vēstis | url= http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf | accessdate= 2013. gada 19 aprīlī | language= latviski | archive-date= {{dat|2016|03|04||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20160304123223/http://www.lza.lv/LZA_VestisA/66_1-2/7_Valdis%20Muktupavels.pdf }}</ref> [[pannacionālisms|pannacionālistiska]] ideoloģija par [[balti|baltu tautu]] kopību, no citām tautām atšķirīgo [[mentalitāte|mentalitāti]], [[baltu valodas|valodu]], vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences: '''Jods-131''' ir pazīstamākais no [[jods (elements)|joda]] [[radioaktivitāte|radioaktīvajiem]] [[izotops|izotopiem]]. To bieži sauc vienkārši par '''radioaktīvo jodu'''. Joda-131 [[pussabrukšanas periods]] ir apmēram 8 [[diennakts|diennaktis]]. Šis joda izotops veidojas [[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] [[kodolu dalīšanās]] procesos (kodolu dalīšanās produkti satur līdz 3% radioaktīvā joda).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Nekāra''' ([[vācu valoda|vācu]] - Neckar) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]] un [[Hesene|Hesenē]]). [[Reina]]s labā krasta pieteka. Izteka [[Švarcvalde|Švarcvaldē]], pie [[Filingene-Šveningene|Filingenes-Šveningenes]]. Tek dziļā ielejā.

sentences: ", slavenākā Jūlija revolūcijai veltītā glezna]]

sentences: '''3. janvāris''' ir gada 3. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 362 dienas (363 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Hipnotika
| operators =
| attēls = Hypnotic-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Roberts Rodrigess]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bens Afleks]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Dž. D. Pardo]]
* [[Heila Finlija]]
* [[Dajo Okeniji]]
* [[Džefs Feihi]]
* [[Džekijs Ērls Heilijs]]
* [[Viljams Fihtners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hypnotic''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|12|[[South by Southwest|SXSW]]|2023|05|12|Latvija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8080204/|title=Hypnotic (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Hipnotika"''' ({{Val|en|Hypnotic}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] trillera filma, kuras režisors ir [[Roberts Rodrigess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bens Afleks]], [[Alisi Braga]], [[Dž. D. Pardo]], [[Heila Finlija]], [[Dajo Okeniji]], [[Džefs Feihi]], [[Džeikijs Ērls Heilijs]] un [[Viljams Fihtners]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Aeroterapija''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] ''aer'' — 'gaiss' un ''therapéia'' — 'ārstēšana') ir gaisa dziedniecība, [[klimatoterapija]]s sastāvdaļa.<ref name="LME">{{LME|1|26}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvdienas
| attēls                   = Theholidayposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Holiday''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Nensija Meijersa]]
| producents               =
* [[Brūss A. Bloks]]
* Nensija Meijersa
| scenārija autors         = Nensija Meijersa
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Edvards Bērnss]]
* [[Rufuss Sevels]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Waverly Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|8||bez}}
| ilgums                   = 130 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/holiday-2006|title=The Holiday|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902034443/https://bbfc.co.uk/releases/holiday-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=holiday.htm|title=The Holiday (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2021|12|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|205,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīvdienas"''' ({{val|en|The Holiday}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Nensija Meijersa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Keita Vinsleta]], [[Džūds Lo]], [[Džeks Bleks]], [[Īlaijs Volahs]], [[Edvards Bērnss]] un [[Rufuss Sevels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|8||bez}}.

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences: {{citas nozīmes|cūku infekcijas slimību|mēris (nozīmju atdalīšana)|mēris}}

sentences: '''Altāra Mī c''' (arī '''Mu Arae c''') ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] vidēji 0,091 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,1721. 1 gads uz planētas ilgst 9,639 Zemes dienas ilgi un tā sver 10,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā "[[superzeme]]". Planētu atklāja 2004.gada 25.augustā.

sentences: '''Aizkraukles [[draudzes novads]]''' ({{val-de|Kirchspiel Ascheraden}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirknī (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķī]].

sentences:
(''Cichorium intybus'') ir daudzgadīgs [[lakstaugs]]]]
'''Daudzgadīgi augi''' ir koki, [[Krūms|krūmi]] un daudzi lakstaugi, kuri, atšķirībā no [[Viengadīgi augi|viengadīgiem augiem]] un [[Divgadīgi augi|divgadīgiem augiem]], dzīvo ilgāk par diviem gadiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159}}</ref> Lielākajai daļai daudzgadīgo lakstaugu virszemes daļas [[Rudens|rudenī]] atmirst. Pavasarī auga virszemes daļas attīstās no jauna, jo augsnē zem sniega šiem augiem saglabājas [[Sakne|saknes]] un citi apakšzemes orgāni ar [[Pumpurs|pumpuriem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/biologija/7-klase/ziedaugu-vairosanas-un-attistiba-11757/re-c79da432-2eb2-47b1-8c38-9af6eb52c3c0|title=Augu dzīves ilgums — teorija. Bioloģija, 7. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-03-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnumainā aukle un lielais sprādziens
| operators =
| attēls = Nanny mcphee and the big bang ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija
| režisors = [[Sjūzana Vaita]]
| producents =
| scenārijs = [[Emma Tompsone]]
| aktieri = * Emma Tompsone
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Eisa Baterfīlds]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Nanny McPhee and the Big Bang''
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''Three Strange Angels''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''StudioCanal''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|4|2}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|93,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3563292161/|title=Nanny McPhee Returns |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Brīnumainā aukle]]"
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Brīnumainā aukle un lielais sprādziens"''' ({{Val|en|Nanny McPhee and the Big Bang}}) ir 2010. gada fantāzijas filma, kuras režisore ir [[Sjūzana Vaita]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emma Tompsone]], [[Megija Jillenhola]], [[Eisa Baterfīlds]], [[Rīss Ivanss]], [[Reifs Fainss]], [[Jūens Makgregors]] un [[Megija Smita]]. Tas ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Brīnumainā aukle]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks, kura nebija
| attēls                   = The Man Who Wasnt There.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Man Who Wasn't There''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = Džoels Koens
| producents               = Ītans Koens
| scenārija autors         = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Maikls Badaluko]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Džons Polito]]
* [[Tonijs Šalhubs]]
* [[Džeimss Gandolfīni]]
| mūzika                   = [[Kārters Burtvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[Good Machine]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
* ''[[Constantin Film]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features|USA Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|5|13|Kannu kinofestivāls|2001|10|26|Apvienotā Karaliste|2001|11|2|ASV|}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-who-wasnt-there-2001-1|title=The Man Who Wasn't There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manwhowasntthere.htm|title=The Man Who Wasn't There (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 4, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks, kura nebija"''' ({{val|en|The Man Who Wasn't There}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālfima, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Maikls Badaluko]], [[Ričards Dženkinss]], [[Džons Polito]], [[Tonijs Šalhubs]] un [[Džeimss Gandolfīni]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|5|13||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Arvīds Eduards Apinis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 15
| dz_vieta = Tiegūžu "Ozolos", Katvaru pag., Valmieras apr.
| m_dat_alt =
| m_gads = 1979
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Velsa]], [[Lielbritānija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[mikoloģija]], [[filozofija]]
| grāds =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Baltijas Universitāte]], [[Notingema]]s Universitāte
| akad_amats =
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]]
| studenti =
| sasniegumi = Peldošā ezerrieksta (''Trapa natans'') ekoloģijas pētījumi Latvijā
| apbalvojumi = "Draudzīgā aicinājuma" godalga, 1940
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dons Karloss''' ({{val|fr|Don Carlos}}, {{val|it|Don Carlo}}) ir itāliešu komponista [[Džuzepe Verdi|Džuzepes Verdi]] piecu cēlienu [[opera]], kas pirmoreiz uzvesta franču valodā 1867. gada 11. martā [[Parīze]]s operā. Operas libreta autori Kamils de Lokls (''du Locle'') un Žozefs Meri (''Méry'') izmantojuši 1787. gadā tapušās [[Frīdrihs Šillers|Šillera]] drāmas "Dons Karloss, Spānijas infants" (''Don Karlos, Infant von Spanien'') motīvus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Angelikskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=983
|kušanas temperatūra=45,5 °C
|viršanas temperatūra=185 °C
}}
'''Angelikskābe''' (''cis''-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, ''cis''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[tiglīnskābe]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Eilera formula''', kas nosaukta [[Leonards Eilers|Leonarda Eilera]] vārdā, ir formula [[Komplekss skaitlis|komplekso skaitļu]] analīzē, kas saista [[trigonometriskās funkcijas]] ar kompleksas [[Kāpināšana|pakāpes funkciju]]. Eilera formula apgalvo, ka jebkuram [[Reāls skaitlis|reālam skaitlim]] <math> x </math> izpildās:

sentences:
[[Boļeslavs Sloskāns]]. (No 04.12.2001. '''Dieva kalps''', no 20.12.2004 [[Godināmais]])]]
'''Dieva kalps''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s kādas mirušas personas godināšanas epitets, ko piemēro tām personām, kurām [[Svētais Krēsls|Svētā Krēsla]]  Kanonizācijas lietu kongregācija [[Vatikāns|Vatikānā]] uzsākusi [[beatifikācija]]s procesu, izdodot [[dekrēts|dekrētu]]. Tas ir beatifikācijas pirmais posms. [[Pareizticība|Austrumu ortodoksālajā baznīcā]] ar šo jēdzienu tiek apzīmēts jebkurš tās baznīcas [[kristietis]].

sentences:
__TOC__
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| native_name           =
| image                 =
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation =
| historic_religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
</pre>

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Chemistry|Nobela prēmijas laureāti ķīmijā}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Saske Učiha
| image =
| series = "[[Naruto]]"
| first = Manga: 1. nodaļa
 Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Noriaki Sugijama (japāņu)
 Yuri Lowenthal (angļu)
| gender = vīrietis
| data21 = 23. jūlijs
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = AB
| data23 = 1. daļa: 12–13 gadi
 2. daļa: 16–17 gadi
| data24 = 1. daļa: 150,8-153,2 cm
 2. daļa: 168 cm
 Tukšais periods: 182 cm
| lbl23 = Vecums
| lbl24 = Augums
| data25 = 1. daļa: 42,2-43,5 kg
 2. daļa: 52,2 kg
| lbl25 = Svars
| spouse = [[Sakura Haruno]]
| family = Fugaku Učiha (tēvs)
 Mikoto Učiha (māte)
 Itači Učiha (brālis)
| children = Sarada Učiha (meita)
| lbl5 = Klans
| data5 = Učihas klans
| lbl31 = Komandas
| data31 = Komanda Nr.7 (ar Naruto un Sakuru)
 "Taka" (ar Suigecu, Karin un Džugo)
 "Skaņu četrinieks"
| lbl32 = Spējas
| data32 = Šaringans
 Uguns stihija: Uguns lode
 Čidori
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Milētas Hekatejs
|     vārds_orig = {{gree|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 550. gadu pr.Kr.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Milēta]], [[Turcija]]
|      m_dat_alt = ap 476. gadu pr.Kr.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Ģeogrāfija, vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Milētas Hekatejs''' ({{val|grc|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] vēsturnieks-[[logogrāfs]] un [[ģeogrāfs]], viens no tuvākajiem [[Hērodots|Hērodota]] priekštečiem un literatūras avotiem. Kā tiek atzīmēts, viņš bija viena no ietekmīgākajām [[Jonija]]s personām.

sentences: '''Iļģuciema velns''' ir [[mūsdienu teika]] par noslēpumainu radību, kas kopš 1970. gadiem esot novērota [[Rīga]]s [[Iļģuciems|Iļģuciema]] apkaimē. Sākotnēji tā aprakstīta kā [[velns|velnam]] līdzīga būtne ar ilkņiem, nelieliem ragiem, apspalvojumu un sarkani spīdošām acīm, bet vēlāk jau kā divus līdz četrus metrus garš, tievs un tumšs tēls ar neproporcionāli gariem [[loceklis (anatomija)|locekļiem]].<ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce |title=Melnā 'Volga' un Iļģuciema velns: kas biedējis cilvēkus Latvijā |date=2017. gada 31. oktobris |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |url=https://www.delfi.lv/izklaide/divaina-pasaule/mistika/melna-volga-un-ilguciema-velns-kas-biedejis-cilvekus-latvija.d?id=49395429&page=5 |accessdate= 2018. gada 17. februārī}}</ref><ref>[https://replay.lsm.lv/lv/ieraksts/ltv/204944/ielas-garuma-ilguciems-lidonu-motoru-cementa-un-stures-ielas Ielas garumā. Iļģuciems. Lidoņu, Motoru, Cementa un Stūres ielas] (par Iļģuciema velnu sākot no 12:57). [[Latvijas Sabiedriskais medijs]]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Jaunjelgavas rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Daudzeses pagasts}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ibsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ybbs
| attēls            = Ybbs.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ibsa pie [[Amštetene]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Mariacella]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=45 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=19 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=10 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=15 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 138
| iztekas_augstums  = 1350
| ietekas_augstums  = 217
| kritums           =
| caurtece          = 43,9
| gada_notece       =
| baseins           = 1300
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kālenbergs
| Photo                = Döbling_(Wien)_-_Kahlenberg_(2).JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vīne#Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48.283333 |latNS=N
| longd=16.333333 |longEW=E
| Augstums         = 484
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Vīnervalde]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
" Helsinkos]]
'''Prāmis''' ir [[ūdens transportlīdzeklis]], kas parasti tiek izmantots, lai pārceltu pasažierus un kravu pāri [[upe]]i, [[ezers|ezeram]], [[jūras šaurums|jūras šaurumam]] vai [[jūra]]i no viena punkta (krasta) uz otru. Prāmjus parasti iedala jūras prāmjos, kas parasti ir [[rolkeris|rolkertipa]] pasažieru [[kuģis|kuģi]] un upju prāmjos, kas ir [[laiva]]s, [[plosts|plosti]] vai [[liellaiva]]s. Savukārt [[trose|trosē]] vai [[virve|virvē]] iesietus plostus vai laivas, kas arī izpilda prāmju funkcijas, sauc par [[pārceltuve|pārceltuvēm]].

sentences: '''Dati''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''data'') ir kodētas ziņas, kas raksturo reāla objekta stāvokli neatkarīgi no datu saņēmēja iepriekšējām zināšanām par šo objektu. Ja no datu saņēmēja viedokļa dati satur jaunus faktus, tad datus var uzskatīt par [[informācija|informāciju]].

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences: '''Dievkalpojums''' — [[Ceremonija|ceremoniju]] un [[kults|kulta]] darbību ([[lūgšana|lūgšanu]], [[sprediķis|sprediķu]], [[slavinājums|slavinājumu]], [[ziedojums|ziedojumu]], [[sakraments|sakramentu]] u.c.) kopums, ko ticīgie veltī dieva pielūgšanai. Dievkalpojums ir [[garīdznieks|garīdznieka]] vadīta un demonstratīva ticīgo reliģiozitātes izpausme. Dievkalpojumi notiek galvenokārt [[templis|tempļos]], [[dievnams|dievnamos]], [[Baznīca (celtne)|baznīcās]] un citās tam paredzētās vai īpaši izveidotās vietās, kas ne vienmēr ir iekštelpās. Garīdznieks dievkalpojuma laikā izmanto [[svētie raksti|svētos rakstus]] un [[bībele|Bībeli]].<ref>{{lpe|2|568}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Ziemeļpohjanmā
| native_name = ''Pohjois-Pohjanmaa<br/>landskapet Norra Österbotten''
| image_skyline =Kiiminkijoki_Haukipudas_20120429c.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Kīminkijoki upe
| settlement_type = [[Somijas administratīvais iedalījums|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =Pohjois-Pohjanmaan_vaakuna.svg
| image_map = Pohjois-Pohjanmaa_sijainti_Suomi.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FIN}}
| area_total_km2 = 37149.23
| population_total = 412830
| population_as_of = 2019
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Oulu]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 30 pašvaldības
| website = https://www.pohjois-pohjanmaa.fi/}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ukrainas milicija
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption =
| logo = Емблема МВС України.png
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1990. gada 20. decembrī<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/565-12#Text</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 = PSRS milicija
| dissolved = 2015. gada 7. novembrī<ref>https://en.interfax.com.ua/news/general/302303.html</ref>
| superseding =
| employees =
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 603 628 [[km²]]
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Ukraina}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Kijiva]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype =
| minister1name =
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website =
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ukrainas milicija''' ({{val|uk|Міліція України}}) bija [[Ukraina]]s iekšzemes tiesībaizsardzības iestāde no 1990. līdz 2015. gadam. Sākotnēji milicija Ukrainā kā padomju milicija tika izveidota 1919. gada 9. februārī,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://leksika.com.ua/17970107/legal/militsiya|title=МІЛІЦІЯ|website=leksika.com.ua|access-date=2023-06-20}}</ref> kad Ukrainas teritoriju pārvaldīja [[Ukrainas PSR|Ukrainas Padomju Sociālistiskā Republika]], kas bija daļa no [[Padomju Savienība]]s, un tā turpināja pildīt valsts policijas dienesta funkcijas arī [[Ukraina|pēcpadomju Ukrainā]], līdz 2015. gada 7. novembrī to pilnībā aizstāja [[Ukrainas Nacionālā policija]]. Milicija atradās tiešā [[Ukrainas Iekšlietu ministrija]]s (''MVS'') pakļautībā, un tā tika plaši uzskatīta par korumpētu un Ukrainas sabiedrības prasībām neatbilstošu dienestu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.yahoo.com/ukraine-launches-western-style-police-force-set-marker-133852935.html|title=Ukraine launches Western-style police force to set a marker for reform|website=Yahoo News|access-date=2023-06-20|date=2015-07-06|language=en-US}}</ref> [[Eiromaidans|Eiromaidana]] laikā, milicija tika apsūdzēta par brutālu izturēšanos pret protestētājiem, kā arī par Automaidana aktīvistu nolaupīšanu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://euromaidanpress.com/2015/12/19/ukraines-fired-policemen-protest-police-reform/|title=Ukraine’s fired policemen protest police reform|website=Euromaidanpress.com}}</ref> kā rezultātā milicijas reputācija tika neatgriezeniski iedragāta. Tas noveda pie tās nomaiņas ar policiju [[Petro Porošenko]] prezidentūras laikā.

sentences: '''Ivana kapi''' ({{val|ru|Ива́новское кла́дбище}}) ir [[kapsēta]] [[Rīga|Rīgā]] starp [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]], [[Daugavpils iela (Rīga)|Daugavpils]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils ielām]] un dzelzceļu. Pie kapsētas galvenās ieejas, Lielajā Kalna ielā 21, atrodas [[Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas baznīca|Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas pareizticīgo baznīca]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vienkārši asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3343353345/|title=Blood Simple (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 96 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1984|10|12}}
| izplatītājs = ''Circle Films''
| studija = * ''River Road Productions''
* ''Foxton Entertainment''
| operators = [[Berijs Zonnenfelds]]
| oriģinālnos = ''Blood Simple''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri = * [[Džons Gecs]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Dens Hedaja]]
* [[Sems Ārts Viljamss]]
* [[Emets Volšs]]
| scenārijs = * Džoels Koens
* Ītans Koens
| producents = * Ītans Koens
* Džoels Koens
| režisors = * [[Džoels Koens]]
* [[Ītans Koens]]
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Blood-simple-movie-poster-md.jpg
| imdb =
}}'''"Vienkārši asinis"''' ({{Val|en|Blood Simple}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīga]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Gecs]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Dens Hedaja]], [[Sems Ārts Viljamss]] un [[Emets Volšs]]. "Vienkārši asinis" ir pirmā Koenu brāļu veidotā filma, kā arī pirmā pilnmetrāžas filma, kurā piedalās Džoela Koena sieva Makdormanda.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 100
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 30
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Fm
|             atommasa = [257]
|   valences elektroni = [Rn]5f127s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1800 K (1527 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PetrocraniaOrdovician.jpg
| att_nosaukums =Kraniīds {{TaksoSaite|Petrocrania}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Inarticulata
| klase_lv =Bezslēdzenes pleckāji
| kārta =Craniida
| kārta_lv =Kraniīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Imitators
| operators =
| attēls = Copycat ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Džons Emiels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Dermots Malrunijs]]
* [[Viljams Maknamara]]
* [[Vills Petons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Copycat''
| studija = ''[[Regency Enterprises]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|10|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|79 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Imitators"''' ({{Val|en|Copycat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Emiels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Hollija Hantere]], [[Dermots Malrunijs]], [[Viljams Maknamara]] un [[Vills Petons]].

sentences: '''Globālā finanšu sistēma''' ir juridisko līgumu, iestāžu un gan formālu, gan neoficiālu [[Ekonomika|ekonomikas]] dalībnieku pasaules mēroga sistēma, kas kopā veicina starptautiskās [[Finanšu un kapitāla tirgus komisija|finanšu kapitāla plūsmas]] [[Investīcija|investīciju]] un tirdzniecības finansēšanas nolūkos. Tā kā [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās parādījās pirmais mūsdienu ekonomiskās [[Globalizācija|globalizācijas]] vilnis, tās attīstība iezīmējas ar centrālo [[Banka|banku]], daudzpusēju līgumu un starpvaldību organizāciju izveidi, kuras mērķis ir uzlabot starptautisko tirgu pārredzamību, regulējumu un efektivitāti.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=ed. by Paul|last2=O'Brien|first2=Robert|title=Globalization and economy.|date=2007|publisher=SAGE|location=Los Angeles|isbn=978-1-4129-1952-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=Collier|first1=Youssef Cassis ; translated by Jacqueline|title=Capitals of capital a history of international financial centres, 1780-2005|date=2006|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-33522-8.}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=edited by Marc Flandreau, Carl-Ludwig Holtfrerich, Harold|title=International Financial History in the Twentieth Century System and Anarchy.|date=2003|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-07011-2.}}</ref> Pasaules migrācijas un [[Sakari|sakaru]] [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]] attīstība [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās veicināja [[Starptautiskā tirdzniecība|starptautiskās tirdzniecības]] un investīciju nepieredzētu pieaugumu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] sākumā tirdzniecības apjomi samazinājās, jo [[valūtas tirgus]] kļuva paralizēts naudas tirgus [[Likviditāte|nelikviditātes]] dēļ. 1933. gadā valstis centās aizstāvēt pret ārējiem satricinājumiem ar protekcionisma politiku un tirdzniecību, kas 1933. gadā faktiski tika apturēta, pastiprinoties pasaules [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] sekām, līdz virkne abpusēju tirdzniecības līgumu lēni samazināja tarifus visā pasaulē. Centieni atjaunot starptautisko monetāro sistēmu pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] uzlaboja valūtas kursa stabilitāti, veicinot globālo finanšu rādītāju pieaugumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tuksneša karaliene
| attēls                   = QOTD poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Queen of the Desert''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Verners Hercogs]]
| producents               =
* [[Maikls Benaroja]]
* [[Marks Burgs]]
* [[Kesiens Elvss]]
* [[Niks N. Raslans]]
| scenārija autors         = Verners Hercogs
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Deimiens Luiss]]
* [[Džejs Abdo]]
| mūzika                   =
* [[Klauss Badelts]]
* [[Marks Jēgers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Palmyra Films]]''
* ''[[H Films]]''
* ''[[Benaroya Pictures]]''
* ''[[Evolution Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC FIlms]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|2|6|Berlīnes filmu festivāls|2017|4|14|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 128 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/queen-desert-2015|title=Queen of the Desert|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tuksneša karaliene"''' ({{val|en|Queen of the Desert}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Nikola Kidmena]], [[Džeimss Franko]], [[Deimiens Luiss]] un [[Džejs Abdo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|6||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Océanopolis - les aquariums 003.JPG
| att_nosaukums = [[Lielā adatzivs]] (''Syngnathus acus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Syngnathiformes
|      kārta_lv = Adatzivjveidīgās
|        dzimta = Syngnathidae
|     dzimta_lv = Adatzivju dzimta
|      binomial = Syngnathidae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*[[Adatzivju apakšdzimta]] (''Syngnathinae'')
*[[Jūraszirdziņu apakšdzimta]] (''Hippocampinae'')
}}

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Xbox Game Studios''
| former_name = {{Plainlist|
* Microsoft Games (2000–2001)
* Microsoft Game Studios (2001–2011)
* Microsoft Studios (2011–2019)
}}
| logo = Xbox Game Studios.svg
| logo_caption =
| type = {{saite-starpviki|lv=Iedalījums|val=en|val_title=Division (business)}}
| industry = [[Videospēļu nozare]]
| predecessor = Microsoft Games Group
| founded = {{Start date and age|2000|03}}
| founder =
| hq_location_city = [[Redmonda]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtons]]
| hq_location_country = ASV
| area_served =
| key_people = {{Unbulleted list|[[Fils Spensers]]
(Izpildu viceprezidents pēc spēļu tehnoloģijām)|Mets Būtis
(korporatīvais viceprezidents)}}
| products =
| num_employees =
| num_employees_year =
| parent = [[Microsoft]]
| subsid =
| website = {{URL|https://www.xbox.com/en-US/xbox-game-studios|xbox.com/xbox-game-studios}}
}}'''''Xbox Game Studios''''' (iepriekš pazīstams kā '''''Microsoft Studios''''', '''''Microsoft Game Studios''''' un '''''Microsoft Games''''') ir amerikāņu [[videospēle|videospēļu]] [[Datorspēļu izdevējs|izdevējs]] un ''[[Microsoft]]'' nodaļa, kas atrodas [[Redmonda|Redmondā]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]]. Tas tika izveidots [[2000. gads|2000. gada]] [[Marts|martā]], izveidots no iekšējās spēļu grupas, lai izstrādātu un izdotu videospēles operētājsistēmai ''[[Microsoft Windows]]''.

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briljanta policists
| attēls                   = Attēls:BlueStreakMovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''''Blue Streak'''''
| žanrs                    = Komēdija
| režisors                 = [[Less Meifīlds]]
| producents               = [[Daniels Melniks]], [[Elens Šapiro]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = 1999. gada 17. septembris
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluestreak.htm|title=Blue Streak (1999)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|2|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117 758 500}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0181316
}}
'''"Briljanta policists"''' ({{val|en|Blue Streak}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[komēdija]], kuras režisors ir [[Less Meifīlds]] un producenti ir [[Daniels Melniks]] un [[Elens Šapiro]]. Šis ir 1965. gada britu filmas ''[[The Big Job]]'' jauns ekranizējums. Galvenās lomas filmā atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]. Filmas uzņemšana norisinājās [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Filmas skaņu celiņš ASV tika sertificēts ar platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Rietumu siu
  |region=[[Ziemeļamerika]]s vidusdaļa
  |speakers=
  |familycolor=American
  |fam1=Siu valodas
  |child1=Apsaroku-hidatsu
  |child2=[[mandanu valoda|mandanu]]
  |child3=Misisipi (centrālās) ielejas
  |child4=Ohaio (dienvidaustrumu) ielejas
  |map=Siouan (Eastern and Western) language map 01.svg
|map_caption=Siu (rietumu) valodu izplatība pirms eiropiešu kolonizācijas.}}

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Lielupes grīvas pļavas
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Lielupe-aerial picture.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Lielupe]]s grīva
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 57|  lats = 59 |  latNS = N
 | longd = 23 | longm = 50 | longs = 34 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Jūrmala]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=277}}
 |     established = 2004
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Lielupes grīvas pļavas''' ir [[dabas liegums]] [[Jūrmala|Jūrmalā]].<ref>[https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/lielupes_grivas_plavas/ Dabas aizsardzības pārvalde. Lielupes grīvas pļavas]</ref> Izvietojies [[Lielupe]]s abos krastos, sastāv no sešām savstarpēji nesaistītām daļām. Dabas liegums izveidots 2004. gadā, lai aizsargātu Lielupes grīvā sastopamu Latvijā ļoti retu un izzūdošu pļavu veidu – jūrmalas pļavas, pļavas ar [[zilganā molīnija|zilgano molīniju]] u.c. (kopā 11 veidu), gan arī īpaši retu augu sugu — [[purva mātsakne|purva mātsakni]], kam šeit ir Latvijā bagātākā atradne. Lieguma teritorijā ir sastopamas arī 12 citas Latvijā īpaši aizsargājamas augu sugas: [[jumstiņu gladiola]], orhideju dzimtas augi ([[Baltijas dzegužpirkstīte]], [[plankumainā dzegužpirkstīte]], [[stāvlapu dzegužpirkstīte]]) un ar iesāļām piejūras augsnēm saistīti augi ([[jūrmalas āžloks]], [[jūrmalas pienzāle]], [[Žerāra donis]]). ''[[Natura 2000]]'' teritorija.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Lielupes_grivas_plav-05.pdf |title=Dabas aizsardzības plāns. Lielupes grīvas pļavas |access-date={{dat|2017|04|16||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200930031546/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Lielupes_grivas_plav-05.pdf }}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pune
 | native_name              = पुणे
 | nickname                 = {{ubl|[[Dekāna]]s karaliene|Austrumu [[Oksforda]]}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = National War Memorial, Pune.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Mahārāštra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 243.84
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 3115431
 | population_urban         =
 | population_metro         = 5049968
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 31 | lats =  | latNS = N
 | longd = 73 | longm = 51 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 560
 | website                  = {{URL|http://www.punecorporation.org}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eižens Švarcs
|          vārds_orig = Eugen Wilhelm Schwartz
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1871
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1940
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 16
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Eižens Vilhelms Švarcs''' ({{Val-de|Eugen Wilhelm Schwartz}}, 1871—1940) bija [[vācbalti|vācbaltu]] sabiedriskais darbinieks. [[Niedras valdība]]s finanšu ministrs (1919).

sentences: '''Pūtin pūta melnais mednis''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota".

sentences: '''22. novembris''' ir gada 326. diena (327. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 39 dienas.

sentences:
'''Mongoļu impērijas kagani''' ({{val-mn|Их Монгол Улсын Их Хаад}}) jeb '''lielhani''' ({{val-mn|хаган}}) bija [[Mongoļu impērija]]s, vēlāk [[Juaņu impērija]]s valdnieki 13.-14. gadsimtā.
Valdnieku rezidence bija Karakoruma tagadējās [[Mongolija]]s teritorijā, no 1268. gada [[Pekina]] (toreiz - Dudu).

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Starptautiskā riteņbraukšanas savienība<br>{{lang|fr|''Union Cycliste Internationale''}}
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = UCI Logo 2015.svg
|image_border =
|size         = 200px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = UCI
|motto        =
|formation    = 1900
|extinction   = <!-- date of extinction, optional -->
|type         = Sporta federācija
|status       = <!-- ad hoc, treaty, foundation, etc -->
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Eigle]], [[Šveice]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Pasaule
|membership   =
|language     = <!-- official languages -->
|leader_title = Prezidents
|leader_name  = {{flaga|FRA}} [[Davids Lapartjēns]]
|main_organ   = Kongress
|parent_organization = <!-- if one -->
|affiliations = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://www.uci.org/ UCI.org]
|remarks      =
|}}

sentences: '''Zeme starp Skrundu un Zemgali''' jeb '''"Starpzeme"''' ir apzīmējums zemei, kas XIII. gs. pieminēta [[kurši|kuršu]] ķēniņa [[Lamekins|Lamekina]] un [[Romas pāvesti|Romas pāvesta]] legāta [[Alnas Balduīns|Alnas Balduīna]] līgumā par patstāvīgas [[Kurzemes bīskapija|Kursas bīskapa valsts]] dibināšanu 1230. gadā.

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saules apžilbinātie
| operators =
| attēls = Biggersplash poster lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reifs Fainss]]
* [[Matiass Shunartss]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Bigger Splash''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|11|26|Itālija}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3179054593/|title=A Bigger Splash |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saules apžilbinātie"''' ({{Val|en|A Bigger Splash}}) ir 2015. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Matiass Shunartss]], [[Tilda Svintone]] un [[Dakota Džonsone]]. Filma ir balstīta uz [[Žaks Derejs|Žaka Dereja]] 1969. gada filmu "[[Baseins (filma)|Baseins]]" (''La Piscine'').

sentences: '''Šķīdumu koligatīvās īpašības''' ir tās [[Šķīdums|šķīdumu]] jeb solvātu īpašības, kuras nosaka izšķīdušās vielas daļiņu ([[Atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Jons|jonu]]) tieksme saistīties ar šķīdinātāja jeb solventa molekulām un kuru izpausme ir atkarīga tikai no izšķīdušās vielas daļiņu [[Koncentrācija|koncentrācijas]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgā ķīmija|last=Kokars|first=Valdis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2009|isbn=978-9984-32-700-6|pages=151.—159}}</ref>

sentences: '''Ūdensrats''' ir vienkāršākais hidrodinamiskais [[dzinējs]], rats ar lāpstiņām, kuru griež ūdens plūsma, un kas pārveido krītoša ūdens enerģiju ([[Hidroenerģija|hidroenerģiju]]) griezes enerģijā, lai rata ass spētu veikt darbu. Paceļot ūdeni noteiktā līmenī, tajā uzkrājas šim līmenim atbilstoša [[potenciālā enerģija]], tādēļ krītošs ūdens spēj veikt darbu. Apgrieztu ūdensrata mehānismu izmanto [[Dzenrats|dzenratos]], ko izmanto kā [[Dzineklis|dzinekli]] [[Kuģis|kuģos]].

sentences: {{Operteātra infokaste|adrese={{vieta|Latvija|Jelgava|Krišjāņa Barona iela 6|3s=Krišjāņa Barona iela}}, LV-3001|dibināšanas gads={{dat|1959|11|11|}}|režisors=Dace Vilne|mājas lapa=https://alunanateatris.lv/}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Keplera pārnova
| attēls = NASA's Great Observatories Provide a Detailed View of Kepler's Supernova Remnant.jpg
| att_izm =
| paraksts = Keplera pārnovas kombinēts attēls dažādos [[Elektromagnētiskais starojums|starojuma]] diapazonos.
| epoha = J2000
| zvaigznājs = Čūsknesis
| rektascensija = 17h 30m 38,5s
| deklinācija = -21° 28′ 48″
| redz.spožums= −2.25 līdz −2.95 (1604. gadā)
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums = 20 000 gaismas gadu
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips = Ia tipa pārnova<ref name="chandra">{{cite web
  | title = Chandra X-Ray Observatory
  | work = Kepler's Supernova Remnant: A Star's Death Comes to Life
  | url = http://chandra.harvard.edu/photo/2007/kepler/index.html
  | accessdate = 16 January 2006 }}</ref><ref name = "Reynolds2007"/>
| masa =
| rādiuss =
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi= SN 1640, Čūskneša V843 u.c.
}}
{{Commons category|Kepler's Supernova|Keplera pārnova}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pere-Parsi001.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus onager
| pasuga_lv =Persijas onagrs
| binomial=Equus hemionus onager <small>([[Boddaert]], 1795)</small>
}}
'''Persijas onagrs''' (''Equus hemionus onager'') ir [[āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļu]] (''Equus hemionus'') viena no pasugām. Kādreiz Persijas onagri lielos baros dzīvoja un pārvietojās pa [[Irāna]]s centrālās un dienvidu daļas [[tuksnesis|tuksnešiem]] un pustuksnešiem. Mūsdienās savvaļā ir saglabajušies tikai daži simti [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas dzīvo vienā no diviem onagru rezervātiem Irānā. Diemžēl arī šajās aizsargātajās teritorijās tos medī malumednieki.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Helendorna
 | official_name            = ''Hellendoorn''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Hellendoorn.jpg
 | image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
 | image_flag               = Hellendoorn vlag.svg
 | image_seal               = <!-- lietot, ja ir Emblēma -->
 | image_shield             = Hellendoorn wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | map_relief               = <!-- reljefa karte; yes -->
 | pushpin_image            = <!-- alternatīvā karte; faila nosaukums -->
 | pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
 | latd = 52 | latm = 22 | lats =  | latNS = N
 | longd = 06 | longm = 28 | longs =  | longEW = E
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_name1        =  [[Overeisela]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = <!-- Dibināta -->
 | established_date         = <!-- Dibināšanas datums -->
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 138.99
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            = 138.07
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           = 0.92
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2014. gada maijs <ref>[http://statline.cbs.nl/StatWeb/publication/?DM=SLNL&PA=37230NED&D1=17-18&D2=101-650&D3=l&LA=EN&HDR=T&STB=G1,G2&VW=T "Bevolkingsontwikkeling; regio per maand" (Populācijas pieaugums; reģionos katru mēnesī). CBS Statline (nīderlandiešu). CBS. 2014. gada 26. jūnijā. Skatīts: 2014. gada 24. jūlijā]</ref>
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 35682
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = <!-- Pasta indekss -->
 | postal_code              = <!-- LV-XXXX  -->
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{url|http://www.hellendoorn.nl}}
 | footnotes                =
}}
'''Helendorna''' ({{val|nl|Hellendoorn}}) ir [[pašvaldība]] un pilsēta [[Overeisela|Overeiselā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]. Tā atrodas Overeiselas provinces vidū.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Klapje de Kolongs
|          vārds_orig = ''Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue''
|              attēls = Johans Klapjē de Kolongs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1839|3|2}}|22. februārī}}
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1901|5|26}}|13. maijā}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Krievijas Impērija]]
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Klapje de Kolongs''' pilnā vārdā '''Žans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs''' ({{val|de|Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue}}; {{val|ru|Иван Петрович де-Колонг}}; 1839—1901) bija [[Daugavpils|Daugavpilī]] dzimis [[Krievijas Impērija]]s kara flotes virsnieks un izgudrotājs. Krievijas Impērijas Galvenās hidrogrāfiskās pārvaldes vadītājs. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis, [[Lomonosovs|Lomonosova]] prēmijas laureāts (1882).

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kokneses pagasts}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Alžīras kasba
| image       = Alger Kasbah02.jpg
| caption     =
| Country     = [[Alžīrija]]
| Location    =
| Type        =
| Criteria    = ii, v
| ID          = 565
| Link        =
| Region      = [[Arābu valstu līga]]
| Coordinates =
| Year        = 1992
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Algeria
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_d = 36| lat_m = 47| lat_s = 0| lat_NS = N
| long_d = 3| long_m = 3| long_s = 37| long_EW =E
}}
'''Alžīras kasba''' ({{val|ar|قصبة }}) ir [[citadele]] senajā [[Alžīra]]s pilsētas daļā. Pilsētas daļa atrodas pie [[Vidusjūra]]s. Apbūve pārsvarā ir [[Turcija|turku]] stila. Ar vārdu [[kasba]] apzīmē arī citus cietokšņus un citadeles vairākās [[Ziemeļāfrika]]s vietās.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q81625380}}
'''2020. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 8. augustā [[Itālija]]s ziemeļrietumos. Tā bija 111. reize, kad notikušas ''[[Milāna—Sanremo]]'' sacensības un tās bija astotās sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=UCI reveals the calendars for the 2020 UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|accessdate=13 October 2019|work=UCI|archive-date={{dat|2019|12|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191210022405/https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour}}</ref> Tās sākotnēji bija plānotas 21. martā, bet [[COVID-19 pandēmija]]s Itālijā dēļ tika pārceltas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''One False Move''
| attēls                   = One false move.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Karls Frenklins]]
| producents               =
* [[Džese Bītons]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         =
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Toms Epersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* Billijs Bobs Torntons
* [[Sinda Viljamsa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Ērls Billingss]]
* [[Džims Meclers]]
| mūzika                   =
* [[Pīters Hejkoks]]
* [[Dereks Holts]]
* [[Terijs Plumeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[I.R.S. Releasing]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|5|8|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993|title=One False Move|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513173347/https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefalsemove.htm|title=One False Move|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''One False Move''''' ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir [[Karls Frenklins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Sinda Viljamsa]], [[Maikls Bīčs]], [[Ērls Billingss]] un [[Džims Meclers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Madokīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.20-10
|ķīm_formula=Pb17(Sb,As)16S41
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumšpelēks
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Labi izteikti kristāli, šķautnēm raksturīgs svītrojums
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=5,98
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Akolēna
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Acolin
| attēls            = FR-58-Acolin.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=26 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=21 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=42 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=33 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 63,1
| iztekas_augstums  = 287
| ietekas_augstums  = 182
| kritums           =
| caurtece          = 2,50
| gada_notece       =
| baseins           = 384
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
kristālā; tos atdalot, var iegūt grafēnu]]
'''Grafēns''' ({{val|en|graphene}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] viena [[atoms|atoma]] biezuma slānis, kas veidots ar [[Hibridizācija (ķīmija)|sp²]] starpatomu saitēm [[heksagons|heksagonālā]] divdimensiju [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]]. Tam piemīt liela mehāniskā cietība, laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrons|elektronu]] kustības spēja.
[[Kolumbijas Universitāte|Kolumbijas Universitātē]] veiktajos izmēģinājumos secināts, ka grafēns ir stiprākais materiāls, kāds jebkad testēts.<ref>[http://www.technologyreview.com/Nanotech/21098/?a=f Strongest Material Ever Tested] Technology Review 2008-07-17</ref>

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
s zēni smailītē. 1930. gads.]]
'''Smailīte''' vai '''kajaks''' ([[iniktuts]]: ''qajaq''; [[alueutu valoda|alueutu]]: ''iqyax'') — augšēji slēgta [[laiva]], kurā airētājs sēž ar seju braukšanas virzienā un, izmantojot divlāpstiņu airi, virza to uz priekšu tikai ar savu spēku.

sentences:
[[Kategorija:Sports|Rekordi]]
[[Kategorija:Statistika]]
[[Kategorija:Sporta vēsture]]

sentences: '''SGR 1806-20''' ir [[magnetārs]], [[neitronu zvaigzne]] ar spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Tā atrodas 14,5 [[parseks|kiloparseku]] jeb 50 000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka]] zvaigznāja virzienā.

sentences: glezna "[[Alķīmiķis atklāj fosforu]]" (1771. gads), kurā attēlots alķīmiķis [[Henigs Brands]] atklājam [[fosfors|fosforu]]]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ernsts Tēlmanis
| vārds_orģ           = ''Ernst Thälmann''
| attēls              = Bundesarchiv Bild 102-12940, Ernst Thälmann (scrap).jpg
| apraksts            = Tēlmanis 1932. gada janvārī
| amats               = Vācijas Komunistiskās partijas Centrālkomitejas priekšsēdētājs
| term_sākums         = 1925
| term_beigas         = 1933
| amats2              = Reihstāga deputāts
| term_sākums2        = 1924
| term_beigas2        = 1933
| dzim_dati           = {{dat|1886|04|16|N}}
| dzim_vieta          = [[Hamburga]], [[Vācijas Impērija]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1944|09|18|1886|04|16|N}}
| mir_vieta           = [[Būhenvalde]], [[Trešais reihs]]
| tautība             = [[vācieši|vācietis]]
| partija             = [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|VSDP]] (1903—1917)
[[Vācijas Neatkarīgā sociāldemokrātiskā partija|VNSDP]] (1917—1920)
[[Vācijas Komunistiskā partija|VKP]] (1917—1944)
| dzīvesb             = Roza Koha
| bērni               =
| profesija           = [[aģitators]], [[politiķis]]
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Janssen Pharmaceutica''
| native_name      =
| logo             =
| image            = Archimedesweg_4_Leiden_Janssen.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    = ''Janssen Pharmaceutica'' ēka [[Leidene|Leidenē]]
| caption          =
| type             = struktūrvienība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1953]]. gads
| founder          = [[Pauls Jansens]]
| defunct          =
| location_city    = [[Bērse]], [[Antverpenes province]]
| location_country = {{BEL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[farmācija]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Johnson & Johnson]]'' (''Ortho-McNeil-Janssen'')
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Pirmais angļu-afgāņu karš
|partof      =  [[Lielā spēle|Lielās spēles]]
|image       =
|caption     = Britu karaspēka iznīcināšana atkāpšanās laikā uz Džalālābādu (1842)
|date        = [[1839|1839. —]] [[1842]].
|place       = [[Afganistāna]]
|casus       =
|result      = Briti pamet Afganistānu<ref>https://books.google.lv/books?id=qTDfAQAAQBAJ&pg=PA5&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false</ref> un tā saglabā neatkarību.
|combatant1  =  [[Britu impērija]]
|combatant2  =  [[Afganistāna]]
|commander1 = [[Viljams Maknagtons]]{{Kritis kaujā}}
[[Džons Kīns]]
[[Viljams Elfinstons]]{{Padevies}}
[[Džordžs Polloks]]
|commander2 = [[Dosts Muhammeds]]{{Padevies}}
[[Muhammeds Akbars]]
|casualties1 = '''Miruši:'''
 ap 5000 kareivju un 12 000 civiliedzīvotāju
|casualties2 = '''Miruši:'''
 vismaz 7000 kareivju un nezināms skaits civiliedzīvotāju
}}
'''Pirmais angļu-afgāņu''' karš norisinājās starp [[Afganistāna|Afganistānu]] un [[Britu impērija|Britu impēriju]] no [[1839]]. līdz [[1842|1842. gadam]]. Šis karš iezīmēja vienu no vissmagākajiem triecieniem [[Britu impērija|britu]] varai šajā reģionā.

sentences: '''Rokopera''' ({{val|en|rock opera}}) ir  [[opera]]s sacerējums [[rokmūzika]]s stilā. Parādījās [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1960. gadu beigās. Pirmā{{nepieciešama atsauce}} latviešu rokopera "[[Ei, jūs tur!]]" ir sarakstīta 1971. gadā. Par latviešu nacionālo rokoperu uzskata [[Zigmars Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] darbu "[[Lāčplēsis (rokopera)|Lāčplēsis]]".<ref name=lv100.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Rokopera "Lāčplēsis"|url=https://lv100.lv/programma/kalendars/rokopera-lacplesis/|publisher=lv100.lv|accessdate=23 August 2019}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sava
  | valsts            =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | valsts1           =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Sava river in Belgrade, view from Kalemegdan fortress.jpg
  | attēla_izmērs     = 250px
  | paraksts          = Sava Serbijas galvaspilsētā [[Belgrada|Belgradā]]
  | karte             = Savarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Savas baseins
  | kartes_izmērs     = 250px
  | izteka            = ''[[Zelenci]]'', [[Slovēnija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]], [[Belgrada]]
  | baseina_valstis   = {{SRB}},
{{BIH}},
{{HRV}},
{{SVN}},
{{MNE}}
  | tek_caur          = {{SVN}},
{{HRV}},
{{BIH}},
{{SRB}}
  | garums            = 940
  | iztekas_augstums  = 833
  | ietekas_augstums  = 68
  | kritums           =
  | caurtece          = 1564
  | caurtece_vieta    = ieteka
  | gada_notece       =
  | baseins           = 97 713,2
  | pietekas          = [[Drina (Bosnija un Hercegovina)|Drina]], [[Kupa]], [[Bosna]]
  | sāk_plat_d= 46 | sāk_plat_m= 29 | sāk_plat_s= 31 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 13 | sāk_gar_m= 44 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 44 | iet_plat_m= 49 | iet_plat_s= 27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 20 | iet_gar_m= 26 | iet_gar_s= 38 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Priekšindoeiropiešu valodas''' jeb '''pirmsindoeiropiešu valodas''' ir neidentificējamu valodu grupa, kurā runāja [[Eiropa]]s, daļēji arī [[Āzija]]s iedzīvotāji pirms [[Indoeiropiešu pirmvaloda|indoeiropiešu pirmvalodā]] runājošo cilšu ierašanās. Uzskatīta, ka priekšindoeiropiešu valodu substrāts ir ietekmējis daudzas [[indoeiropiešu valodas]] gan vārdu krājuma, gan gramatikas ziņā. Vienīgās Eiropā saglabājušās pirmsindoeiropiešu valodas ir [[basku valoda]] un [[Kaukāza valodas]], bet Āzijā [[dravīdu valodas]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Ligūrija
 | official_name           = ''Liguria''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Palazzo della regione Liguria Genoa.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Liguria.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Liguria.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Dženova]]
 | largest_city            = [[Dženova]]
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Liguria in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1948
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Džovanni Toti
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 5418.21
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1501223
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.liguria.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-42
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Nacionālās aizsardzības universitāte''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''National Defense University'', ''NDU'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV Aizsardzības departaments|Aizsardzības departamenta]] finansēta augstākās izglītības iestāde, kas nodrošina līderu profesionālo izaugsmi [[Nacionālā drošība|nacionālās drošības]] jomā. Atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], netālu no [[Baltais nams|Baltā nama]] un [[ASV Kongress|ASV Kongresa]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Coturnix coturnix (Warsaw zoo)-1.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Perdicinae
| apakšdzimta_lv=Irbes
|         ģints = Coturnix
|      ģints_lv = Paipalas
|  suga=Coturnix coturnix
|   suga_lv=Paipala
|      binomial = Coturnix coturnix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Paipala''' (''Coturnix coturnix'') ir neliels [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') putns. Izdala piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Paipalas tiek audzētas arī kā mājputni, lai iegūtu [[ola]]s un [[gaļa|gaļu]]. Paipalu olām piemīt ārstnieciskas īpašības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.paipal.lv/main.php?lang=lv&men=info# |title=Kāpēc paipalu olas ir vērtīgas cilvēka organismam ? |access-date={{dat|2011|03|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703014358/http://www.paipal.lv/main.php?lang=lv&men=info# |archivedate={{dat|2007|07|03||bez}} }}</ref><ref>[http://www.tvnet.lv/sievietem/vesela/359924-paipalu_olas_pret_bronhitu Paipalu olas pret bronhītu]</ref><ref>[http://www.tvnet.lv/sievietem/veseliba/76658-dziednieciskas_paipalu_olas Dziednieciskās paipalu olas]</ref>

sentences:
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheiracanthus brevicostatus zvīņa.jpg
| att_nosaukums =''Cheiracanthus brevicostatus'' zvīņa.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Acanthodiformes
| kārta_lv =Akantodveidīgās
| dzimta =Cheiracanthidae
| dzimta_lv =Heirakantīdas
| ģints =Cheiracanthus
| ģints_lv =Heirakanti
| suga =Cheiracanthus brevicostatus
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}
'''''Cheiracanthus brevicostatus''''' ir [[Heirakantīdas|heirakantīdu]] [[Akantodes|akantodu]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], no [[Pērnavas svīta|pērnavas]] līdz [[burtnieku svīta]]i. Bija izplatīti [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]], [[Ziemeļvācijas līdzenums|Ziemeļvācijas līdzenumā]] un Grey Hoek formācijā [[Špicbergena]]s rietumos, kā arī, domājams, sariņas svītas nogulumos [[Momskas kalni|Momskas kalnos]] un urultunas svītas nogulumos [[Omuļevas kalni|Omuļevas kalnos]]. Šīs sugas pārstāvju zvīņas ir sastopamas arī [[Latvija]]s devona nogulumos. Šīm zivīm ir zināmas tikai zvīņas. Veseli ķermeņi nav atrasti.

sentences: '''Asinsgrupas''' ir [[cilvēks|cilvēku]], kā arī atsevišķu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugu pārstāvju [[asinis|asins]] iedalījums grupās pēc asins [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] bioķīmiskajām īpašībām. Cilvēkiem ir atklātas vismaz 43 dažādas asinsgrupu sistēmas.<ref>[https://www.isbtweb.org/isbt-working-parties/rcibgt.html Red Cell Immunogenetics and Blood Group Terminology] {{angliski}}</ref> Svarīgākās sistēmas ir ABO sistēma un rēzus sistēma. Pēc ABO sistēmas, kas tiek uzskatīta par pamatsistēmu,  cilvēkiem var būt četras asinsgrupas:

sentences: '''16. septembris''' ir gada 259. diena (260. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 106 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kalaallit Nunaat''
''Grønland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grenlande
|            valsts_nosaukums = Greenland
|               karoga_attēls = Flag of Greenland.svg
|            karoga_nosaukums = Grenlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms Greenland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grenlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Nunarput utoqqarsuanngoravit]]''"
|               kartes_attēls = Greenland (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nūka]] (Gothoba)
| latd=64 | latm=10 | latNS=N | longd=51 | longm=43 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grenlandiešu valoda]] (kalālisuta)
|             etniskās_grupas = 88% [[inuīti]] un inuītu-dāņu pēcteči,
12% eiropiešu, galvenokārt [[dāņi]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija ar konstitucionālu monarhiju
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
Augstā Komisāre
|               valsts_galva2 = [[Julie Præst Wilche]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 =
[[Múte Bourup Egede]]
|        neatkarības_iegūšana = Autonoma valsts
|         neatkarības_piezīme = no [[Dānijas Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2 166 086
|               platība_rangs = 12.
|              procenti_ūdens = 83,1
|          iedzīvotāju_skaits = 56 483<ref>http://countrymeters.info/en/Greenland/</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,028
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,1 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2001
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 37 009
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,786
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 61.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -4 līdz +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gl]]
|              tālsarunu_kods = 299
|                iso_kods_num = 304
|              iso_kods_alfa2 = GL
|              iso_kods_alfa3 = GRL
}}

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences: '''Zelta tīrradnis''' ir dabiski atrodams, tīrs [[zelts]]. Zelta tīrradņi visbiežāk ir atrodami [[ūdenstece|ūdenstecēs]], kur tos iegūst ar skalošanas paņēmienu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aronas pagasts
| karte             = Arona Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Aronas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Aronas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aronas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Kusa
| platība           = 149,7
| iedzīvotāji       = 1437<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1427 / 149.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Kosmonautika]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Inženieri]]

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Plourdosteus panderi centrale.jpg
| att_nosaukums = '''''Plourdosteus panderi''''' ''centrale'' kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Plourdosteidae
| dzimta_lv = Plordosteīdas
| ģints = Plourdosteus
| ģints_lv = Plordosteji
| suga = Plourdosteus panderi
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Obrucheva, 1962</small>
}}
'''''Plourdosteus panderi''''' ir [[Plordosteīdas|plordosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Augšdevons|augšdevonā]], [[Frānas stāvs|frānas]] laikmeta sākumā ([[gaujas svīta]]s apakšdaļa). Sugu pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]] 1962. gadā. Sugas [[holotips]] ir ''[[nuchale]]'' kaula fragments no [[Gauja]]s atseguma (gaujas svīta) pie Rakstu mājām (dienvidrietumos no [[Cēsis|Cēsīm]], [[Latvija|Latvijā]]). Nosaukums ''Plourdosteus panderi'' nozīmē Pandera (nosaukts paleontologa [[Kristians Panders|Pandera]] vārdā ) [[Plordosteji|plordostejs]]. Suga bija izplatīta Latvijā (Gauja pie Rakstu mājām un [[Abava]] pie Lējēju mājām) gaujas svītas apakšējā daļā (senāk [[Abavas svīta|abavas svītā]]).

sentences: '''Eiro monētas''' tiek izlaistas astoņās nominālvērtībās. Tās ir tiesīgas izlaist [[Eirozona]]s valstis un Eiropas mikrovalstis, kas izmanto [[eiro]] un ir noslēgušas attiecīgu vienošanos ar [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienību]]. Visām monētām ir vienota aversa puse, bet reversa pusē katra valsts kaļ savus simbolus. Izvēlēto nacionālās puses dizainu valstis nedrīkst mainīt, izņemot monarhijas, kas to var mainīt gadījumā, ja ir jauns monarhs vai reizi 15 gados, lai atjauninātu attēlu atbilstoši izmaiņām esošā monarha izskatā.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Norvēģijas personifikācija (1914)
| tauta = Norvēģi
''Nordmenn''
| skaits = ap 10 miljoniem
| vieta = {{Norvēģija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}} u.c.
| valoda = [[norvēģu valoda]]
| reliģija = lielākoties [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[angļi]], [[vācieši]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[flāmi]], [[islandieši]]
| flag =
| flag_caption = Norvēģi pasaulē
}}

sentences:
ziemeļdaļā]]
'''Pakledus''' ir peldošs [[jūra]]s [[ledus]], kas veidojies, sasalstot jūras ūdenim, pastāvējis ne mazāk kā divu gadu ciklus un sasniedzis vismaz {{nobr|3 m}} biezumu. Sastopams galvenokārt [[Arktika|Arktikā]] ([[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļdaļā) un [[Antarktika|Antarktikā]] ([[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]]). Arktikā pakledus aizņem 10 līdz 13 miljonus kvadrātkilometru, Dienvidu okeānā, atkarībā no gadalaika — 4 līdz 20 miljonus kvadrātkilometru.

sentences:
{{Citas nozīmes|ceremoniju|Kāzas (nozīmju atdalīšana)|Kāzas}}
 glezna „Kāzas”]]
'''Kāzas''' jeb '''vedības''' ir [[ceremonija]], kuras laikā tiek noslēgta [[laulība]]. Dažādām tautām un etniskām grupām kāzu tradīcijas un rituāli ir atšķirīgi. Pirms kāzām vīrieti sauc par [[līgavainis|līgavaini]], sievieti — [[līgava|līgavu]], pēc kāzām viņi attiecīgi pārtop par [[vīrs|vīru]] un [[sieva|sievu]].

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences:
: 2n = 46 XY)]]
'''Hromosoma''' ({{val|grc|χρώμα}}, ''chrōma'' — ‘krāsa’; {{gree|σώμα}}, ''sōma'' — ‘ķermenis’) ir [[šūna]]s [[šūnas kodols|kodola]] pašreproducējoša pavedienveida struktūra, kurā ieslēgta šūnas galvenā [[iedzimtība|ģenētiskā informācija]]. Hromosomas ir visu [[eikarioti|eikariotu]] šūnu kodolos. [[Bezdzimumvairošanās|Šūnas dalīšanās]] laikā hromosomas likumsakarīgi sadalās pa meitšūnām. Hromosomas sastāv no [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), kas ieslēgta galvenokārt histonu tipa [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] apvalkā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Platons
|          vārds_orig = Πλάτων
|              attēls = Plato Silanion Musei Capitolini MC1377.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 428. - 427. p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 348. - 347. p.m.ē. (80 g.v.)
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki = tēvs - Aristons, māte - Periktione
|               brāļi = Adeimants, Glaukons; pusbrālis - Antifons
|               māsas = Potone
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = Lota
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[retorika]], [[māksla]], [[literatūra]], [[epistemoloģija]], [[taisnīgums]], [[tikums]], [[izglītība]], [[ģimene]], [[militārisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Sokrats]]
|           skolnieks = [[Aristotelis]]
|          ietekme_no = [[Sokrats]], [[Homērs]], [[Hēsiods]], [[Aristofāns]], [[Ēzops]], [[Protagors]], [[Parmenīds]], [[Pitagors]], [[Hērakleits]], [[Orfisms]]
|          ietekmējis = visa [[Rietumu filozofija]]
|               darbi = "[[Valsts (Platons)|Valsts]]"
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Hanna Maļara
| vārds_orģ = ''Ганна Маляр''
| attēls = Hanna Maliar (official portrait).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>| amats = [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniece
| term_sākums = {{dat|2021|8|4|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|7|28}}
| dzim_vieta = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = 1
| profesija = [[juriste]], [[Advokāts|advokāte]], [[pedagoģe]], [[politiķe]]
| alma_mater = Kijivas Starptautiskais valodniecības un tiesību institūts
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Hanna Maļara''' ({{val|uk|Ганна Василівна Маляр}}; dzimusi {{dat|1978|7|28}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[juriste]] un [[pedagoģe]], kura kopš 2021. gada 4. augusta ir viena no vairākiem [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniekiem premjerministra [[Deniss Šmihaļs|Denisa Šmihaļa]] valdībā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html|title=archive.ph|access-date=2022-07-10|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710215434/https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zakon.rada.gov.ua/go/893-2021-%D1%80|title=Про призначення Маляр Г.В. заступником Міністра оборони України|website=Офіційний вебпортал парламенту України|access-date=2023-06-16|language=uk}}</ref> Absolvējusi Kijivas Starptautisko valodniecības un tiesību institūtu, bijusi docente tajā pašā institūtā, pirms viņa sāka strādāt valsts dienestā.<ref name=":0" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Albērs Kamī
| vārds_orig = ''Albert Camus''
| attēls = Albert Camus, gagnant de prix Nobel, portrait en buste, posé au bureau, faisant face à gauche, cigarette de tabagisme.jpg
| att_izmērs = 210px
| att_nosaukums = Albērs Kamī 1957. gadā
| dz_gads = 1913
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 7
| dz_vieta = Mondovija, [[Franču Alžīrija]], {{FRA}}
(tagad [[Dreāna]] {{ALG}})
| m_gads = 1960
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Vilblevēna]], {{FRA}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{FRA}}
| tautība =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, filozofs
| rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = [[Svešinieks (romāns)|Svešinieks]](1942)
[[Mēris (romāns)|Mēris]] (1947)
| ietekmējies = [[Andrē Malro]], [[Andrē Žids]], [[Fjodors Dostojevskis]], [[Frīdrihs Nīče]], [[Sērens Kirkegors]], [[Ļevs Šestovs]], [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Simona de Bovuāra]], [[Žans Pols Sartrs]]
| ietekmējis = [[Čaks Palahņuks]], [[Mario Vargass Ljosa]], [[Džons Faulzs]], [[Žaks Deridā]], [[Kendzaburo Oe]], [[Andžela Deivisa]]
| alma_mater =
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1957)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Albērs Kamī''' ({{val|fr|Albert Camus}}; dzimis {{dat|1913|11|7}}, miris {{dat|1960|1|4}}) bija [[Francija|franču]] [[literatūra|rakstnieks]] un [[filozofs]], viens no [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] pamatlicējiem (kopā ar [[Žans Pols Sartrs|Žanu Polu Sartru]]). [[1957]]. gadā saņēmis [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] [[Nobela prēmija literatūrā|literatūrā]].<ref name="Literature1957">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1957/index.html|title=Nobel Prize in Literature 1957|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Kalifornijas Universitāte Bērkli
''{{nobold|University of California, Berkeley}}''
|attēla_nos   = Seal of the University of California.svg
|att_izm      = 130px
|moto         = ''Fiat Lux''
|dibin        = 1868. gadā
|valsts       = ASV
|vieta        = [[Bērkli]], [[Kalifornija]]
|tips         = Publiska
|dotācijas    = {{ASV dolārs|2,6 miljardi}}<ref>[http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf UC Annual Endowment Report] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120112174511/http://www.ucop.edu/treasurer/foundation/foundation.pdf |date={{dat|2012|01|12||bez}} }} ''Office of the Treasurer of The Regents.'' Retrieved March 31, 2010.</ref><ref name="Facts">{{Tīmekļa atsauce|url=http://berkeley.edu/about/fact.shtml |title=Facts at a glance |publisher=University of California, Berkeley |accessdate=2010-05-24}}</ref>
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        =
}}
'''Kalifornijas Universitāte Bērkli''' ({{val|en|University of California, Berkeley}}) ir uz mācīšanu un pētniecību orientēta publiska [[universitāte]]. Tā atrodas [[Bērkli]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Keitija Mūna
 |      vārds_orig = ''Katie Moon''
 |          attēls = KatieNcropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Keitija Nažota 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Leikvuda|2s=Ohaio (štats)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=61}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 4,95 (2021)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = j
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Kārtslēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|Belgrada 2022|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medal|Silver|Lima 2019|Kārtslēkšana}}
}}
'''Keitija Mūna''' ({{val|en|Katie Moon}}; dzimusi '''Nažota''' (''Nageotte'') {{dat|1991|6|13}}) ir amerikāņu [[vieglatlēte]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās.

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Ūdenskrituma infokaste
| name = Smolares ūdenskritums
| photo = SmolareWaterfall.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Ziemeļmaķedonija
| map_width =
 |  latd = 41 |  latm = 21 |  lats = 55 |  latNS = N
 | longd = 22 | longm = 53 | longs = 57 | longEW = E
| region =
| source =
| coords_ref =
| location = [[Belasicas kalni]], {{MKD}}
| type =
| elevation =
| height = 39,5 m
| height_longest =
| number_drops =
| width =
| average_width =
| watercourse =
| average_flow =
| world_rank =
}}
'''Smolares ūdenskritums''' ({{val|mk|Смоларски Водопад}}) ir augstākais [[ūdenskritums]] [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijā]], tā augstums ir {{nobr|39,5 metri}}. Ūdenskritums atrodas [[Belasicas kalni|Belasicas kalnu]] ziemeļu nogāzē Lomnicas upē, netālu no Smolares ciema, {{nobr|600 metrus}} virs jūras līmeņa.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Albrehts fon Korfs
|          vārds_orig = Johann Albrecht von Korff
|              attēls = Johann Albrecht Korff.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1697
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Reņģe (ciems)|Reņģes (Rengenhofas) muiža]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - [[Zebrene]], [[Dobeles novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1766
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  diplomāts, literāts
|            paraksts =
|            piezīmes = Korfa bibliotēkā bija ap 36 tūkstošiem grāmatu
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
Vikipēdijā atrodamie raksti par kvantu mehāniku.
{{Commonscat|Quantum mechanics|Kvantu mehānika}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Istras baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 15  | lats  = 48.4  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 59  | longs = 20  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Istras pagasts]], [[Vecslabada]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940. gads|1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Vitālijs Filipenoks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1933. gads|1933]]
| year_completed        = [[1940. gads|1940]]
| length                = 26m
| width                 = 16m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub512 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Istras pagasts|Istras pagasta]] [[Vecslabada|Vecslabadā]].

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Centrs—Valdeluāra
''Centre-Val de Loire'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Centra—Valdeluāras atrašanās vieta Francijā
|-
| '''Valsts''' || {{FRA}}
|-
| '''Adm. centrs''' || [[Orleāna]]
|-
| '''Adm. iedalījums''' || {{Collapsible list|title=6 departamenti
  |[[Endra]]
  |[[Endra un Luāra]]
  |[[Ēra un Luāra]]
  |[[Luarē]]
  |[[Luāra un Šēra]]
  |[[Šēra (departaments)|Šēra]]
  }}
|-
| '''Platība''' || 39 151 km²
|-
| colspan=2 | '''Iedzīvotāji''' (2008. gada 1. janvārī)
|-
| - '''kopā:''' || 2 538 000
|-
| - '''blīvums:''' || 64,8 cilv./km²
|-
| '''Laika zona''' || [[Centrāleiropas laiks|CET]] ([[UTC]] +1)
|-
| '''Mājas lapa''' || [http://www.regioncentre.fr/ www.regioncentre.fr] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060811221603/http://www.regioncentre.fr/ |date={{dat|2006|08|11||bez}} }}
|}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Olenoides superbus, Late Middle Cambrian, Upper Marjum Formation, House Range, Millard County, Utah, USA - Houston Museum of Natural Science - DSC01415.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Olenoides superbus|Trilobīts}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Trilobita
| klase_lv =Trilobīti
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Infokaste AES
|Picture= Loviisan voimalaitos ilmasta.png
|Pic_des=
|Country= [[Somija]]
|Utility= [[Fortum|Fortum Power and Heat Oy]]
|Built= 1971. gada 1. maijs
|Start= 1977. gada 9. maijs
|End=
|Reactor= 2
|Reactor_MW= 1009
|S_Reactor=
|S_Reactor_MW=
|B_Reactor=
|B_Reactor_MW=
|M_Reactor=
|M_Reactor_MW=
|P_Reactor=
|P_Reactor_MW=
|El_Prod= 8060
|for_year= 2011
|El_Prod_avg=
|Net_Prod=
| website             = [http://www.fortum.com/en/energy-production/nuclear-power/loviisa-1--2/pages/default.aspx  www.fortum.com]
|as_of= 2012. gada 30. augsuts
|Status= O
|Coordinates= {{coord|60|22|20|N|26|20|50|E|display=inline,title|region:FI_type:landmark}}
|Location=
|Supplier= [[Atomenergoexport]]
|Type= ''PWR''
|Generators=
|Capacity=
|Architect=
|Construction=
|Cost=
|Expires=
|Region=
}}
{{Somijas AES karte}}
'''Lovīsas atomelektrostacija''' jeb '''Lovīsas AES''' ({{val-fi|Loviisan ydinvoimalaitos}} ir viena no divām [[Atomenerģētika Somijā|Somija atomelektrostacijām]]. Tā atrodas [[Lovīsa]]s pilsētas tuvumā, [[Somijas līcis|Somijas līča]] krastā. Lovīsas AES sastāv no diviem energoblokiem (jauda 507 [[megavats|MW]] un 502 MW), kas kopā ražo aptuveni 8 TWh gadā. Šo atomelektrostaciju pārvalda ''[[Fortum]]'' meitas uzņēmums ''Fortum Power and Heat Oy''.

sentences:
[[Kategorija:Karatē]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida|Karatisti]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stoļerovas pagasts
| karte             = Stoļerovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Stoļerovas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Stoļerovas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Stoļerova
| platība           = 61,6
| iedzīvotāji       = 579<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 579 / 61.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.stolerova.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica rapa'' var. ''rapa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Turnip 2622027.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lauka rāceņa saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. rapa
|          suga_lv = Rācenis
|           pasuga = B. rapa'' var. ''rapa
|        pasuga_lv = Lauka rācenis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vija Vētra
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}<ref name="Meiere" />
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = [[Dejotāja]], horeogrāfe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vija Vētra''' (dzimusi {{dat|1923|2|6}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|771}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[dejotāja]] un horeogrāfe, [[indieši|indiešu]] un sakrālās dejas kustības aizsācēja Latvijā.<ref name="Meiere">{{Laikraksta atsauce|last=Meiere|first=Agnese|date={{dat|2013|6|5||bez}}|title=«Brīvība man lieliem burtiem rakstāma»|journal=Ieva|volume=23|issue=814|pages=10.—14. lpp|issn=1407-2033}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Oblaks''' var būt:

sentences: '''Brazīlijas militārā diktatūra''' bija autoritārs militārais režīms, kas valdīja [[Brazīlija|Brazīlijā]] pēc 1964. gada 31. marta — 1. aprīļa militārā valsts apvērsuma līdz 1985. gada 15. martam, kad par prezidentu kļuva režīma opozīcijas pārstāvis. 1964. gada valsts apvērsumā tika gāzta [[Populisms|populistiskā]] prezidenta [[Žoao Gularts|Žoao Gularta]] valdība. Apvērsuma iemesli meklējami dziļā politiskajā nestabilitātē, kas Brazīlijā pastāvēja jau kopš 1945. gada, kad militārā apvērsumā tika izbeigta [[Vargasa ēra]], un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] valdošajā antikomunismā, kas jebkādu liberālismu [[Latīņamerika|Latīņamerikā]] uzskatīja par drošu ceļu uz komunismu. Diktatūras laikā vismaz 191 režīma politiskais pretinieks tika nogalināts, 243 “pazuda” un daudzi tika fiziski un psiholoģiski spīdzināti, tai skaitā pašreizējā prezidente [[Dilma Rusefa]], taču režīma upuru skaits krietni atpaliek no [[Čīle]]s, [[Argentīna]]s un [[Urugvaja]]s militāro diktatūru rādītājiem.<ref>[http://www.theguardian.com/world/2014/dec/10/brazil-president-weeps-report-military-dictatorship-abuses Brazil president weeps as she unveils report on military dictatorship's abuses]</ref>

sentences: '''Nāves jūras rokraksti''' ir no 1946. līdz 1956. gadam [[Kumrānas alas|Kumrānas alās]], [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]] atrasts 980 tekstu krājums.

sentences: '''Auces vēsture''' aptver laiku no [[viduslaiki]]em līdz mūsdienām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Борис Евгеньевич Патон''
| attēls =Borys Paton 2010.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =  Boriss Patons 2010. gadā
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Kijiva]], [[Ukrainas Valsts]]
| m_gads = 2020
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 19
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| pilsonība = {{USSR}} → {{UKR}}
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]{{nepieciešama atsauce}}
| vecāki = [[Jevgeņijs Patons]], Natālija Patona
| darba_vietas = [[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Kijivas Politehniskais institūts]]
| zinātne =[[metalurģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = pētījumi metalurģijā un elektrometināšanā
| apbalvojumi = [[Lomonosova Zelta medaļa]] (1980)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Boriss Patons''' ({{val|uk|Борис Євгенович Патон}}, {{val|ru|Бори́с Евге́ньевич Пато́н}}; dzimis {{dat|1918|11|27}}, miris {{dat|2020|8|19}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Ukraina]]s zinātnieks [[metalurģija]]s un metālu tehnoloģiju jomā, tehnisko zinātņu doktors un profesors, divkārtējs [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1969. un 1978. gadā) un [[Ukrainas Varonis]] (1998. gadā), apbalvots ar [[Lomonosova Zelta medaļa|Lomonosova Zelta medaļu]] (1980) un daudziem citiem apbalvojumiem.

sentences:
s kolekcijas).]]
'''fon Laudoni''' ({{val|de|von Lauwdohn}}, vēlāk ''von Loudon'') ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči [[Ļaudonas pils]]novadā izsekojami līdz [[Rīgas arhibīskapija]]s laikam 15. gadsimtā. 1759. gadā ieguva baronu titulu.<ref> [[Carl Arvid von Klingspor]] / [[Adolf Matthias Hildebrandt]], ''Baltisches Wappenbuch, Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehörigen Adelsgeschlechter'', Stockholm, 1882, S. 81 [http://daten.digitale-sammlungen.de/bsb00000445/images/index.html?id=00000445&groesser=&fip=193.174.98.30&no=&seite=89], aufgerufen am 21. Dezember 2018</ref>

sentences:
{{cita nozīme|saldvielu|raudzētu medus dzērienu|Medus (dzēriens)}}
'''Medus''' ir lipīga un [[viskozitāte|viskoza]] [[saldviela]], ko gatavo [[bite]]s no ziedu nektāra, ko [[nektāraugi]] izdala ziedēšanas laikā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences:
'''Benders''' var būt:
* [[Banders (Futurāma)|Benders]] — tēls animācijas seriālā "Futurāma";

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] '''aizstājamība''' ({{val-en|fungibility}}, {{val-de|Fungibilität}})<ref>{{AkadTerm|term=aizstājamība|lang=LV}}</ref> ir [[prece]]s īpašība, ka tās individuālās vienības ir savstarpēji aizstājamas. Piemēram, viens [[kilograms]] tīra [[zelts|zelta]] ir tikpat vērtīgs kā jebkurš cits kilograms tīra zelta. Kā citus piemērus var minēt uzņēmumu akcijas, parādzīmes, citus [[cēlmetāls|cēlmetālus]] un [[valūta]]s.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Micron Technology Utah, LLC''
| native_name      =
| logo             = Micron Technology logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = [[Lehi]], [[Jūta]], {{USA}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = ''NAND'' zibatmiņa
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Micron Technology Utah, LLC''''' (agrākais nosaukums '''''IM Flash Technologies''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas ražo ''NAND'' [[zibatmiņa]]s [[mikroshēma]]s. Tas pieder [[pusvadītāji|pusvadītāju]] komponenšu ražotājam ''[[Micron Technology]]''. Uzņēmumu 2005. gadā dibināja ''[[Intel|Intel Corporation]]'' un ''Micron Technology''.<ref name=arstechnica1 />
Tā ražotne atrodas [[Lehi]], [[Jūta]]s štatā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts muzejā: Kapenes noslēpums
| attēls                   = Night at the Museum Secret of the Tomb poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Night at the Museum: Secret of the Tomb
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Kriss Kolumbuss]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Stillers]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  = [[Dīns Zimmermans]]
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 97 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|127 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightatthemuseum3.htm|title=Night at the Museum:
Secret of the Tomb (2014)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2016|6|9||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|363 204 635}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Nakts muzejā 2]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts muzejā: Kapenes noslēpums"''' ({{val-en|Night at the Museum: Secret of the Tomb}}) ir [[2014. gads|2014]]. gada piedzīvojumu komēdija, noslēdzošā daļa [[Nakts muzejā (filmu sērija)|Nakts muzejā]] filmu triloģijā. Tā ir turpinājums 2006. gada filmai [[Nakts muzejā]] un 2009. gada filmai "[[Nakts muzejā 2]]".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lībagu pagasts
| karte             = Lībagu_pagasts_LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = LVA Lībagu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Lībagu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Lībagi parish flag.png
| karoga_nosaukums  = Lībagu pagasta karogs
| centrs            = Mundigciems
| platība           = 143,9
| iedzīvotāji       = 2015<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2015 / 143.9 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mājaslapa         =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| nos_vācu          = Lipsthusen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Липстгузенская
| ref_krievu        =
}}
'''Lībagu pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar [[Talsi|Talsu]] un [[Stende]]s pilsētām un [[Abavas pagasts|Abavas]], [[Laidzes pagasts|Laidzes]], [[Laucienas pagasts|Laucienas]], [[Strazdes pagasts|Strazdes]], [[Virbu pagasts|Virbu]] un [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu]] pagastiem.

sentences:
{{novec|prognozi par 2014. gadu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Dogecoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = dogecoin_logo.png
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Oficiālais logo
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      =
|attēla fons 2      =
|attēla platums 1   = 200
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100
|subvienības nosaukums  = milidoge
|valūtas simbols        = D, Ɖ
|subvienības simbols    = mD,mƉ
|iesauka              = Doge
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        = DOGE, Dogecoins
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Jaunatnes dārzs
| photo           =
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Rīga
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 25.61 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 4 | longs = 7.75 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| area            = 10 850 m2
| elevation       =
| created         =
| designer        = [[Pāvels Seļeckis]]
| etymology       =
| operator        = SIA "[[Rīgas meži]]"
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = publisks parks
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}
'''Jaunatnes dārzs''' ir neliels [[parks]] [[Rīga|Rīgā]], [[Āgenskalns|Āgenskalnā]] starp [[Lapu iela (Rīga)|Lapu]], [[Melnsila iela (Rīga)|Melnsila]] un [[Ernestīnes iela|Ernestīnes]] ielām. Neoficiāli tas ticis saukts arī par '''Ļermontova parku''', jo agrāk blakus atradās Ļermontova iela (tagadējā [[Viļa Plūdoņa iela (Rīga)|Viļa Plūdoņa iela]]) un [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5. trolejbusa]] pietura ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Vīdžejs''' ({{val-en|VJ}} no ''video jockey'') ir cilvēks, kurš ar speciāla aprīkojuma palīdzību rada vizuālus efektus, kas reālā laikā pavada mūziku. Rezultātā tiek veidots uz videofragmentiem balstīts jaundarbs.

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valsts iestāde
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1920|3|4}}
| Sēdeklis            = [[Sanktpēterburga]], {{RUS}}
| Vadība              = Aleksandrs Makarovs
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.aari.ru aari.ru]
}}
'''Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts''' ({{val|ru|Арктический и антарктический научно-исследовательский институт, ААНИИ}}) ir vecākā [[Krievija]]s (agrāk — [[Padomju Savienība|PSRS]]) zinātniski pētnieciskā iestāde, kas nodarbojas ar [[Zeme]]s [[ģeogrāfiskais pols|polāro]] reģionu komplekso izpēti. Izpēte tiek veikta tādās zinību nozarēs, kā [[okeanogrāfija]], [[ledus]] [[fizika]], [[meteoroloģija]], [[okeāns|okeāna]] un [[atmosfēra]]s mijiedarbība, [[ģeofizika]], jūras leduszinības, [[glacioloģija]], polārā [[ģeogrāfija]], [[hidroķīmija]], [[upe|upju]] [[grīva|grīvu]] [[hidroloģija]], [[ekoloģija]], polārā [[medicīna]].

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences: '''13. jūnijs''' ir gada 164. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (165. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 201 diena.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Augusts Lēbers
''August Loeber''
| attēls              =Augusts Lēbers jaunībā.jpg
| amats               ={{flaga|Latvija}}[[Latvijas Senāta senatori|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1919|08|19|N}}
| term_beigas         ={{dat|1948|01|01|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1865|10|07|N}}
| dzim_vieta          =[[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|02|14|1865|10|07}}
| mir_vieta           = Marne, [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
[[Getingenas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Augusts Lēbers''' ({{dat|1865|10|07|N}} — {{dat|1948|01|01|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]], [[tiesībnieks]], [[zinātne|zinātnieks]], [[profesors]], [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultāte|Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes]] dekāns (1919). [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] [[Latvijas Senāta senatori|senators]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls =skujina.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Vidrižu pagasts]]
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = Gustavs Skujiņš, Emma Kristīne Skujiņa
|          brāļi = Arvīds Skujiņš
|          māsas = [[Rūta Skujiņa]], Milda Loža, Herta Zāmuele
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods = [[1926]]—[[1932]]
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Brendls''' var būt:

sentences:
{{Infobox Protected area
| name = Cionas nacionālais parks
| photo         = zion angels landing view.jpg
| iucn_category = II
| map = USA
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Jūta}}
| nearest_city =
| lat_d = 37.20262
| long_d = -112.98785
| established = {{dat|1919|11|19|N|bez}}<ref>{{cite web|title=Zion-Mt. Carmel Highway and Tunnel|url=http://www.nps.gov/zion/historyculture/zmchighway.htm|publisher=National Park Service|accessdate=March 31, 2013}}</ref>
| area = 593 [[kvadrātkilometrs|km²]]
| visitation_num = 2 825 505
| visitation_year = 2011
}}
'''Cionas nacionālais parks''' ({{val-en|Zion National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Jūta|Jūtā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks dibināts {{dat|1909|7|31}}.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name          = Lielo pērtiķu projekts
| native_name   =
| image         = Great ape project Logo.png
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = GAP
| formation     =
| focus         = [[Dzīvnieku tiesības]]
| type          =
| status        = Aktīva
| membership    =
| headquarters  = {{vieta|Brazīlija}}
| leader_title  =
| leader_name   =
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.greatapeproject.org|www.greatapeproject.org}}
| footnotes     =
}}
'''Lielo pērtiķu projekts''' ({{val|en|Great Ape Project}}, GAP) ir starptautisks projekts, kura mērķis ir aizstāvēt lielo primātu — [[gorillas|gorillu]], [[šimpanzes|šimpanžu]], [[orangutani|orangutanu]] un [[bonobo]] — tiesības. Šie primāti ir cilvēkiem radniecīgākās sugas dzīvnieku pasaulē. Organizācijā apvienojušies primatologi, antropologi, ētikas speciālisti un visi tie, kas aizstāv [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s Pasaules deklarāciju par lielo pērtiķu pamattiesībām un aizsardzību.

sentences:
'''Draguns''' var būt:
* [[Kamils Draguns]] (''Kamil Dragun''; 1995) — Polijas šaha lielmeistars;
* [[Pēteris Draguns]] (1976) — latviešu dzejnieks.

sentences:
[[File:UniversumUNAM19.JPG|thumb|Daudzskaldņu piemēri kādā muzejā Meksikā]]
'''Daudzskaldnis''' ir telpiska [[figūra]], ko ierobežo [[daudzstūris|daudzstūri]] tā, ka jebkuriem ierobežojošiem daudzstūriem vai nu nav kopīgu [[punkts (ģeometrija)|punktu]], vai ir tieši viens kopīgs punkts, vai ir kopīga vismaz viena mala. Ierobežojošos daudzstūrus sauc par daudzskaldņa [[skaldne|skaldnēm]]. Savukārt skaldņu [[virsotne]]s sauc par daudzskaldņa virsotnēm.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vievaldis''' (latīņu tekstos: ''Viewaldus'', arī ''Viwaldus'') bija [[Aizkraukles pilskalns|Aizkraukles pilsnovada]] [[līvi|līvu]] vecākais, kas vadīja savus novadniekus krustnešu karagājienā zemgaļu sacelšanās apspiešanai [[Mežotnes pilskalns|Mežotnes pilī]] 1220. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laiks izklaidēm
| operators = * Žans Badāls
* Andreass Vindings
| attēls =  Playtimeoriginalposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Žaks Tatī]]
| producents = * Bernārs Moriss
* Renē Silvera
| scenārijs = * Žaks Tatī
* Žaks Lagranžs
* Ārts Buhvalds
| aktieri = * Žaks Tatī
| mūzika = Fransiss Lemarks
| oriģinālnos = ''Playtime''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|16|Francija|1968|3|29|Itālija|}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laiks izklaidēm"''' ({{Val|fr|Playtime}}) ir 1967. gada [[Franči|franču]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žaks Tatī]]. Filmā galveno lomu spēlē pats režisors Tatī, kurš atveido Ilo kungu (''Monsieur Hulot''), tēlu, kas jau iepriekš parādījās citās Tatī filmās — "[[Ilo kunga brīvdienas]]" (''Les Vacances de Monsieur Hulot'', 1953) un "[[Mans tēvocis]]" (''Mon Oncle'', 1958). Vēl lomas filmā atveido Barbara Denneka, Rita Maidena, Rita Rumijī, Valērija Kamija, Ērika Denclere un citi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Auklītes dienasgrāmata
| oriģinālnos = ''The Nanny Diaries''
| attēls = Nanny-diaries-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Šari Springera Bermana]]
* [[Roberts Pulcīni]]
| producents = [[Ričards N. Gladšteins]]
| scenārijs = * Šari Springera Bermana
* Roberts Pulcīni
| aktieri = * [[Kriss Evanss]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Pols Džamati]]
* [[Nikolass Ārts]]
* [[Ališija Kīsa]]
* [[Donna Mērfija]]
| mūzika = [[Marks Suozo]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošana = {{dat|2007|8|24||bez}}
| ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nanny-diaries-2007|title=The Nanny Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nannydiaries.htm|title=The Nanny Diaries (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Auklītes dienasgrāmata"''' ({{val|en|The Nanny Diaries}}) ir 2007. gada ASV komēdija, kura ir balstīta uz Emmas Maklolinas un Nikolas Krauzas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisori un scenārija autori ir [[Šari Springera Bermana]] un [[Roberts Pulcīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Skārleta Johansone]], [[Lora Linnija]], [[Pols Džamati]], [[Nikolass Ārts]], [[Ališija Kīsa]] un [[Donna Mērfija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|24||bez}}.

sentences: '''Periodontīts''' ({{val|la|peri}} — 'apkārt', ''odontos'' — 'zobs') ir [[infekcijas slimība]] — [[zobs|zoba]] saknes un apkārtējo audu ([[periodonts|periodonta]]) [[iekaisums]]. Periodonts ir [[saistaudi]], kas apklāj zoba sakni un notur zobu [[kauls|kaulā]] (zoba alveolā). Ja tajā nokļūst patogēni [[mikroorganismi]], rodas periodontīts. Visbiežāk šādi mikroorganismi nokļūst periodontā caur zoba kanālu neārstēta [[pulpīts|pulpīta]] gadījumā, tādējādi periodontīts parasti ir pulpīta [[komplikācija]]. Periodontīts var rasties arī [[parodontoze]]s gadījumos, mikrobiem nokļūstot periodontā gar zoba sakni no "ārpuses", kā arī ar [[asinis|asinīm]] organisma vispārējas inficēšanās laikā. Akūtu periodontītu var izraisīt zobu traumas, bet aseptisku (bezmikrobu) periodontītu — laikus neizņemta [[arsēns|arsēna]] pasta, ārstējot zoba kanālu.

sentences:
{{labs raksts}}
'''Efektīvais altruisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]] teorija un sociāla kustība, kas izmanto [[Pierādījums|pierādījumus]] un rūpīgu [[Analīze|analīzi]], lai atrastu [[Efektivitāte (ekonomika)|efektīvākos]] veidus, kā uzlabot pasauli. Efektīvie altruisti aicina izvērtēt visus mērķus un darbības, tad rīkoties tā, lai radītu lielāko pozitīvo ietekmi.<ref name=vox>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vox.com/2015/4/24/8457895/givewell-open-philanthropy-charity|title = You have $8 billion. You want to do as much good as possible. What do you do?|last = Matthews|first = Dylan|date = April 24, 2015|accessdate = April 27, 2015|publisher = ''Vox''}}</ref> Šī plašā un pierādījumos balstītā pieeja atšķir efektīvo altruismu no tradicionālā [[Altruisms|altruisma]] vai [[labdarība]]s. Lai gan nozīmīga daļa efektīvo altruistu ir fokusēti uz [[Bezpeļņas organizācija|bezpeļņas]] sektoru, efektīvā altruisma [[filosofija|filozofija]] sniedzas daudz plašāk, piemēram, prioritizējot [[uzņēmējdarbība]]s, [[zinātne|zinātniskas]] un politiskas iniciatīvas, kuras pēc aplēsēm izglābtu vai uzlabotu visvairāk dzīvju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Global Priorities Project | Prioritisation and policy research|url=http://globalprioritiesproject.org/|website=Global Priorities Project|access-date={{dat|2016|07|25||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160731033806/http://globalprioritiesproject.org/|archivedate={{dat|2016|07|31||bez}}}}</ref> Ievērojamas ar efektīvā altruisma kustību saistītās personas ir [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas]] filozofs [[Pīters Singers]] (''Peter Singer''),<ref name="blog.ted.com">{{Tīmekļa atsauce|last1=Walters|first1=Helen|title=The why and how of effective altruism: Peter Singer’s talk visualized|url=http://blog.ted.com/why-how-effective-altruism-peter-singer-visualized/|website=TED Blog}}</ref> ''[[Facebook]]'' līdzdibinātājs Dastins Moskovics (''Dustin Moskovitz'')<ref name="Washington Post on Dustin Moskovitz and Cari Tuna">{{Ziņu atsauce | url=https://www.washingtonpost.com/business/billionaire-couple-give-plenty-to-charity-but-they-do-quite-a-bit-of-homework/2014/12/26/19fae34c-86d6-11e4-b9b7-b8632ae73d25_story.html | title=Cari Tuna and Dustin Moskovitz: Young Silicon Valley billionaires pioneer new approach to philanthropy | date=December 26, 2014 | agency=The Washington Post}}</ref> un [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] filozofi [[#Viljams Makaskils|Viljams Makaskils]] (''William MacAskill'')<ref name="The Atlantic article The Greatest Good">{{Ziņu atsauce|last1=Thompson|first1=Derek|title=The Greatest Good|url=http://www.theatlantic.com/business/archive/2015/06/what-is-the-greatest-good/395768/#b06g25t20w15|publisher=The Atlantic|date=June 15, 2015}}</ref> un [[#Tobijs Ords|Tobijs Ords]] (''Toby Ord'').<ref name="Peter Singer The Most Good You Can Do">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=NBWWX4ViD3E/|website=YouTube|title=Peter Singer: "The Most Good You Can Do" | Talks at Google}}</ref> Efektīvā altruisma kustību veido vairākas reģionālās un universitāšu nodaļas<ref name="EA groups">{{Tīmekļa atsauce|url=http://eahub.org/groups|website=Effective Altruism Hub|accessdate=4 December 2015|title=Effective Altruist Groups}}</ref> un organizācijas<ref name="EA organizations">{{Tīmekļa atsauce|url=http://effectivealtruism.org/organizations/|website=Effective Altruism|accessdate=4 December 2015|title=Organizations|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160729212638/https://www.effectivealtruism.org/organizations/|archivedate={{dat|2016|07|29||bez}}}}</ref> daudzviet pasaulē.

sentences:
{{Infobox political party
|country=Vācija
|colorcode=#964B00
|name = Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija
|name_native = Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei
|party_logo =
|leader =[[Kārlis Harers]] (1919–1920)
[[Antons Drekslers]] (1920–1921)
[[Ādolfs Hitlers]] (1921–1945)
[[Martins Bormans]] (1945)
|foundation=1920
|founder=[[Antons Drekslers]]
|dissolution=1945
|ideology = [[Nacionālsociālisms]]
[[Fašisms]]
|position =
|slogan = {{val|de|Ein Volk, ein Reich, ein Führer}} {{small|(neoficiāli)}}
|headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}<ref name="headquarters">Rick Steves. ''Rick Steves' Snapshot Munich, Bavaria & Salzburg''. Berkeley, California, USA; New York, New York, USA: Avalon Travel, 2010. p. 28. "Though the Nazis eventually gained power in Berlin, they remembered their roots, dubbing Munich "Capital of the Movement". The Nazi headquarters stood near today's obelisk on Brienner Strasse..."</ref>
|newspaper = ''[[Völkischer Beobachter]]''
|flag =
}}
'''Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija''' ({{val|de|Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei}}), '''NSDAP''' jeb '''nacistu partija''', bija 1919. gadā dibināta [[politiskā partija]], kas [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] vadībā 1933. gadā nāca pie varas [[Vācija|Vācijā]].

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|putniem|Paradīzes putnu dzimta}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Paradīzes Putns
| abbreviation = Aps
| name_latin = Apus
| RA = 16
| dec = -75
| areatotal = 206
| arearank = 67. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Aps''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''HD 122862''
| stardistance = 93,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 5
| latmin = 90
}}

sentences:
rasējums. [[Animators]] zīmē uz stikla paneļa, kura aizmugurē esošais projektors projicē vienu filmas kadru]]
'''Rotoskopija''' ir [[Animācija|animēšanas]] tehnika, kurā tiek pārzīmēta darbība no [[video]] materiāla. Sākotnēji [[Animators|animatori]] projicēja filmu attēlus uz stikla paneļa un pārzīmēja darbību, mūsdienās šo ierīci aizstāj [[dators|datori]] un [[datorprogramma|programmas]], ar automatizētām rotoskopēšanas iespējām.

sentences: '''Stikla tīrītājs''' ir ierīce [[Transportlīdzeklis|transporta līdzeklim]], kas nodrošina [[Vējstikls|vējstikla]] vai citu stiklu notīrīšanu no lietus pilēm, sniega, ledus, logu šķidruma un netīrumiem, nodrošinot transporta līdzekļa vadītāja ceļa pārredzmību. Visas [[automašīna]]s, [[kravas automašīna]]s, [[Autobuss|autobusi]], [[traktortehnika]], [[lokomotīve]]s, [[ūdens transports]] un atsevišķas [[lidmašīna]]s ir aprīkotas ar stikla tīrītājiem.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ສາທາລະນະລັດປະຊາທິປະໄຕ ປະຊາຊົນລາວ
Sathalanalat Paxathipatai Paxaxon Lao
|    pilnais_valsts_nosaukums = Laosas Tautas Demokrātiskā Republika
|            valsts_nosaukums = Laos
|               karoga_attēls = Flag of Laos.svg
|            karoga_nosaukums = Laosas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Laos.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Laosas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = [[Pheng Xat Lao]]
|               kartes_attēls = Location_Laos_ASEAN.svg
|             kartes_paraksts = Laosa kartē
|               galvaspilsēta = [[Vjenčana]]
| latd=17 | latm=58 | latNS=N | longd=102 | longm=36 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[lao valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Sociālisms|Sociālistiska republika]]
Vienpartijas [[komunisms|komunistu]] valsts
|        valsts_galvas_tituls = [[Laosas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Thongluns Sisulits]] (''Thongloun Sisoulith'')
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Laosas premjerministrs|Premjerministrs]]                                  | valsts_galva2 = [[Phankham Viphavanh]]                         | valsts_galvas_tituls3 = [[Laosas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva3 = [[Bounthong Chitmany]]
[[Pany Yathotou]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Laosas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1949|7|19}}
|                 platība_km2 = 237 955
|               platība_rangs = 82.
|              procenti_ūdens = 2,0
|          iedzīvotāju_skaits = 6 889 826<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/laos-population/|title=Laos Population |publisher=worldometers|accessdate=22 October 2017}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2017. gads|2017]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 106.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 30
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 177.
|                     IKP_PPP = $13,792 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $2 204
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,608
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 130.
|                        Gini = 34,6
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Laosas kips]]
|                valūtas_kods = LAK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +7
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.la]]
|              tālsarunu_kods = 856
|                iso_kods_num = 418
|              iso_kods_alfa2 = LA
|              iso_kods_alfa3 = LAO
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Maranavi
|attēls          =
|image_caption   = Maranavu dejotāji svētku uzvedumā
|native_name = ''Mëranaw''
|skaits=1 800 130 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[maranavu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[moro]]
}}
'''Maranavi''' (pašnosaukums: ''Mëranaw'', {{ara|ماراناو}}), agrāk arī '''lanaji''' vai '''maronaji''',<ref>{{PZT|412|Lanaji}}</ref> ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām. Apdzīvo [[Lanao ezers|Lanao ezera]] apkārtni [[Mindanao]] salas ziemeļrietumos; to pašnosaukums nozīmē ‘ezera ļaudis’. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]], tādēļ tiek pieskaitīti [[moro]] tautām. Maranavu kopskaits ir ap 1,8 miljoniem, kas veido 1,5 % no valsts kopējā iedzīvotāju skaita. Maranavi ir dominējošā tauta [[Dienvidlanao]] provincē (1 114 765 cilvēki, 93,3 % no iedzīvotāju skaita), kā arī veido nozīmīgu iedzīvotāju daļu [[Ziemeļlanao]] provincē (325 804; 45,1 %) un [[Iligana]]s pilsētā (39 980; 11,0 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[maranavu valoda|maranavu valodā]], Ziemeļlanao un Iliganā arī [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodā]]; oficiālā saziņā lieto arī [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodu.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/maranao/ Ethnic Groups of the Philippines. Maranao]</ref>

sentences: {{Commonscat|Female musicians from Azerbaijan|Azerbaidžānas mūziķes}}

sentences:
'''Kaukāza valodas''' ir [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā lietoto valodu kopums — no ārienes ienākušās valodas un vietējās [[kaukāziešu valodas]], kuru pratēji dažreiz nepārsniedz viena ciema vai apgabala robežas. Kaukāzs ir mājvieta trim vietējo kaukāziešu valodu grupām:
# [[Kartvelu valodas|Kartvelu valodu]] (sauktu arī par Dienvidkaukāza) grupai.
# Ziemeļrietumu Kaukāza (arī Abhāzu-adigu, Rietumkaukāza) grupai.
# [[Nahu—dagestāniešu valodas|Nahu-dagestāniešu]] (arī Austrumkaukāza vai Ziemeļaustrumu Kaukāza) grupai.
Reģionā pārstāvētas arī [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu]], [[Tjurku valodas|tjurku]] un [[Semītu valodas|semītu]] valodu grupu valodas.<ref name="books.google.lv">[https://books.google.lv/books?id=0ckQEAAAQBAJ&pg=PA1136&dq=caucasus+languages&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjZ68u01IXvAhVpkIsKHY1EBDIQ6AEwAHoECAIQAg#v=onepage&q=caucasus%20languages&f=true  The Oxford Handbook of Languages of the Caucasus]</ref>

sentences: '''Erdēša skaitlis''' apzīmē īsāko attālumu no kāda zinātnieka līdz ungāru matemātiķim [[Pāls Erdēšs|Pālam Erdēšam]], mērot to pēc kopīgajām zinātniskajām publikācijām. Erdēšs ir izdevis vairāk zinātnisko publikāciju (vismaz 1525<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.oakland.edu/enp/pubinfo/ |title=Publications of Paul Erdős {{en ikona}} | first=Jerry | last=Grossman |accessdate=2014. gada 1. februārī}}</ref>), nekā jebkurš cits matemātiķis pasaules vēsturē.<ref>Newman, M. E. J. ''The structure of scientific collaboration networks''. Proc. Natl. Acad. Sci. ASV, 2001.</ref>

sentences: '''Blūze''' (no {{val|fr|Blouson}} — [[jaka]]) ir sieviešu [[Apģērbs|apģērba]] gabals, virsdrēbes, no plāna auduma, kas līdzinās [[Krekls|kreklam]] un sniedzas līdz vai pāri [[josta]]s vietai. Blūzei ir piedurknes, apkakle un aproces. Bieži blūze ir aizpogājama ar pogām, bet mēdz būt arī tunikas veida blūzes. Blūzes bieži ir izrotātas ar [[žabo]] vai kreļļu aplikācijām.

sentences: '''Globālā terorisma indekss''' (no [[Angļu valoda|angļu]]: ''Global Terrorism Index'' (GTI)) apkopo pārskatošu un detalizētu informāciju par globālajām [[Terorisms|terorisma]] tendencēm, riskiem un terorisma draudu rādītājiem 163 [[Valsts|valstīs]], kas aptver 99,7 % pasaules iedzīvotāju. GTI veido starptautiskā organizācija Ekonomikas un miera institūts (''Institute for Economics and Peace'').

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences: '''Rīgas radio stacija''' atrodas [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagasta]] [[Ulbroka|Ulbrokā]], [[Radiostacijas iela (Ulbroka)|Radiostacijas ielā]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vaducas pils
| native_name         = ''Schloss Vaduz''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Lihtenšteina#Eiropa
| status              =
| image               = Schloss Vaduz (2009).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            = 570 m
| building_type       = [[viduslaiku pils]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Lihteinšteini]]
| current_tenants     =
| location            = [[Vaduca]], {{LIE}}
| latd  = 47.139444 | latNS  = N
| longd = 9.524444 | longEW = E
| groundbreaking_date = 12. gadsimts
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences: '''24. septembris''' ir gada 267. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (268. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 98 dienas.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences:
'''Kreilība''' ir parādība, kurā ikdienas darbību veikšanai, piemēram, [[rakstīšana]]i, priekšroka tiek dota kreisajai rokai. Kreilība pasaulē ir maz izplatīta. 7—10% no pieaugušajiem cilvēkiem ir kreiļi.
Kreilība ir sekas [[smadzenes|smadzeņu]] labās puslodes dominancei pār kreiso smadzeņu puslodi.

sentences: '''Ranžēšana''' (no [[franču valoda]]s vārda ''ranger'' — sakārot) ir [[Dati|datu]] sakārtošana augošā secībā (tiešais ranžējums) vai dilstošā secībā (ačgārnais ranžējums). Šo darbību izmanto [[Matemātika|matemātiskiem]] aprēķiniem [[Statistika|statistikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ran%C5%BE%C4%93%C5%A1ana:1|title=ranžēšana {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-10}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences:
sievietes villaine un rotas. Rekonstrukcija pēc atradumiem [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] Kārļu Ainavās (12. gs.). [[Vilna]], [[misiņš]]. [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs|Latvijas nacionālā vēstures muzeja]] [[izstāde]]]]
 1895. gada [[akvarelis]] ar [[Turlavas pagasts|Turlavas pagasta]] [[Pliķu ciems|Pliķu ciema]] [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņieni]] villainē]]
'''Villaine''' ir [[taisnstūris|taisnstūra]] nešūta plecu [[sega]] no [[vilna]]s vai [[lini|lina]] auduma, [[latvieši|latviešu]] un [[lībieši|lībiešu]] [[tautastērps|tautastērpa]] sastāvdaļa. [[Arheoloģija|Arheoloģiskie]] materiāli liecina, ka villaines valkātas ļoti sen, bet tiešie atradumi ir no 7. gadsimta.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tautas tērpi. Raksti. Izšūšana.|author=Maruta Grasmane |year=2013 |publisher=Senā klēts |location=Rīga |isbn=978-9984-49-845-4 |page=22}}</ref> Etnogrāfiskā tautas tērpa villaines var būt rotātas ar izšuvumiem un celiem, var būt bez rotājumiem. Arheoloģiskā tautas tērpa villaines greznotas ar metāla gredzentiņiem un spirālītēm. Pēc krāsas villaines var būt balta, zila, zaļa, pelēka vai rūtaina, atkarībā no novada un laika posma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālais tautastērps un tā valkāšanas tradīcijas |author=Aija Jansone |year=2009 |publisher=Nemateriālā kultūras mantojuma valsts aģentūra |location=Rīga |isbn=978-9934-8035-8-1 |page=27}}</ref> Tradicionāli pie latviešu tautastērpa villaini sedz pāri abiem pleciem. Izņēmums ir Dienvidkurzeme, kur [[Rucava|Rucavā]] tās nēsāja uz vienas rokas, [[Nīca|Nīcā]] un [[Bārta|Bārtā]] sasprauda uz viena pleca.

sentences:
.]]
, [[Gaujas iela (Rīga)|Gaujas ielā]]]]
'''Ceļa pārvads''' ir mākslīga inženiertehniskā būve divu vai vairāku ceļu krustojumam atšķirīgos līmeņos.  Ceļu pārvads novērš viena līmeņa krustojumu un [[Pārbrauktuve|pārbrauktuvju]] negatīvos faktorus. Var būt gan autoceļa pārvadi, gan dzelzceļa pārvadi, gan gājēju ceļa pārvadi, gan veloceļa pārvadi. Viena ceļu šķērsojummezgla robežās var būt vairāki ceļa pārvadi; tie var būt taisni, liekti vai vairākos virzienos izlocīti. Ceļa pārvada apakšas konstrukcijai jābūt 4,55 metru augstumā virs šķērsojamās brauktuves<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 160. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref>, bet konstrukcijām virs [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijām]] nepieciešams nodrošināt būvju tuvinājuma gabarīta izmērus. Ceļu pārvadam var būt šādi līmeņi: augšējais, apakšējais vai vidējais (trīslīmeņu pārvadā) līmenis. Atkarībā par kuru konkrētu konstrukciju (dzelzceļš, autoceļš, gājēju ceļš, [[veloceļš]]) ir runa, attiecīgi dēvē par [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] pārvadu, autoceļa pārvadu, gājēju pārvadu vai velopārvadu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences: {{Commons category|Special effects people|Specefektu mākslinieki}}

sentences:
[[Kategorija:Ventspils novada pagasti]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = J. O. Patona vārdā nosauktais Elektrometināšanas institūts
|attēla_nos   = Paton-logo-2s.png
|att_izm      =140px
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1934. gads
|valsts       = {{UKR}}
|vieta        = [[Kijiva]]
|tips         = [[Ukrainas Nacionālā zinātņu akadēmija|Ukrainas Nacionālās zinātņu akadēmijas]] zinātniski pētnieciskais institūts
|direktors    =
|mlapa        = [http://paton.kiev.ua paton.kiev.ua]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Efektīvs portfelis''' ({{val|en|Efficient Portfolio}}, dažkārt dēvē arī par "optimālo portfeli") ir [[finanšu portfelis]], kura struktūra ir veidota tā, lai varētu sasniegt noteiktu sagaidāmo [[peļņa|peļņu]]. Pastāv dažādas portfeļa strukturēšanas metodes, kas galvenokārt ir atkarīgas no [[risks|riska]] līmeņa, ko [https://capital.com/lv/iegulditajs-definicija ieguldītājs] uzskata par pieņemamu, pieņemot lēmumu iegādāties [[Vērtspapīrs|vērtspapīrus]]. Citiem vārdiem sakot, jebkurš ieguldītājs vēlas izvēlēties tos vērtspapīrus, kuru iegāde būs saistīta ar minimālu riska līmeni, kura pieņemšana ir nepieciešama, lai iegūtu vēlamo peļņu.

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Volejbola_Klubs_%22J%C4%93kabpils_L%C5%AB%C5%A1i%22.jpg
|att_izm     = 260px
|apraksts    = Jēkabpils 'Lūši' pirmo reizi kluba vēsturē kļūst par Latvijas čempioniem volejbolā 2017.2018. gada sezonā.
|savienība   = FIVB
|iesauka     =
|pirmais     = 1895. gads, [[Holjoka, Masačūsetsa]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Nav kontakta
|komanda     = 6
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu
|bumba       = Volejbola bumba
|olimpisks   = Kopš 1964. gada
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Flandrijas grāfu pils
| native_name         = ''Gravensteen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = Gent_Gravensteen_R01.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| latd  = 51.057222 | latNS  = N
| longd = 3.720556 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1180. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Snovbords
| attēls       = Powder turn.jpg
| att_izm      =
| paraksts     =
| piktogramma  = Snowboarding pictogram.svg
| pikt_izm     = 150px
| pikt_par     =
| savienība    = [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]]
| citi_nos     =
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    =
| vieta        =
| olimpisks    = {{oss|Z=1998}}—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Snovbords''' ir [[ziema]]s [[sporta veids]], kurā sportists uz snovborda dēļa veic noteiktu distanci pa nogāzi. Snovborda pirmsākumi datējami ar 1920. gadiem, taču sporta veids attīstījās 1960. gados ASV no tādiem sporta veidiem kā [[skeitbords]], [[kamaniņu sports]], [[sērfošana]] un [[slēpošana]]. Kopš {{oss|Z=1998}}. gada tas ir arī [[Olimpiskās spēles|Olimpisko spēļu]] programmā. Snovborda sacensības notiek vairākās disciplīnās. Snovborda augstākais pārvaldes orgāns ir [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]].

sentences: {{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

sentences: '''Veloceļš Rīga—Jūrmala''' ir viens no pirmajiem [[Latvija]]s [[Veloceļš|veloceļiem]], kas savieno [[Vanšu tilts|Vanšu tiltu]] [[Rīga]]s centrā ar [[Lielupe]]s tiltu [[Jūrmala|Jūrmalā]] un tālāk savienojas ar [[Veloceļš Majori—Kauguri|veloceļu Majori—Kauguri]]. To sāka būvēt [[1987. gads Latvijā|1987. gadā]] kā veloceļu Imanta–Jūrmala un pabeidza 2001. gadā, kad īstenoja veloceļa Vecrīga–Imanta izbūvi. Tas ir Eiropas nozīmes veloceļu tīkla maršruta ''EuroVelo10'' posms.<ref>[https://www.rdsd.lv/velosatiksme-riga/velosatiksme-riga/vecriga-imanta Vecrīga - Imanta]</ref>

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences: '''Subekvatoriālajā joslā''' vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. [[Gaisa temperatūra]] visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25 °C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Auce (nozīmju atdalīšana)|Auce}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Auce
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Auce, Raiņa iela (P96, P104).jpg
| imagesize =
| image_caption = Raiņa iela Aucē
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Auce COA.svg
| shield_link = Auces ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 27
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 54
| longs = 04
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dobeles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš {{dat|1924|9|11|ģ|bez}}
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = ''Autz'', ''Alt-Autzen''
| area_total_km2 = 3.66
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2304
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = LV-3708
| area_code =
| website = {{URL|http://www.auce.lv/}}
| footnotes =
}}
'''Auce''', agrāk '''Vecauce''', ir [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|pilsēta Latvijā]]. Auces pilsēta atrodas 35 km uz dienvidrietumiem no [[Dobele]]s. [[Vecauces pils]] ir viens no populārākajiem historicisma stila arhitektūras pieminekļiem Latvijā. Kopš 1920. gadiem bijušās Vecauces muižas saimniecību izmanto kā mācību bāzi topošajiem lauksaimniecības speciālistiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozs Mikēns
|     vārds_orig = ''Juozas Mikėnas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Tēlnieka J.Mikena dzimtās mājas|Skārdupītes]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Jons Mikens]]
|          māsas = [[Akvile Mikenaite]]
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tēlotājmākslas muzejs
| native_name         = ''Museum voor Schone Kunsten''
| image               = Museum_voor_schone_kunsten_gent.jpg
| imagesize           =
| caption             = Muzeja ieeja
| alt                 =
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_label = Gentes mākslas muzejs
| latd  = 51.0383| latNS  = N
| longd = 3.7238  | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1798. gads
| location            = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.mskgent.be/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Laocoon and His Sons.jpg
| image_size=
| title=''Laokoonts un viņa dēli''
| artist=[[Agesandrs]], Atenodors, Polidors
| year= 50. gads  p.m.ē.
| type=[[marmors]]
| height=208 cm × 163 cm × 112 cm
| museum={{vieta|Vatikāns|Vatikāna muzeji}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa meitene Piektdiene
| operators =
| attēls = His Girl Friday (1940 poster) crop.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs = * [[Čārlzs Lederers]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Rozalinda Rasela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''His Girl Friday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|18}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa meitene Piektdiene"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/89677|title=Kerijs Grānts|publisher=[[Nacionālā enciklopēdija]]|website=|access-date=17.07.2023|date=10.10.2022|language=}}</ref> ({{Val|en|His Girl Friday}}), arī '''"Viņa meitenes piektdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmas.oho.lv/Vina-meitenes-piektdiena/4582|title=Viņa meitenes piektdiena|website=filmas.oho.lv|access-date=17.07.2023}}</ref> ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]] un [[Rozalinda Rasela]]. Filmu izplatīja ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lisabona
 | native_name              = ''Lisboa''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Lisbon Praça do Comércio BW 2018-10-03 13-33-44 s.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Lisboa.PNG
 | image_seal               = Crest of Lisboa.png
 | pushpin_map              = Portugal
|latd= 38|latm= 42 | lats= | latNS= N
|longd= 9|longm= 11 | longs= | longEW= W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Portugāle}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Lisabonas reģions]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Lisabonas apgabals]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1200. gadā p.m.ē.
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Antoniu Košta
 | area_total_km2           = 84,8
 | elevation_m              = 2
 | elevation_min_m          = 0
 | population_total         = 564657
 | population_as_of         = {{dat|2004|||SK|bez}}
 | population_urban         = 2435837
 | population_metro         = 2830867
 | population_density       = 5659
 | timezone                 = [[Rietumeiropas laiks|WET]]
 | utc_offset               = +0
 | timezone_DST             = [[Rietumeiropas vasaras laiks|WEST]]
 | utc_offset_DST           = +1
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 1149-014 Lisboa
 | area_code                = (+351) 21 XXX-XXXX
 | website                  = [http://www.cm-lisboa.pt/ cm-lisboa.pt]
}}
'''Lisabona''' ({{val|pt|Lisboa}}; {{IPA|[ɫiʒˈboɐ]}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://phonetic-blog.blogspot.com/2010/07/portuguese.html | title = Portuguese | accessdate = 2012-06-17 | last = Wells | first = John C.}}</ref>) ir [[Portugāle]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta ar 547 631 iedzīvotājiem tās administratīvajā teritorijā,<ref>[http://www.ine.pt/scripts/flex_v10/Main.html Censos 2011 – Resultados Preliminares]</ref> kuras platība ir 84,8 kvadrātkilometri. Lisabonas aglomerācijā 958 kvadrātkilometros<ref name=World_Urban_Areas /> dzīvo vairāk kā 3 miljoni iedzīvotāju,<ref name=World_Urban_Areas>[http://www.demographia.com/db-worldua.pdf Demographia: World Urban Areas], March 2010</ref> padarot to par devīto apdzīvotāko reģionu [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]]. Lisabona ir vistālāk rietumos esošā lielā pilsēta [[Eiropa|Eiropā]], kā arī vistālāk esošā galvaspilsēta un vienīgā Atlantijas okeāna krastā. Tā atrodas [[Ibērijas pussala]]s rietumos, [[Težu]] upes grīvā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaļenieku pagasts
| karte             = Zaļenieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Zaļenieki
| platība           = 122,83
| iedzīvotāji       = 1690<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1690 / 122.83 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Negantais treneris
| attēls                   =  Rebound film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rebound''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Kars]]
| producents               =
* [[Roberts Simondss]]
| scenārija autors         =
* [[Džons Lūkass]]
* [[Skots Mūrs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Vendija Rakela Robinsone]]
* [[Horācijs Sanzs]]
* [[Megana Mulalija]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Robert Simonds Productions]]''
* ''[[Runteldat Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|1||}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/rebound-2005|title=Rebound|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191102113028/https://bbfc.co.uk/releases/rebound-2005|archivedate={{dat|2019|11|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|33,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0376108/?ref_=bo_se_r_1|title=Rebound|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Negantais treneris"''' ({{val|en|Rebound}}) ir 2005. gada ASV sporta kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Kars]]. Galvenās lomas atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Brekins Meijers]], [[Vendija Rakela Robinsone]], [[Horācijs Sanzs]] un [[Megana Mulalija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|1||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dāvids Frankfurters
|     vārds_orig =  ''David Frankfurter''
|         attēls = Davidfrankfurter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dāvids Frankfurters 1945. gadā Izraēlā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Horvātija|Daruvara}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Izraēla|Ramatgana}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kareivis, oficieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Dāvids Frankfurters''' ({{val|de|David Frankfurter}}, dzimis {{dat|1909|7|9}}, miris {{dat|1982|7|19}}) bija [[Ebreji|ebreju]] [[students]], kurš {{dat|1936|2|4||bez}} nošāva nacistisko aktīvistu [[Vilhelms Gustlofs|Vilhelmu Gustlofu]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Sēlijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Seloniensis}} <br /> {{val-de|Bisdom Selen}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1218
|gads_beigas            = 1226
|
|event_start            = Dibināta Daugavas kreisā krasta zemju kristīšanai
|date_start             =
|event_end              = Likvidēja pēc zemgaļu piekrišanas kristīties, sadalot teritoriju [[Rīgas bīskapija]]s un [[Zemgales bīskapija]]s starpā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Sēlpils pils|Sēlpils]], [[Babītes pilskalns|Babīte]], [[Mežotne]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]] (gar Lielupi un ap Sēlpili)
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lipes Bernhards]]
|leader2                = [[Lamberts (bīskaps)|Lamberts]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1218.-1224.
|year_leader2           = 1224.-1226.
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Sēlijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Sēlijas bīskapija''' ({{val|la|episcopatus Seloniensis}}) (1218—1226) bija īslaicīgi pastāvoša bīskapija [[Livonija|Livonijā]] ar mērķi pakļaut [[Katoļticība|katoļu ticībai]] Daugavas kreisā krasta iedzīvotājus. Aptvēra [[Sēlija|Sēliju]] un daļu no [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes ar [[Mežotne]]s pili Austrumzemgalē un [[Babītes pilskalns|Babītes pili]] (''castrum Babat'') [[Lielupe]]s lejtecē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus quagga.jpg
| att_nosaukums = [[Granta zebra]] (''Equus quagga boehmi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|     izplatība =

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences:
[[Kategorija:Bibliotēkas| ]]
[[Kategorija:Kultūra pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences: '''Konfūcisms''' (儒學, {{Audio|Chinese-RuXue(Confucianism).ogg|Rúxué}}) ir [[ētika|ētiska]] un [[filozofija|filozofiska]] uzskatu sistēma, kas cēlusies [[Ķīna|Ķīnā]]. Šo mācību iedibināja [[Konfūcijs]] (tradicionāli 551.-479. g. p. m. ē.), kurš bija slavens gudrais, kā arī nozīmīgs [[Ķīna|ķīniešu]] [[sociālā filozofija|sociālais filozofs]]. Konfūcisms par valsts [[ideoloģija|ideoloģiju]] kļuva [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā. Konfūcijs neizgudroja jaunus rīcības principus, bet gan apkopoja un attīstīja paražas, kurās liela loma bija [[patriarhāts|patriarhālai]] ģimenei, autoritātei, [[Hierarhija|hierarhijai]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts
| Logo                = [[File:Logo - IPEV.svg|120px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1992|1|13}}
| Sēdeklis            = [[Pluzāna]], {{FRA}}
| Vadība              = Žeroms Šapelā
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [https://www.institut-polaire.fr institut-polaire.fr]
}}
'''Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts''' ({{val|fr|Institut polaire français Paul-Emile Victor}}, ''IPEV'') ir [[Francija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros pētījumus [[Arktika|Arktikā]] un [[Antarktika|Antarktikā]]. Dibināts {{dat|1992|}}, reorganizējot 1947. gadā dibinātās Francijas Polārās ekspedīcijas, un nosaukts par godu franču polārpētniekam un etnogrāfam [[Pols Emīls Viktors|Polam Emīlam Viktoram]]. Galvenais birojs atrodas [[Pluzāna|Pluzānā]], [[Bretaņa|Bretaņā]].

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Нохчийн Республик Ичкери
''Nóxçiyn Respublik Içkeri''
|nosaukums_latv_val  = Čečenijas Republika (1991–1994)
Ičkērijas Čečenu Republika (1994–2000)
|sugasvārds          = Ičkērija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Austrumeiropa
|valsts              = Čečenija
|laikmets            = PSRS sabrukums
|statuss             = [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|Daļēji atzīta valsts]]
Trimdas valdība (kopš 2000. gada)
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[pusprezidentāla republika]] (1991–1996)
[[Islāma republika]]<ref>https://web.archive.org/web/20160310132322/http://zhaina.com/history/261-konstitucija-chechenskojj-respubliki.html</ref> (1996–2000)
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1991
|gads_beigas         = 2000
|
|year_exile_start    = 2000
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Pasludināta republika
|date_start          = {{dat|1991|6|8||bez}}
|event_end           = Pasludināts [[Kaukāza emirāts]]
|date_end            = {{dat|2007|10|27||bez}}
|
|event1              = Pasludināta neatkarība
|date_event1         = {{dat|1991|11|1||bez}}
|event2              = Sākas [[Pirmais Čečenijas karš]]
|date_event2         = {{dat|1994|12|11||bez}}
|event3              = Sākas [[Otrais Čečenijas karš]]
|date_event3         = {{dat|1999|8|26||bez}}
|event4              = Groznijas krišana
|date_event4         = {{dat|2000|2|6||bez}}
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                  = Čečenijas-Ingušijas APSR
|flag_p1             = Flag_of_the_Chechen-Ingush_ASSR.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Čečenija
|flag_s1             = Flag_of_the_Chechen_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  = Kaukāza emirāts
|flag_s2             = Flag_of_the_Islamic_Jamaat_of_Ichkeria.svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_Chechen_Republic_of_Ichkeria.svg
|flag                = Ičkērijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat_of_arms_of_the_Chechen_Republic_of_Ichkeria.svg

sentences:
{{catmore|anaboliskie steroīdi}}
[[Kategorija:Dzimumhormoni]]
[[Kategorija:Steroīdi]]

sentences: {{Commonscat|Islands by country|Salas pēc valsts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences: {{Commonscat|Rowers from the Spain|Spānijas airētāji}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Eižens Finks
| vārds_orig =
| attēls = Eižens Finks.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = pases fotogrāfija (1922)
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 25
| dz_vieta = vilciens Viļņa - Žitomira vai <br />[[Limbaži]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1958
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Rīga]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[čigāns]]/[[vācietis]]<ref>[https://naba.lsm.lv/lv/raksts/rigas-stasti/iemuzinat-redzamo-un-saskatit-neredzamo.-fotografs-un-gaisregis-.a125295/ LSM. Iemūžināt redzamo un saskatīt neredzamo. Fotogrāfs un gaišreģis Eižens Finks]</ref>
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Eižens Finks''' (1885—1958) bija fotogrāfs un [[Maģija|gaišreģis]] Latvijā, reizēm dēvēts par latviešu [[Nostradams|Nostradamu]].<ref>[https://jauns.lv/raksts/sievietem/5987-vins-bija-latvijas-nostradamus-izcila-gaisrega-eizena-finka-paregojumi?page=0 Jauns.lv. Viņš bija Latvijas Nostradamus. Izcilā gaišreģa Eižena Finka pareģojumi]</ref> Viņam piedēvēja spēju pareģot [[nākotne|nākotni]], kas reizēm precīzi piepildījās.<ref>Anita Siliņa „Eižens Finks - leģenda”. — Jumava, Rīga, 2006. {{ISBN|9984380580}} 60 lpp.</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
[[Kategorija:Centrs-Rietumi]]
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Centrs-Rietumi]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = ''MrBeast''
| vārds_orig =
| attēls = MrBeast in a Fidias YouTube Video in April 2022.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Džimijs Donaldsons 2022. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1998
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{Vieta|ASV|Kanzasa|Vičita}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nodarbošanās = ''[[YouTube]]'', uzņēmējs, filantrops
| ienākumi = 54 miljoni ASV dolāru (2021)
| darbības_gadi = 2012—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=[[File:Koryak shaman woman.png|240px]]
Korjaku šamaniete (1900. gads)
|tauta          = Korjaki
|skaits         = 7953 (2010)
|vieta          = {{RUS}}
[[Kamčatkas novads]]
[[Magadanas apgabals]]
|valoda         = [[krievu valoda]], [[korjaku valoda]], [[aļutoru valoda]]
|reliģija       = [[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas         =
|radi           = [[čukči]], [[kereki]], [[itelmeņi]]
}}
'''Korjaki''' ir [[Krievija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]].  Mīt galvenokārt [[Kamčatkas novads|Kamčatkas novada]] [[Korjaku apvidus|Korjaku apvidū]] un [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabala]] [[Ziemeļevenu rajons|Ziemeļevenu rajonā]]. 2010. gada Krievijas tautskaitē par korjakiem sevi atzina 7953 cilvēki. Pie korjakiem bieži pieskaita tiem tuvu radniecīgos [[aļutori|aļutorus]] (ap 40 cilvēku).<ref>[https://raipon.info/narody/koryaki/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Коряки]</ref>

sentences:
{{Noformējums}}
{{papildu atsauces+}}
'''Tālmācība''' ir studiju forma, kas ir īpaši piemērota strādājošiem cilvēkiem. Latvijā tālmācība aktualizējusies 20. gadsimta 90. gados. Tradicionāli par tālmācību tiek saukta izglītības ieguves forma, kuras pamatā ir pastāvīgas studijas bez tieša un nepārtraukta kontakta ar mācību spēku. Saskaņā ar LR Izglītības likumu, tālmācība tiek definēta kā neklātienes izglītības paveids.
Izvēloties tālmācību, pieaugušajam ir jābūt psiholoģiski gatavam rūpīgai studiju kursu apguvei, ir nepieciešams apzināties savas iepriekšējās zināšanas, spējas, intereses, vēlmes un vajadzības. Studējošajam ir jābūt gatavam pastāvīgam mācīšanās procesam. Tālmācībā iesaistīto pieaugušo var saukt par autonomu studējošo, kuru raksturo aktīva līdzdalība studiju procesā, uzskati, ka mācības ir sadarbība ar apkārtējo pasauli. Autonoms studējošais izprot savu mācīšanās stilu, viņam raksturīga aktīva pieeja mācību uzdevumiem, viņš spēj uzņemties risku savu mācību mērķu sasniegšanā, prot pamatot spriedumus un atzinumus.

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto atsauces (kuri izdevumi?)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Broņislavs Malinovskis
| vārds_orig = ''Bronisław Malinowski''
| attēls =Bronislawmalinowski.jpg
| dz_gads =1884
| dz_mēnesis =04
| dz_diena =07
| dz_vieta =[[Krakova]], [[Austroungārija]]<br />(mūsdienās {{POL}})
| m_gads =1942
| m_mēnesis=05
| m_diena=16
| m_vieta =[[Ņūheivena]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Ekonomikas skola]], [[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Jagaiļa Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]]
| zinātne =[[antropoloģija]]
| pasniedzēji = [[Vilhelms Vunts]], [[Edvards Vestermarks]]
| sasniegumi = [[sociālantropoloģija]]s klasiķis
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Broņislavs Kaspers Malinovskis''' ({{val|pl|Bronisław Kasper Malinowski}}; dzimis {{dat|1884|04|07}}, miris {{dat|1942|05|16}}) bija [[Polija|poļu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[antropoloģija|antropologs]], kurš bieži vien tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta ietekmīgākajiem antropologiem, pateicoties saviem darbiem attiecībā uz [[etnogrāfija|etnogrāfiskā]] lauka darba pētījuma tehniku, pētījumiem par [[Reciprocitāte (sociālā antropoloģija)|reciprocitāti]] un detalizētajiem [[Melanēzija]]s sabiedrību pētījumiem.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Grebenščikova vecticībnieku kopienas lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Rīga, Grebenščikova vecticībnieku baznīca 2002-11-03.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_size              =
| position =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Mazā Krasta iela 73|3s=Mazā Krasta iela}}
| latd  = | latm  = | lats  = | latNS  =
| longd = | longm = | longs = | longEW =
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = Lūgšanu nams
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Grebenščikova vecticībnieku kopienas lūgšanu nama ar klosteri apbūve
|      numurs = 6629
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Grebenščikova vecticībnieku kopienas lūgšanu nams''' ir [[Vecticībnieki|vecticībnieku]] [[dievnams]] [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Tajā darbojas pasaulē lielākā vecticībnieku draudze, tās sastāvā ir apmēram 25 tūkstoši ticīgo.<ref name="citariga">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.citariga.lv/lat/maskavas-forstate/baznicas/grebenscikova-lugsanas-nams/|title=Grebenščikova vecticībnieku lūgšanu nams|publisher=Citariga.lv|accessdate={{dat|2014|8|6||bez}}}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Tokyo Mew Mew
| show_name_2          = 東京ミュウミュウ
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Mewmew.jpg
| caption              = ''Tokyo Mew Mew'' pirmā sējuma vāks
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 2
| num_episodes         = 52
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              = ''[[Pierrot]]''
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|2002|4|6|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|2003|3|29|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''''Tokyo Mew Mew''''' ({{val-ja|東京ミュウミュウ}}, ''Tōkyō Myū Myū''), pazīstama arī kā '''''Mew Mew Power''''', ir japāņu [[manga]]s sērija, kuru uzrakstījis [[Reiko Jošida]] un ilustrējis [[Mia Ikumi]]. Šī sērija tika publicēta žurnālā ''[[Nakayoshi]]'' no 2000. gada septembra līdz 2003. gada februārim un vēlāk no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada maijā to visu septiņos ''[[tankōbon]]'' sējumos publicēja lielākais [[Japāna]]s grāmatu un laikrakstu izdevējs ''[[Kodansha]]''. [[Anime]] veidota 2002. gadā studijā ''[[Pierrot]]''.

sentences: '''Zvidzānu krogs''' ir bijušais [[krogs]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]], [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja]]s ([[A6]]) kreisajā pusē.

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences: {{Commons category|Buildings in Portugal|Celtnes un būves Portugālē}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Ernsts Adolfi
|     vārds_orig = ''Hermann Ernst Adolphi''
|         attēls = Hermann Adolphi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Austrumprūsija|Kēnigsberga}} <br />( tagad [[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - ārsts/dzejnieks [[Aleksis Adolfi]], māte - Erna, dzim. Hērvāgene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Amālija Edle fon Rennenkamfa (''Amalie Edle von Rennenkampff'') ; 2. Antonija fon Freimane (''Antonie von Freymann'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dislāpekļa oksīda molekulas modeļi

Dislāpekļa oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = slāpekļa(I) oksīds, slāpekļa oksiduls,
smieklu gāze, jautrības gāze,
slāpekļa(V) oksonitrīds
|           CAS numurs = 10024-97-2
|      ķīmiskā formula = N2O
|              molmasa = 44,013
|              blīvums = 1,977
|  kušanas temperatūra = −90,86 °C
| viršanas temperatūra = −88,48 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,15 g/100 ml (15 °C)
|                 citi =
}}
'''Dislāpekļa oksīds''' (N2O) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — viens no [[slāpekļa oksīdi]]em. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] dislāpekļa oksīds ir bezkrāsaina, nedegoša (degšanu uzturoša), par gaisu smagāka gāze ar vāju, patīkamu saldenu smaržu un piegaršu. Nav indīgs, bet ieelpojot rada reibinošu efektu, tādēļ tiek saukts par '''smieklu gāzi''' vai '''jautrības gāzi'''. Šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet nereaģē ar to (ir viens no retajiem [[sāļus neradošie oksīdi|sāļus neradošajiem oksīdiem]]). Šķīst arī [[etilspirts|etilspirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[sērskābe|sērskābē]]. 40 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienā istabas temperatūrā dislāpekļa oksīds kļūst šķidrs. Maisījumā ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], [[amonjaks|amonjaku]], ētera tvaikiem, [[ciklopropāns|ciklopropānu]] un citām degošām vielām var būt sprādzienbīstams.

sentences:
'''Oksitocīns''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] peptīd[[hormons]], kam ir nozīme intimitātē, vairošanās procesos, [[Dzemdības|dzemdībās]] un sociālo attiecību veidošanā.<ref name="AHFS2015">{{tīmekļa atsauce|title = Oxytocin|url = http://www.drugs.com/monograph/oxytocin.html|publisher = The American Society of Health-System Pharmacists|accessdate = June 2015}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |vauthors = Olff M, Frijling JL, Kubzansky LD, Bradley B, Ellenbogen MA, Cardoso C, Bartz JA, Yee JR, van Zuiden M|title = The role of oxytocin in social bonding, stress regulation and mental health: an update on the moderating effects of context and interindividual differences|journal = Psychoneuroendocrinology|volume = 38|issue = 9|pages = 1883–94|date = Sep 2013|pmid = 23856187|doi = 10.1016/j.psyneuen.2013.06.019}}</ref> Tas tiek izlaists asinīs lielos daudzumos dzemdību laikā, kā arī stimulējot krūts zirnīša receptorus, tiek izraisīta oksitocīna līmeņa paaugstināšanās un piena izdalīšanās no [[piena dziedzeris|piena dziedzeriem]].<ref>Marieb Human Anatomy & Physiology 9th edition, chapter:16, p. 599</ref> Tas tiek lietots arī kā medikaments, lai veicinātu [[dzemdības]], kā arī samazinātu pēcdzemdību asiņošanu.
Oksitocīns ir hipotalāma hormons, kas tiek tieši izdalīts smadzenēs un nonāk perifērajā asinsritē caur aizmugurējo [[hipofīze]]s daļu, un regulē virkni fizioloģisku procesu, ieskaitot ēšanas paradumus un vielmaiņu. Grauzējiem un primātiem (kas nav cilvēkveidīgie primāti) ilgstoša oksitocīna ievadīšana noved pie svara pazemināšanās, samazinot pārtikas uzņemšanu, palielinot enerģijas patēriņu un veicinot lipolīzi. Oksitocīns var uzlabot glikozes homeostāzi, neatstājot ietekmi uz svaru.<ref>E.A. Lawson The effects of oxytocin on eating behaviour and metabolism in humans, https://www.nature.com/articles/nrendo.2017.115</ref>

sentences: '''Objektīvs''' ir [[gaisma|gaismu]] savācoša [[optika|optiskā]] [[sistēma]], kura ataino objektu. Objektīva sastāvdaļas var būt gan [[lēca]]s, gan [[spogulis|spoguļi]]. Objektīvs tiek piemontēts [[fotoaparāts|fotoaparāta]] korpusam. Tāpat kā pats objekts, arī radītais attēls ir [[3D|trīsdimensionāls]]. Lai arī pietiktu ar vienu parastu izliektu lēcu, tādas nepieciešamas vairākas, lai novērstu attēla kropļojumus. Atainoti tiek visi objekti, kas nokļūst objektīva redzeslaukā. Principā nav atšķirību starp objektīvu, kuru izmanto fotoaparātam, objektīvu, kuru izmanto [[mikroskops|mikroskopam]] un objektīvu, kuru izmanto [[teleskops|teleskopam]]. Atšķirības ir tikai [[stikls|stikla]] (izmanto arī citus materiālus, stikls ir visizplatītākais) elementos, to izvietojumā un citos parametros, kas veido objektīva raksturlielumus. Atkarībā no pašas ierīces konstrukcijas, kas tiek izmantota attēla iegūšanai, objektīvs var būt pastāvīgi fiksēts pie aparāta vai arī nomaināms ar citiem objektīviem.

sentences:
{{cita nozīme|musulmaņu skatījumu uz Dievu|terminu "Allāhs"|Allāhs}}
{{islāms}}
'''Dievs''' ({{val|ar|ﷲ}}, {{izrunā|alla:h}}) [[islāms|islāmā]] ir neatkārtojams un nedalāms visuma radītājs un cilvēces tiesnesis.

sentences: '''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

sentences:
{{Operteātra infokaste
|        nosaukums = Erevānas Valsts krievu drāmas teātris
|           attēls = Stanislavski Russian Theatre of Yerevan - 2021-12-03.jpg
|         paraksts = K. Staņislavska vārdā nosauktais Erevānas Valsts krievu drāmas teātris
|            vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}, Abovjana iela 7
| dibināšanas gads = {{dat|1937|11|15||bez}}
|        direktors = Marianna Mhitarjana
|         režisors = Nora Grigorjana
|       lielā zāle = 514 vietas
|       mājas lapa = {{URL|http://www.stanislavski.am}}}}
'''Erevānas Valsts krievu drāmas teātris''' ir drāmas teātris [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Tas dibināts 1937. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =2010-kabini-purple-heron.jpg
 |    att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 |        dzimta = Ardeidae
 |     dzimta_lv = Gārņu dzimta
|   apakšdzimta=Ardeinae
|  apakšdzimta_lv=Gārņu apakšdzimta
 |         ģints = Ardea
 |      ģints_lv = Gārņi
 |          suga = Ardea purpurea
 |       suga_lv = Rudais gārnis
 |      binomial = Ardea purpurea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Rudais gārnis''' (''Ardea purpurea'') ir liela auguma [[gārņu dzimta]]s (''Ardeidae'') putns, kas pieder [[gārņi|gārņu ģintij]] (''Ardea''). Tas ligzdo [[Eiropa]]s centrālajā daļā un dienvidos, [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija]]s dienvidos un dienvidaustrumos.<ref name=iuc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/106003725/0 |title=IUCN: Ardea purpurea |access-date={{dat|2013|06|20||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121113195120/http://www.iucnredlist.org/details/106003725/0 }}</ref> Eiropas [[Palearktika]]s putni ir gājputni un ziemo Āfrikā uz dienvidiem no [[Sahāra]]s, nepārsniedzot ekvatoru, daži [[Vidusjūra]]s piekrastē, [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], kā arī [[Pakistāna|Pakistānā]].<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvx_ardpur.htm |title=Ornitofaunistika: Rudais gārnis |access-date={{dat|2013|06|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091018203535/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvx_ardpur.htm |archivedate={{dat|2009|10|18||bez}} }}</ref> Āzijas izplatības areāla ziemeļu populācijas migrē nedaudz uz dienvidiem. Rudajam gārnim izšķir 4 pasugas.<ref name=iuc/><ref name=ark/>

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Algejas Alpi
|attēls                 = Grosser_Krottenkopf.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krotenšpice, Efneršpice un Groserkotenkopfs
| map = Karte_Allgäuer_Alpen.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.311944 | latNS  = N
| longd = 10.356111 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groserkotenkopfs]]
|augstums               = 2 656
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coati roux Amiens 4.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| cilts=Nasuina
| cilts_lv=Koati
| ģints =Nasua
| ģints_lv=Parastie koati
| suga=Nasua nasua
| suga_lv=Dienvidamerikas koati
| binomial=Nasua nasua <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
| izplatība=

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jānis
|      dzimšanas datums = ap 6. gadu
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 27. decembris ([[Romas katoļu baznīca]])<br>26. septembris ([[Pareizticība|pareizticīgie]])
|                  godā = Kristietība
|                attēls = Hans_Memling_039.jpg
|         attēla izmērs = 100px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = [[Efesa]], [[Romas impērija]]
|             nosaukums = [[12 apustuļi|Apustulis]]
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais Jānis''' ({{val|arc|ܝܘܚܢܢ ܫܠܝܚܐ}}, {{transl|arc|Yohanan Shliha}}; {{val|he|יוחנן בן זבדי}}, {{transl|arc|Yohanan Ben Zavdai}}, {{val|la|Ioannes}}; dzimis ap 6. gadu, miris ap 100. gadu) bija viens no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] [[apustulis|apustuļiem]]. Cebedeja un Salomes dēls, [[Jēkabs (Cebedeja dēls)|apustuļa Jēkaba]] brālis. [[Marka evaņģēlijs|Marka evaņģēlijā]] 3:17 gan Jānis, gan viņa brālis Jēkabs ir nosaukti par ''Boanerges'', kas nozīmē ‘[[Pērkons (dabas parādība)|pērkona]] dēli’. Tā kā evaņģēlijos Jānis vienmēr tika nosaukts pēc Jēkaba, uzskatāms, ka Jēkabs bija vecāks par Jāni.

sentences:
{{cita nozīme|mākoņdatošanas pakalpojumu|mūzikas grupu|AWS}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon Web Services, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon Web Services Logo.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = [[tīmekļa pakalpojumi]], [[mākoņskaitļošana]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Amazon]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://aws.amazon.com/ aws.amazon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Amazon Web Services, Inc.''''' ('''''AWS''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Amazon|Amazon.com]]'' meitasuzņēmums, kas nodrošina [[mākoņdatošana]]s platformas [[programmatūra kā pakalpojums|pēc pieprasījuma]] privātpersonām, uzņēmumiem un valsts institūcijām uz maksas abonēšanas pamata.

sentences: 1938. gada 31. janvāra lēmums līdz 15. aprīlim pagarināt [[NKVD nacionālās operācijas]] poļu, latviešu, vācu, igauņu, somu, grieķu, irāņu, [[Harbina|harbiniešu]], ķīniešu un rumāņu "spiegu-diversantu kontingenta" sagrāvei ar [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]], [[Vjačeslavs Molotovs|Vjačeslava Molotova]], [[Lazars Kaganovičs|Lazara Kaganoviča]], [[Kliments Vorošilovs|Klimenta Vorošilova]], [[Anastass Mikojans|Anastasa Mikojana]] un [[Vlass Čubars|Vlasa Čubara]] parakstiem]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences: '''Saldūdens''' ir [[ūdens]], kur izšķīdušo [[sāļi|sāļu]] saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams [[upe|upēs]], [[ezers|ezeros]], [[ledājs|ledājos]], [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņos]]. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku [[nokrišņi]] — [[lietus]], [[sniegs]].

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = #FFFFFF
 | bg_color        = #708090
 | nos             = ''Noah''
 | logo_links      = FC_Noah-logo.png
 | logo_izm        = 150px
 | pilns           = ''Football Club Noah''
 | iesauka         =
 | pilsēta         = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
 | līga            = [[Armēnijas Premjerlīga]]
 | sez             = 2022.—2023.
 | poz             = 8. vieta
 | dib             = 2017
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         =
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = ''Alashkert'' stadions
 | ietilp          = 6850
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            = {{flaga|Armēnija}} Karens Abramjans
 | menedžeris      =
 | tren            = {{flaga|Moldova}} Igors Pikuščaks
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
| pattern_la1 = _noah1920h
| pattern_b1  =  _noah1920h
| pattern_ra1 = _noah1920h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 =
| leftarm1    = 000000
| body1       = 000000
| rightarm1   = 000000
| shorts1     = 000000
| socks1      = FFFFFF
| pattern_la2 =_noah1920a
| pattern_b2  =_noah1920a
| pattern_ra2 =_noah1920a
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2    = 4FD2CF
| body2       = 4FD2CF
| rightarm2   = 4FD2CF
| shorts2     = 4FD2CF
| socks2      = FFFFFF
| pattern_la3 =_noah1920t
| pattern_b3  =_noah1920t
| pattern_ra3 =_noah1920t
| pattern_sh3 =
| pattern_so3 =
| leftarm3    = FFB6C1
| body3       = FFB6C1
| rightarm3   = FFB6C1
| shorts3     = 000000
| socks3      = 000000
}}

sentences:
{{labs raksts}}
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros vienlīdzīgie teikuma locekļi ir atzīmēti '''treknrakstā'''.
# Šodien mežā redzēju '''sīkus, panīkušus''' kociņus.
# Uz dzimšanas dienas svinībām tika uzlūgti '''draugi''' un '''klauns''' bērnu izklaidei.
# Briedi pretējā ceļa pusē redzēja gan '''Jānis''', gan '''Ilva''', gan '''onkulis'''.
# Vakar mēs visi — '''es, Jānis, Mārtiņš, Gvido''' un '''Mareks''' — mācījāmies eksāmenam.
}}
'''Vienlīdzīgi teikuma locekļi''' ir tādi funkcionāli līdzvērtīgi{{sfn2|Latviešu valodas gramatika|2013|p=801}} [[teikuma locekļi]], kas teikumā paskaidro vienu un to pašu vārdu un atbild uz vienu un to pašu jautājumu. Vienlīdzīgus teikuma locekļus var veidot gan divi, gan vairāk nekā divi viena nosaukuma (piemēram, vairāki [[apzīmētājs|apzīmētāji]] vai [[apstākļi]]) teikuma locekļi.{{sfn2|Ceplīte|Ceplītis|1997|p=130}} Vienlīdzīgajiem teikuma locekļiem ir viena un tā pati sintaktiskā funkcija, tāpat tiem piemīt sakārtojuma sakars.{{sfn2|Ceplīte|Ceplītis|1997|p=130}} Vienlīdzīgi teikuma locekļi teikumā var atrasties gan līdzās, gan šķirti. Tie var būt saistīti gan ar [[saiklis|saikļiem]] (vienvārda, vienvārda atkārtotajiem, vairākvārdu, vairākvārdu pāru saikļiem), gan bez tiem. Ja saistījumā netiek izmantoti saikļi, tādā gadījumā to saistīšanai tiek izmantots [[komats]], retāk — [[domuzīme]], [[kols]] vai [[semikols]].{{sfn2|Blinkena|2009|p=227}} Var būt arī jaukts saistījums — daļa vienlīdzīgo teikuma locekļu tiek saistīti bez saikļa, daļa ar to.{{sfn2|Latviešu valodas gramatika|2013|p=803}} Vienlīdzīgi var būt jebkuri teikuma locekļi — gan [[teikuma virsloceklis|virslocekļi]], gan [[teikuma palīgloceklis|palīglocekļi]]. Parasti tie tiek kārtoti pēc izteikto darbību, norišu vai parādību secības.{{sfn2|Latviešu valodas gramatika|2013|p=802}}

sentences:
{{ExamplesSidebar|20%|
* '''Vienvārda saikļi'''
:un, arī, bet, tomēr, taču, jeb
* '''Vairākvārdu saikļi'''
:kaut gan, kaut arī, lai gan, lai arī, tā kā, tā ka,
* '''Sakārtojuma saikļi'''
:un, bet, tomēr, turpretim, jeb
* '''Pakārtojuma saikļi'''
:jo, lai, ka, kamēr
}}
'''Saiklis''' jeb '''konjunkcija''' ({{val|la|conjunctio}} — ‘savienojums, saiklis’) ir nelokāmu palīgvārdu [[vārdšķira]]. Saikļi norāda uz dažādām jēdzieniskajām un gramatiskajām attieksmēm starp vārdiem, vārdkopām, salikta teikuma daļām, kā arī starp patstāvīgu teikumu un tā iepriekšējo [[konteksts|kontekstu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Mazmeldri|suga=Trichophorum alpinum|suga_lv=Alpu mazmeldrs|autors=(L.) Pers.|binomial=Trichophorum alpinum|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=ERIOPHORUM ALPINUM.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Trichophorum|sinonīmi=Baeothryon alpinum <i>(L.) T.V.Egorova</i>}}'''Alpu mazmeldrs''' ({{val-la|Trichophorum alpinum}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga, kas savvaļā ir sastopama [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]] tuvās teritorijās kalnu un ziemeļu apvidos, tostarp reti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā. Dažāda lieluma grupas aug pārejas un augstajos (sūnu) [[Purvs|purvos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trichophorum-alpinum-l-pers/|title=Alpu mazmeldrs - Trichophorum alpinum (L.) Pers. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-30}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rucavas pagasts
| karte             = Rucavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Rucava
| platība           = 238,1
| iedzīvotāji       = 1249<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1249 / 238.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rucava.lv
}}

sentences: '''Zooloģija''' ({{val-el|ζῷον}} ''(zōon)'' — 'dzīvnieks'; ''λόγος (logos)'' — 'jēdziens, mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pētīšanu. Mūsdienās tas vairāk ir zinātņu komplekss, tas ir, zooloģija apvieno vairākas citas nozares. To iedala šādās nozarēs:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Bullfinch_male.jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 = Pyrrhula_pyrrhula_female_2.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| dzimta = Fringillidae
| dzimta_lv = Žubīšu dzimta
| ģints = Pyrrhula
| ģints_lv = Svilpji
| suga = P. pyrrhula
| suga_lv = Svilpis
| binomial = Pyrrhula pyrrhula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Svilpis''' jeb '''sarkankrūtītis''' (''Pyrrhula pyrrhula'') ir neliels [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputns]], kas mājo [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720671/0 IUCN: Pyrrhula pyrrhula]</ref> Kā liecina putna [[latviešu valoda|latviskie]] nosaukumi, citu vidū tas izceļas gan ar savu [[dziedāšana]]s (jeb pareizāk būtu sacīt — svilpošanas) prasmi, gan ārējo izskatu. Izšķir 10 svilpja [[pasuga]]s,<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Ekotoksikoloģija''' ir [[vides zinātne]]s apakšnozare, kas radās, apvienojot [[toksikoloģija]]s (zinātne par toksiskām vielām) un [[ekoloģija]]s (pētījumu objekts ir atsevišķu organismu kopienas un procesi dabas vidē) pamatatziņas un pētījumu metodes.

sentences: '''20. oktobris''' ir gada 293. diena (294. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 72 dienas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS REBIR
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = [[akciju sabiedrība]]
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1967. gads (1991. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rēzekne]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = būvniecības elektroinstrumenti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://rebir.lv rebir.lv]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''REBIR''' (oficiālais nosaukums '''Rēzeknes speciālās ekonomiskās zonas akciju sabiedrība REBIR''') ir [[Latvija]]s uzņēmums, būvniecības elektroinstrumentu ražotājs. Tā ražotne un administrācija atrodas [[Rēzekne|Rēzeknē]], Rēzeknes speciālajā ekonomiskajā zonā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
[[Datu pārvaldība]]s un [[datu bāze]]s analīzē '''datu domēns''' tiek attiecināts uz jebkurām unikālām vērtībām, kuras var saturēt [[datu elements]]. Noteikt domēna robežu var vienkārši ar [[datu tips|datu tipu]], kas satur [[uzskaite|uzskaitītas]] saraksta tipa vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://books.google.co.uk/books?id=3BXTfCtR8zsC&pg=PA302|title=Enterprise knowledge management: the data quality approach|first=David|last=Loshin |work=books.google.co.uk |year=2001|ISBN=978-0124558403 |accessdate=19 August 2011}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 47
|             5. čaula = 1
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ag
|             atommasa = 107,8682
|   valences elektroni = [Kr]4d105s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kodināta dabiskā sudraba paraugs un 5 [[lats|latu]] monēta no sudraba
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,93
|              blīvums = 10490
|  kušanas temperatūra = 1234,93 K (961,78 °C)
| viršanas temperatūra = 2435 K (2162 °C)
}}

sentences: '''18. janvāris''' ir gada 18. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 347 dienas (348 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pērlhārbora
 | oriģinālnos = ''Pearl Harbor''
 |      attēls = pearl harbor movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, kara filma, drāma
 |    režisors = [[Maikls Bejs]]
 |  producents =
* [[Džerijs Brukhaimers]]
* Maikls Bejs
 |   scenārijs = [[Randals Voless]]
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Keita Bekinseila]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Džons Voits]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Touchstone Productions]]''
* ''[[Jerry Bruckheimer Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2001|5|11|Pērlhārbora un Havaju salas|2001|5|25|ASV|}}
 |      ilgums = 179 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001|title=Pearl Harbor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2018|03|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180312070950/http://bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|140 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pearlharbor.htm|title=Pearl Harbor (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|449,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pērlhārbora"''' ({{val|en|Pearl Harbor}}) ir 2001. gada romantiska kara drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Džošs Hārtnets]], [[Keita Bekinseila]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Toms Saizmors]] un [[Džons Voits]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2001|5|11||bez}} [[Pērlhārbora|Pērlhārborā]] [[Havaju salas|Havaju salās]].

sentences:
pie klavierēm.]]
'''Pianists''' ir individuāls mūziķis, kurš spēlē [[klavieres]]. Tā kā lielākajā daļā rietumu mūzikas veidu izmanto klavieres, pianistiem ir plašs repertuārs un plašs stilu klāsts, no kuriem izvēlēties, tostarp tradicionālo [[Klasiskā mūzika|klasisko mūziku]], džezu, [[Blūzs|blūzu]] un visa veida [[Populārā mūzika|populāro mūziku]], tostarp [[Rokmūzika|rokenrolu]]. Lielākā daļa pianistu zināmā mērā var viegli spēlēt arī citus taustiņinstrumentus, piemēram, [[Sintezators|sintezatoru]], [[Klavesīns|klavesīnu]], [[čelesta|čelestu]] un [[ērģeles]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vitis vinifera
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Vitis vinifera 001.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Vitales
| rinda_lv = Vīnkoku rinda
| dzimta = Vitaceae
| dzimta_lv = Vīnkoku dzimta
| ģints = Vitis
| ģints_lv = Vīnkoki
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| suga = Vitis vinifera
| suga_lv = Īstais vīnkoks
}}'''Īstais vīnkoks''' ({{val|la|Vitis vinifera}}) ir [[vīnkoku dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Āzija]]s dienvidrietumos, no [[Maroka]]s un [[Portugāle]]s ziemeļiem līdz [[Vācija]]s dienvidiem un [[Irāna]]s ziemeļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000|title=The Euro+Med Plantbase Project - Taxon Summary Page|website=web.archive.org|access-date=2023-06-26|date=2007-09-28|archive-date=2007-09-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20070928003507/http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Brīnums
 | oriģinālnos = ''Wonder''
 |      attēls = Brinums.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts = Filmas plakāts
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Stīvens Čboskis]]
 |  producents =
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Tods Lībermans]]
 |   scenārijs =
* [[Džeks Torns]]
* Stīvens Čboskis
* [[Stīvs Konrāds]]
 |     aktieri =
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeikobs Tremblijs]]
* [[Mendija Patinkina]]
* [[Davīds Digss]]
 |      mūzika =
* [[Marselo Zavoss]]
* [[Bea Millere]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[TIK Films]]''
 | izplatītājs = ''Lionsgate''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|11|14|Losandželosa|2017|11|17|ASV|2017|12|22|Latvija|}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wonder-2017|title=Wonder|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 27, 2018|archive-date={{dat|2018|09|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180912140813/http://www.bbfc.co.uk/releases/wonder-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|305,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonder.htm|title=Wonder (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 27, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Brīnums"''' ({{val|en|Wonder}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvens Čboskis]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Ouens Vilsons]], [[Džeikobs Tremblijs]], [[Mendija Patinkina]] un [[Davīds Digss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|14||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Nissan Motorsport Ltd.
| logo = Nismo logo.svg
| logo_size = 250px
| type = Nodaļa
| genre = Tūnings/Sacīkstes
| founder =
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
| location = <!--modifies "Headquarters" entry-->
| locations = <!--# of locations-->
| origins =
| key_people = [[Yasuharu Nanba]] <br> [[Shoichi Miyatani]]
| area_served =
| products = [[Mašīna]]s/rezerves daļas
| services =
| revenue = ¥2.9 triljoni gadā
| operating_income =
| net_income =
| num_employees = 205
| parent = [[Nissan]]
| divisions =
| subsid =
| owner =
| caption =
| homepage = [https://www.nismo.com Nissan Motorsports EN/JP]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Šī ir latviešu grupas '''"[[Autobuss Debesīs]]" diskogrāfija'''.

sentences:
secība RNS molekulā. Katrs kodons atbilst vienai aminoskābei un sastāv no trim nukleotīdiem. Šādā veidā iRNS "norāda" ribosomām, kā sintezēt olbaltumvielu atbilstoši ģenētiskajam kodam]]
'''Informatīvā ribonukleīnskābe''' (informatīvā RNS vai iRNS), saukta arī par '''matrices ribonukleīnskābi''' (matrices RNS vai mRNS) ir [[ribonukleīnskābe]]s veids, kas satur informāciju par [[olbaltumviela]]s [[pirmējā struktūra|pirmējo struktūru]] ([[aminoskābe|aminoskābju]] secību olbaltumvielas molekulā). Angļu valodā mRNS biežāk dēvē par ''messenger ribonucleic acid'' — signālribonukleīnskābi.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Apajao
| official_name = ''Apayao''
| image_skyline = Dibagat river.JPG
| imagesize =
| image_caption = Digabatas upe [[Kabugao]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Apayao in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1995
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4413.35
| population_total = 124366
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =18 | latm = 05 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 10 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Kabugao]]/[[Luna (Filipīnas)|Luna]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[isnagi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-APA
| website                  = {{URL|http://www.apayao.gov.ph/}}
}}
'''Apajao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Apayao}}, {{val|en|Province of Apayao}}, {{val|ilo|Probinsia ti Apayao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 133 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir [[Kabugao]], bet administratīvās iestādes atrodas [[Luna (Filipīnas)|Lunā]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie [[iloki]] (51 %), kā arī aborigēnās kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[isnagi]] (30 %), [[malauegi]] (4 %), [[isnegi]] (3 %), [[kalingi]] (3 %).

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata
|image = Mort de Sardanapale - Eugène Delacroix - Musée du Louvre Peintures RF 2346 - après restauration octobre 2023.jpg
}}
'''''Sardanapala nāve''''' ({{val|fr|La Mort de Sardanapale}}) ir franču glenzotāja [[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā]] eļļas krāsas glezna, tapusi 1827. gadā. Tā šobrīd atrodas [[Luvra|Luvrā]], [[Parīze|Parīzē]].<ref>[http://www.louvre.fr/oeuvre-notices/la-mort-de-sardanapale Louvre catalogue entry]</ref>
Neliela paša Delakruā 1844. gadā radīta kopija atrodas [[Filadelfijas mākslas muzejs|Filadelfijas mākslas muzejā]].<ref>[http://www.googleartproject.com/collection/philadelphia-museum-of-art/artwork/the-death-of-sardanapalus-ferdinand-victor-eugene-delacroix-french-1798-1863/807042/ Google Art Project, accessed February 11, 2013]</ref>

sentences:
13. gadsimta kultūrslānī atrastie māla apmetuma fragmenti ar [[stabule|stabulētāja]] tēlu, [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs]].]]
'''Mūziķis''' ir [[persona]], kuras darbība saistīta ar [[Mūzika|mūziku]]. Mūziķus var klasificēt pēc to darbības:
* [[Instrumentālists|instrumentālisti]] spēlē [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentus]];
* [[Dziedātājs|dziedātāji]] izmanto savu [[Balss|balsi]];
* [[Komponists|komponisti]], [[Aranžētājs|aranžētāji]], [[Dziesmu rakstītājs|dziesmu rakstītāji]] mūziku pieraksta [[Nots|nošu]] veidā vai ieraksta kādā no [[audio]] formātiem;
* [[Diriģents|diriģentu]] uzdevums ir vadīt [[Koris|korus]], [[Ansamblis|ansambļus]] un [[Orķestris|orķestrus]].

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=102 ; 408|ipa-text=b̪|ipa-image=Dental_b.svg|ipa-entity=b&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=b_d|kirshenbaum=b<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiced_labiodental_plosive.ogg}}
'''Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] reti sastopams [[līdzskanis]], ko izrunā līdzīgi [[balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|{{IPA|[b]}}]], tikai gaisa plūsmas noslēgšanai [[lūpas|apakšlūpa]] tiek piespiesta [[zobi|augšzobiem]], kā artikulējot [[balsīgs labiodentāls berzenis|{{IPA|[v]}}]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Moro
|attēls          =
|image_caption   = [[Tausūgi|Tausūgu]] dejotāji
|native_name = ''Moro''
|skaits=ap 8 miljoni
|vieta={{PHL}}
|valoda=moro valodas
[[sebuāņu valoda]]
[[čavakano]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[visaji]]
}}
'''Moro''' (''Moro'') ir kopīgs apzīmējums [[Filipīnas|Filipīnu]] dienvidrietumus apdzīvojošo [[musulmaņi|musulmaņu]] tautām.<ref>{{PZT|492|Moro}}</ref> Nosaukums cēlies no [[spāņu valoda]]s ''moro'' ([[mauri]]) — vārda, ar ko apzīmēti musulmaņi. Moro tautu kopējais skaits Filipīnās tiek lēsts ap 8 miljoni, bet tiem nereti pieskaita arī citu tautu musulmaņus. Apdzīvo galvenokārt [[Mindanao]] salas dienvidrietumus un [[Sulu arhipelāgs|Sulu arhipelāgu]], kur 2019. gadā nodibināts [[Bangsamoro]] autonomais reģions; tajā dzīvo nedaudz vairāk kā puse no moro kopskaita.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''EDtv''
| attēls                   = Edtvposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = satīriska filma, komēdija
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
| scenārija autors         =
* [[Louels Gancs]]
* [[Babalū Mandels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženna Elfmana]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Elena Didženeresa]]
* [[Sallija Kirklenda]]
* [[Mārtins Lando]]
| mūzika                   =
* [[Rendijs Endelmans]]
* ''[[Bon Jovi]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|3|26||bez}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ed-tv-1999|title=EDtv|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 1, 2019|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401125243/http://www.bbfc.co.uk/releases/ed-tv-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=edtv.htm|title=EDtv (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''EDtv''''' ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska komēdija, kas balstīta uz Kvebekas filmu ''Louis 19, King of the Airwaves''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Rons Hauards]]. Galvenās lomas atveido [[Dženna Elfmana]], [[Metjū Makonahijs]], [[Vudijs Harelsons]], [[Elena Didženeresa]], [[Sallija Kirklenda]] un [[Mārtins Lando]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|26||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences: '''Lādiņpārneses ierīce'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/l%C4%81di%C5%86p%C4%81rneses%20ier%C4%ABce |title= Lādiņpārneses ierīce |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2019. gada 6. martā}}</ref> jeb '''lādiņsaites matrica'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/lādiņsaites%20matrica |title= Lādiņsaites matrica |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2023. gada 22. maijā}}</ref> ({{val|en|charge coupled device}}, saīsināti ''CCD'') ir starojuma uztvērējs — fotoelektrisku [[pusvadītājs|pusvadītāju]] matrica ar ļoti augstu jutību. Katrs lādiņsaites matricas elements uzkrāj elektrisko lādiņu proporcionāli uz to krītošā starojuma intensitātei. To lieto arī [[videokamera|videokamerās]] un [[ciparkamera|ciparkamerās]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šrūsberi katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Shrewsbury_Cathedral_from_Town_Walls.jpg
| image_size            =
| caption               = Šrūsberi katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Šrūsberi katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.7053
| longd                 = -2.754
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Šropšīra|Šrūsberi}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[E. V. Pjūdžins]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1852. gads
| year_completed        = 1856. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Šrūsberi katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3100"
}
</mapframe>
'''Šrūsberi katedrāle''' ({{val|en|Shrewsbury Cathedral}}) jeb '''Kristiešu palīdzības Dievmātes un Sv. Alkantaras Pētera katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Our Lady Help of Christians and Saint Peter of Alcantara}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Šropšīra]]s grāfistes [[Šrūsberi]]s pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Šrūsberi diecēze]]s galvenā baznīca. [[Neogotika|Neogotiskā]] katedrāle celta no 1852. lidz 1856. gadam un tās projekta autors ir [[E. V. Pjūdžins]] (''E. W. Pugin'', 1834—1875).

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
 |         image =
 | image_caption =Persiešu apdzīvoto Irānas provinču karte (2010)
 |         group = Persieši
{{ara|فارسی‌زبان}}
 |           pop = persiešu skaits variē no 35 līdz 90 miljoniem
 |      popplace = {{IRN}}
{{TUR}}
{{IRQ}}
 |     languages = [[persiešu valoda]] (un dažādās tās variācijas, piemēram, [[dari]])
 |          rels = dominējoši [[šiītu islāms]], arī [[sunnītu islāms]], [[sūfisms]], [[kristietība]], [[bahāisms]], [[jūdaisms]] un [[zoroastrisms]]
 |          radi = [[irāņu tautas]], [[azerbaidžāņi]]
}}

sentences:
{{Infobox protected area
|name            = Rašmora kalna nacionālais memoriāls
|photo           = File:Mount Rushmore National Treasure.jpg
|photo_caption   = Rašmora kalns ar Vašingtona, Džefersona, T. Rūzvelta un Linkolna skulptūrām
|map             = ASV
|relief          = 1
|map_caption     =
| latd                 = 43.878889
| longd                = -103.459722
|location        = [[Peningtonas apgabals]], [[Dienviddakota]]
|nearest_city    = [[Keistona]], [[Dienviddakota]]
|coords_ref      =
|area_acre       = 1278
|authorized      = 1925. gada 3. marts
|visitation_num  = 2074986
|visitation_year = 2020
|visitation_ref  = <ref name=tourismstat>{{cite web|url=https://www.nps.gov/moru/learn/management/statistics.htm|title=Park Statistics|author=<!--Staff writer(s); no by-line.-->|publisher=National Park Service|access-date=March 10, 2021}}</ref>
|governing_body  = [[Nacionālo parku dienests]]
|website         = {{URL|www.nps.gov/moru}}
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000718
}}
}}
<mapframe text="Glečera nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q83497"
}
</mapframe>

sentences: '''Herbiga—Haro objekts''' ir neliels [[miglājs|miglāja]] apgabals, kas saistīts ar jaunām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Tie veidojas, kad [[gāze]], kura tiek izmesta no šīm jaunajām zvaigznēm, mijiedarbojas ar putekļiem. Tālāk tā izplatās ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz vairākus simtus [[kilometrs|kilometru]] [[sekunde|sekundē]]. Herbiga—Haro objekti parasti ir raksturīgi apgabaliem, kuros notiek intensīva zvaigžņu veidošanās; bieži vien tie ir novērojami blakus vientuļām zvaigznēm, izstieptas [[rotācijas ass]] virzienā.

sentences: '''Spēka moments''' raksturo [[spēks|spēka]] spēju izraisīt ķermeņa [[Griezes kustība|rotāciju]] attiecībā pret rotācijas asi.<ref name=":02">{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694796|page:79|title=Fizikas rokasgrāmata|website=gramatas.lndb.lv|access-date=2023-12-26|pages=74, 75}}</ref> Kā formulu to pieraksta:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Valgundes pagasts
| karte             = Valgundes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Valgunde
| platība           = 210,44
| iedzīvotāji       = 1710
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 2117 / 210.44 round 1}}
| izveidots         = 1867
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.valgunde.lv
}}

sentences:
Minerāla [[kvarcs|kvarca]] paveidi.
{{Commonscat|Quartz}}

sentences:
[[Kategorija:Latviešu etniskās grupas]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpuslaulības nedēļa
| attēls                   =  Hall Pass Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hall Pass''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Bendžamins Vaisbrens]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
* [[Dž. B. Rodžerss]]
* [[Marks Čarpentjers]]
| scenārija autors         =
* [[Pīts Džonss]]
* [[Kevins Barnets]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženna Fišere]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Aleksandra Dadario]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Stīvens Meršants]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|25|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011|title=Hall Pass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623144633/https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hallpass.htm|title=Hall Pass|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpuslaulības nedēļa"''' ({{val|en|Hall Pass}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženna Fišere]], [[Ričards Dženkinss]], [[Aleksandra Dadario]], [[Kristīna Eplgeita]] un [[Stīvens Meršants]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|25||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences:
{{Commonscat|Fagales|Dižskābaržu rinda}}
{{Catmore}}
[[Kategorija:Divdīgļlapji]]

sentences: '''Sigma hiperons''' ir [[barioni|barions]], kas sastāv no 3 [[kvarki]]em - 1 vai 2 [[u kvarks|u kvarkiem]], 1 vai 2 [[d kvarks|d kvarkiem]] un [[s kvarks|s kvarka]] jeb dīvainā kvarka. Sigma hiperons pieder pie [[sigma daļiņa|sigma daļiņām]]. Atšķirībā no [[Lambda hiperons|lambda hiperona]], sigma hiperonu [[izotopiskais spins]] vienmēr ir 1.

sentences:
{{Citas nozīmes|sievieti, kura audzina bērnus|mamma (nozīmju atdalīšana)|mamma}}
 laikā]]
'''Māte''' ir [[sieviete]], kura ir devusi dzīvību [[bērns|bērnam]]. Dažreiz par mātēm uzskata arī tās sievietes, kuras audzina bērnus, kas nav tiešie viņas pēcteči. Patiesībā tās ir [[pamāte]]s vai [[audžumāte]]s. Arī tās sievietes, kuras [[adopcija|adoptē]] bērnus, dēvē par mātēm. Mātes mīļākā formā mēdz dēvē par '''māmiņām''', '''māmuļām''', '''māmulītēm''', '''māmuliņām''' un '''mammām'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krūdi
| attēls                   = The Croods poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Croods''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kriss Sanderss]]
* [[Kirks DeMiko]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|2|15|Berlīne|2013|3|22|ASV|2011|3|22|Latvija}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=croods.htm|title=The Croods (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|587,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krūdi"''' ({{val|en|The Croods}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kriss Sanderss]] un [[Kirks DeMiko]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Nikolass Keidžs]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]] un [[Ketrīna Kīnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|2|15||bez}} Berlīnē. Filmai 2020. gadā izdots turpinājums "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]".

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Valmiera (nozīmju atdalīšana)|Valmiera}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Valmiera
| tips                = stacija
| attēls              = Valmieras stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Valmieras stacijas pasažieru ēka
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = <!-- tikai gadskaitlis -->
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 4 + pievedceļi
| adrese              =
| latd  = 57 | latm  = 31 | lats  = 19 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 26 | longs = 27 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Bāle]] (7 km) <br /> [[Brenguļi (stacija)|Brenguļi]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Seda (stacija)|Seda]] (23 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 122
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{cita nozīme|vispārīgu atturēšanos no ēdieniem un dzērieniem|reliģisko gavēšanu|lielais gavēnis}}
[[File:Fasting 4-Fasting-a-glass-of-water-on-an-empty-plate.jpg|thumb|Gavēņa maltīte]]
'''Gavēšana''' jeb '''badošanās''' ir apzināta pilnīga vai daļēja [[atturība|atturēšanās]] no dažādu [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] lietošanas [[uzturs|uzturā]].<ref name="tezaurs"/> Gavēšanas laikā nereti atturas arī no [[tabaka]]s lietošanas. Gavēnis ir attiecināms uz laika periodu, kas lielāks par vienu [[diena|dienu]]. Kādu konkrētu pārtikas produktu vai dzērienu nelietošanu sauc par [[atturība|abstinenci]].{{fact}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Aklais randiņš
 | oriģinālnos = ''Man Up''
 |      attēls = AklaisRandins.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija
 |    režisors = [[Bens Palmers]]
 |  producents =
* [[Nira Parka]]
* [[Džeimss Bidls]]
* [[Reičela Priora]]
 |   scenārijs = [[Tesa Morisa]]
 |     aktieri =
* [[Leika Bella]]
* [[Saimons Pegs]]
* [[Kens Skots]]
* [[Harieta Voltera]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
* [[Šārona Horgana]]
* [[Rorijs Kinnears]]
 |      mūzika = [[Dikons Kinčlifs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Big Talk Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[StudioCanal Saban Brands]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|4|19|Tribekas filmu festivāls|2015|5|29|Pasaules pirmizrāde|2015|6|12|Latvija|}}
 |      ilgums = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-2015|title=Man Up|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=intl&id=manup.htm |title=Man Up (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 21, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160207145819/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=intl&id=manup.htm |archivedate={{dat|2016|02|07||bez}} }}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Aklais randiņš"''' ({{val|en|Man Up}}) ir 2015. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija]]s romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Bens Palmers]]. Galvenās lomas atveido [[Leika Bella]], [[Saimons Pegs]], [[Kens Skots]], [[Harieta Voltera]], [[Olīvija Viljamsa]], [[Šārona Horgana]] un [[Rorijs Kinnears]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|19||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Strasbūra
 | native_name              = ''Strasbourg''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = PetiteFrance.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Strasbūras vecpilsēta
 | image_flag               = Flag of Strasbourg.svg
 | image_shield             = FRA Strasbourg (lesser arms) COA.svg
 | pushpin_map              = France
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 48 | latm  = 35 | lats  = 4 | latNS  = N
 | longd = 7 | longm = 44 | longs = 55 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Elzasa]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Lejasreina]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[Senā Roma|romiešu]] laikos
 | seat_type                = Citi nosaukumi
 | seat                     = '''Schdroosburi''' ([[elzasiešu valoda|elzasiešu]])<br />'''Straßburg''' ([[vācu valoda|vācu]])
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Rolāns Rjē
 | area_land_km2            = 78,26
 | elevation_m              =
 | elevation_ft             =
 | elevation_max_footnotes  =
 | elevation_max_m          = 151
 | elevation_min_m          = 132
 | population_total         = 272 975
 | population_as_of         = {{dat|2006|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 3488
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 440 264
 | population_metro         = 638 670
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | area_code                = 0388, 0390, 0368
 | website                  = [https://www.strasbourg.eu/ strasbourg.eu]
 | footnotes                =
}}
'''Strasbūra''' (elzasiešu: ''Schdroosburi'', {{val|fr|Strasbourg}}), arī '''Strasburga'''<ref>{{LKV|XX.|40816}}</ref> ({{val|de|Straßburg}}) ir pilsēta [[Francija]]s austrumos netālu no [[Vācija]]s robežas pie [[Ille]]s ietekas [[Reina|Reinā]]. [[Elzasa]]s vēsturiskā galvaspilsēta. [[Elzasa]]s (''Alsace'') reģiona un [[Lejasreina]]s (''Bas-Rhin'') departamenta centrs. Vēsturiski pilsēta veidojusies un augusi [[Francija|franču]] un [[Vācija|vācu]] kultūru savstarpējā mijiedarbībā.

sentences: {{Commonscat|Fencers from the Spain|Spānijas paukotāji}}

sentences: '''''Whiskas''''' ir starptautisks [[kaķu barība]]s zīmols, kas ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas un lolojumdzīvnieku barības ražotāja ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' uzņēmējdarbības struktūrvienība. Uzņēmuma produktu klāstā ietilpst dažādas sausās un mitrās kaķu barības.

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences: '''Demonīms''' ({{val-el|demos (δῆμος) - "tauta"}}) ir termins, kurš apzīmē kādas vietas [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]]. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar [[valoda]]s nosaukumu, piemēram, demonīms ''amerikānis'' var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un tā tālāk.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Holts''' var būt:

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name         = Bara Refaeli
| vārds_orig   = ''Bar Refaeli''
| image        = Bar Refaeli 2011.jpg
| caption      = Bara Refaeli 2011. gadā
| birth_name   =
| birth_date   = {{Dzimšanas datums un vecums|1985|6|4}}
| birth_place  = {{vieta|Izraēla|Hodhašarona}}
| height       = 174 cm<ref name="official">[http://www.barrefaeli.co.il Top Model] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060720154949/http://www.barrefaeli.co.il/ |date={{dat|2006|07|20||bez}} }}. Bar Refaeli. Retrieved on 7 January 2011.</ref>
| occupation   = Modele, aktrise
| eyecolor     = Zilas<ref name="official"/>
| measurements = 89-60-89 (Eiropa) (35C-24-35)<ref name="official"/>
| dress size   = 6 (ASV); 36 (Eiropa)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.fashionmodeldirectory.com/models/Bar_Refaeli/ |title=FMD – Profile of fashion model Bar Refaeli |publisher=Fashionmodeldirectory.com |accessdate=16 March 2011}}</ref>
| shoe size    = 40 (Eiropa);<ref name="official"/> 9 (ASV)
| agency       = [[Storm Model Management]] (Londona)
ONE Management (Ņujorka)
[[IMG Models]] (Parīze)
| website      =
}}
'''Bara Refaeli''' ({{val-he|בר רפאלי}}, ''Bar Refaeli''; dzimusi {{dat|1985|6|4}}) ir Izraēlas modele un aktrise.

sentences:
s. Apakšējai vielai ir lielāka viskozitāte nekā augšējai vielai]]
'''Fluīds''' ({{val|la|fluidus}} — ‘tekošs’) jeb '''plūstoša viela''' [[fizika|fizikā]] ir [[viela]], kas pie [[bīdes deformācija]]s sāk plūst (deformējas). Pie plūstošām vielām pieder [[šķidrums|šķidrumi]], [[gāze]]s, [[plazma]] un atsevišķas plastiskas [[cieta viela|cietas vielas]]. Ar fluīdu pētniecību nodarbojas [[hidrodinamika|hidrodinamikā]] un [[aerodinamika|aerodinamikā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vilhelms fon Firkss
| attēls              =Frikss.png
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1933]]. gads
<!------ Otrais amats ------>
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1870|08|14}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kauņas guberņa|td=Lietuva}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|12|10|1870|08|14}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu tautas partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =ģeologs
| alma_mater          =[[Freiburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Vilhelms Frīdrihs Kārlis fon Firkss''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Karl von Fircks}}; {{dat|1870|08|14|N|bez}} — {{dat|1933|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ģeologs un politiķis. Bija [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]], [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences: '''Ksenofobija''' ({{val|grc|ξένος}}, ''xénos'' — ‘svešais’, ‘ārzemju’) ir [[fobija]] pret visu, kas ir svešs, nepazīstams. Tās parasti ir iracionālas [[bailes]] un [[naids]] pret svešiniekiem. Ksenofobija parasti izpaužas pret kādu personu grupu, piemēram, citu reliģiju pārstāvjiem, [[rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]], ciltīm, [[etniskā grupa|etniskajām grupām]], ārzemniekiem. Mūsdienu [[socioloģija|socioloģijā]] un [[sociālā psiholoģija|sociālajā psiholoģijā]] šīs parādības tiek aprakstītas skaidrākos analītiskajos terminos ([[starpgrupu konflikts]], [[etnocentrisms]], etniskie [[stereotips|stereotipi]] un [[aizspriedums|aizspriedumi]], sociālā [[neiecietība]] un tamlīdzīgi), taču tiem ir visiem vairākas kopīgas īpašības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Visu Reliģiju templis
| native_name         = {{ubl|''Храм всех религий''|''Барлык диннәр гыйбәдәтханәсе''}}
| image               = Kazan church edit1.jpg
| imagedate           =
| caption             =
| style               =
| location_town       = {{vieta|Krievija|Kazaņa}}, [[Tatarstāna]]
| map                 = Tatarstāna#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| latd                = 55
| latm                = 48
| lats                = 2
| latNS               = N
| longd               = 48
| longm               = 58
| longs               = 30
| longEW              = E
| architect           = [[Ildars Hanovs]]
| client              =
| construction_start_date= 1992
| completion_date     =
| floor_count         =
| floor_area          =
| url                 =
}}

sentences:
]]
'''Šūnakmens''' kopā ar irdenajiem [[saldūdens]] [[kaļķieži]]em sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar [[ezers|ezeru]] un [[avots|avotu]] nogulumiem pēcledus laikmetā jeb [[holocēns|holocēnā]] (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad [[Latvija|Latvijā]] bija labvēlīgi [[klimats|klimatiskie apstākļi]] ilgstošai [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar [[kalcija bikarbonāts|kalcija bikarbonātu]] (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā [[gaiss]], tā arī [[augi]] intensīvi absorbē [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]]. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu ([[Lībānu-Jaunzemju atsegums]], [[Raunas Staburags]]). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus [[hektārs|hektāru]] lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas [[niedres]], koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli [[kristalizācija|pārkristalizējas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Šūnakmens – Latvijas nacionālais ģeoloģiskais simbols|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=111&what=28|access-date={{dat|2017|07|05||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160401083214/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=111|archivedate={{dat|2016|04|01||bez}}}}</ref>

sentences: '''Karbīdi''' ir [[Elementu periodiskā tabula|elementu]] [[binārie savienojumi]] ar [[ogleklis|oglekli]]. Pie karbīdiem pieskaita tādu elementu savienojumus, kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par oglekli. Karbīdus iegūst, reaģējot attiecīgajam elementam vai tā [[oksīds|oksīdam]] ar oglekli augstās [[temperatūra|temperatūrās]]. Aktīvu ([[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]]) metālu karbīdi var reaģēt ar [[ūdens|ūdeni]], veidojot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Pārejas metālu karbīdi ir ļoti cietas vielas. [[silīcijs|Silīcija]] karbīds ir cieta, elektrību vadoša viela, kuru lieto sildelementiem.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences: '''Spiegošana''' ir [[slepena informācija|slepenas informācijas]] ievākšana, iegūšana, zagšana. Nereti šī informācija pēc tam tiek nodota tālāk citām personām, valstīm, citu valstu [[izlūkošanas dienests|izlūkošanas dienestiem]]. Personas, kuras veic šīs darbības, sauc par '''spiegiem'''. Spiegošana ir daļa no [[izlūkošana]]s. Spiegi ne tikai vāc informāciju, bet veic arī [[sabotāža]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Bickis
|     vārds_orig =
|         attēls = Bickis Janis.PNG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Valgalciems|Valgalciema]] „Beķeros”, [[Vandzenes pagasts]], [[Talsu apriņķis]],tagad [[Talsu novads]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Cēsis|Cēsīs]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = Agronomija, fitopatoloģija, [[botānika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = Priekuļu lauksaimniecības skola, Baltijas bio-entemoloģijas stacija, Latvijas Universitāte
|     akad_amats =
|     alma_mater = Rīgas Politehniskais institūts
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Latvijas augu notecējs (5 izdevumi), Priekuļu Lauksaimniecības skolas pamatlicējs, [[Augu aizsardzības institūts|Baltijas Bio-entemoloģojas stacijas]] dibinātājs, LU Lauksaimniecības fakultātes docents, Augu kaitēkļu un kaišu katedras izveidotājs un vadītājs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jānis Bickis''' (arī Bitzky, Bitckis) (1877 - 1933) bija [[latvieši|latviešu]] [[agronoms]], [[botāniķis]] un [[Fitopatoloģija|fitopatologs]]. Pedagogs. [[Vidzemes tehnoloģiju un dizaina tehnikums|Priekuļu Lauksaimniecības skolas]] pamatlicējs, [[Augu aizsardzības institūts|Baltijas Bioentomoloģijas stacijas]] dibinātājs. [[LLU Lauksaimniecības fakultāte|LU Lauksaimniecības fakultātes]] docents, Augu kaitēkļu un kaišu katedras izveidotājs un vadītājs. Sastādījis pirmo augu noteicēju latviešu valodā - J. Bickis [[Latvijas flora|"Latvijas augu noteicējs"]] (5 izdevumi).

sentences:
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]

sentences: '''Trāķieši''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Θρᾷκες'', {{val-la|Thraci}}) bija sena indoeiropiešu cilšu grupa, kas apdzīvoja Eiropas dienvidaustrumu zemes - [[Trāķija|Trāķiju]], kā arī [[Balkānu pussala]]s ziemeļaustrumus un [[Mazāzija]]s ziemeļrietumu daļu.<ref>[http://www.iveta.lv/gramata/HTML/Ps_34d.htm 4. Seni stāsti par rūtiem] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080328093358/http://www.iveta.lv/gramata/HTML/Ps_34d.htm |date={{dat|2008|03|28||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šteiners
|     vārds_orig = Rudolf Steiner
|         attēls = Steiner_um_1905.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = R. Šteiners 1905. gadā
|     dz_dat_alt = [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris]]
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Kraljeveca,  [[Austrijas Impērija]], (tagad [[Donji Kraljeveca]], {{HRV}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Dornaha]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Šteinere-Siversa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Rūdolfs Jozefs Lorencs Šteiners''' (''Rudolf Joseph Lorenz Steiner'', dzimis [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris|27. februārī]],<ref>oficiālajos dokumentos Šteinera dzimšanas datums norādīts 1861. gada 27. februāris. Savukārt kādā Šteinera rakstītā autobiogrāfijas fragmentā viņš raksta: "Es piedzimu 1861. gada 25. februārī. Pēc divām dienām es tiku kristīts."
Skat.,''Christoph Lindenberg'', ''Rudolf Steiner'', Rowohlt 1992, {{ISBN|3-499-50500-2}}, p. 8. 2009. gadā jaunatklātā dokumentā parādās atbalsts 27. februārim: skat. ''Günter Aschoff'', [http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf "Rudolf Steiners Geburtstag am 27. Februar 1861 - Neue Dokumente"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140628170708/http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf |date={{dat|2014|06|28||bez}} }}, ''Das Goetheanum'' 2009/9, pp. 3ff</ref> miris {{dat|1925|3|30}}) bija [[Vācieši|vācu]] publicists, [[antroposofija]]s mācības izveidotājs, [[Teozofijas biedrība]]s vācu sekcijas ģenerālsekretārs (1902—1913).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Takahara''' var būt:
* [[Naohiro Takahara]];
* [[Ikuo Takahara]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Vulture beak sideview A.jpg
 | att_nosaukums = {{TaksoSaite|Gyps fulvus|Baltgalvas grifs}}
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktinolīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts, kalcija [[amfibols]]
|ŠtruncaID=8/F.10-20
|ķīm_formula=Ca2(MgFe)5Si8O22(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, zaļganmelns, zaļi pelēks, melns
|svītra=Balta
|habituss=Plāni asmeņveida kristāli, šķiedraini agregāti, radiāli adatveida kristālu agregāti
|skaldnība=Labi izteikta vienā virzienā
|lūzums=Adatains, skabargains
|cietība=5—6
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,613—1,646 nβ = 1,624—1,656 nγ = 1,636—1,666
|pleohroisms=ir
|blīvums=3,07
}}

sentences: '''Skaļrunis''' jeb '''reproduktors''' ir elektroakustiska [[ierīce]], kas [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] enerģiju pārveido [[skaņas svārstības|akustisko svārstību]] enerģijā un izplata to apkārtējā telpā [[skaņa]]s frekvenču diapazonā (no 20 līdz {{nobr|20 000}} [[hercs|Hz]]). Skaļruņi parasti tiek ievietoti '''skandās''' jeb '''akustiskajās sistēmās''' (sarunvalodā — '''tumbās''') — [[kaste|kastveida]] konstrukcijās, tādēļ nereti šie termini tiek lietoti kā [[sinonīms|sinonīmi]]. Skaļruņi atrodas dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[televizors|televizoros]], [[personālais dators|personālajos datoros]] un [[radiouztvērējs|radiouztvērējos]].

sentences:
''Haloarcula marismortui'' [[ribosoma]]s lielā subvienība 50S. RNS attēlota brūnā krāsā, ribosomas [[olbaltumvielas]] — zilā, bet aktīvais centrs iezīmēts sarkanā krāsā]]
'''Ribonukleīnskābe''', saīsinājumā '''RNS''', ir viens no diviem [[nukleīnskābes|nukleīnskābju]] veidiem (otrs ir [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). RNS veidota no [[monomērs|monomēriem]] (ribonukleotīdiem), kuru sastāvā esošā [[ogļhidrāti#Iedalījums|pentoze]] vienmēr ir [[riboze]]. RNS molekulām ir galvenā nozīme ģenētiskās informācijas realizēšanā — [[transkripcija (ģenētika)|transkripcijā]] un [[translācija (ģenētika)|translācijā]]. Viena no RNS galvenajām funkcijām ir [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēze.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/ribonukleinskabe_pme | title= Ribonukleīnskābe | publisher=  Latvijas veselības portāls (emedicine.lv) | language= lv | accessdate= 2020. gada 5. martā}}</ref> Daudziem [[vīruss|vīrusiem]] RNS ir ģenētiskās informācijas nesēja.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO4
|molmasa=147,13
|blīvums=1538
|kušanas temperatūra=248 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=3,22
}}
'''Glutamīnskābe''' ('''''Glu''''', 2-aminopentāndiskābe, ''d''-α-aminoglutārskābe, C5H9NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā dille
|           attēls = Illustration Anethum graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Anethum
|         ģints_lv = Dilles
|          ģints_r = Dilles
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Parastā dille
|           suga_r = Dilles
|         binomial = Anethum graveolens
|         sinonīmi = ''Peucedanum graveolens''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Nīderlande]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Nīderlande]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Identitātes zagle
| attēls                   = Identity Thief Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Identity Thief''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Sets Gordons]]
| producents               =
* [[Skots Stabers]]
* [[Pamela Ebdija]]
| scenārija autors         = [[Kreigs Mazins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Melisa Makkārtija]]
* [[Džons Favro]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Dženesisa Rodrigesa]]
* [[Moriss Čestnats]]
* [[T.I.]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Aggregate Films]]''
* ''[[Scott Stuber Productions]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/identity-thief-2013-0|title=Identity Thief|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404173615/http://www.bbfc.co.uk/releases/identity-thief-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=identitythief.htm|title=Identity Thief (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|174 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Identitātes zagle"''' ({{val|en|Identity Thief}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors ir [[Sets Gordons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Melisa Makkārtija]], [[Džons Favro]], [[Amanda Pīta]], [[Dženesisa Rodrigesa]], [[Moriss Čestnats]] un [[T.I.]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Colombia}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 2
| attēls                   = SpyKids2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Holanda Teilore]]
* [[Emilija Osmenta]]
* [[Denijs Treho]]
| mūzika                   =
* Roberts Rodrigess
* [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|7|28|Pirmizrāde|2002|8|7|Pasaule|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-2-island-lost-dreams-2002-1|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids2.htm|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 2"''' ({{val|en|Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Holanda Teilore]], [[Emilija Osmenta]] un [[Denijs Treho]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|7|28||bez}}. Šī ir otrā daļa "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lidmašīna!
| oriģinālnos = ''Airplane!''
| attēls = Airplane! (1980 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[katastrofu filma]], [[komēdija]], [[parodija]]
| režisors = * [[Džims Ābrahāms]]
* [[Deivids Zakers]]
* [[Džerijs Zakers]]
| producents = [[Džons Deivisons]]
| scenārijs = * Džims Ābrahāms
* Deivids Zakers
* Džerijs Zakers
| aktieri = * [[Roberts Heiss]]
* [[Džūlija Hagertija]]
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Pīters Greivss]]
* [[Loids Bridžs]]
* [[Roberts Steks]]
* [[Karīms Abduldžabārs]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| operators = [[Džozefs Bairoks]]
| mākslinieks =
| montāža = Patriks Kenedijs
| studija = ''[[Paramount Pictures]]''
| izplatītājs = ''Paramount Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1980|7|2}}
| ilgums = 87 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Airplane! |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/airplane-1970-1 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=July 6, 2019 |archive-date={{dat|2015|02|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150214013827/http://www.bbfc.co.uk/releases/airplane-1970-1 }}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name=mojo>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=airplane.htm |title=Airplane! (1980)|website=[[Box Office Mojo]] |accessdate=July 6, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="AFI">{{tīmekļa atsauce |title=Airplane! |url=https://catalog.afi.com/Catalog/moviedetails/53895 |website=[[Amerikas Kinoinstitūts]] |accessdate=July 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lidmašīna!"''' ({{val|en|Airplane!}}, alternatīvais nosaukums ''Flying High'')<ref name="bfi">{{tīmekļa atsauce|title=Airplane! (1980)|url=http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b6bbdabaa|website=[[Britu Kinoinstitūts]]|accessdate=July 6, 2019}}</ref> ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[satīra|satīristiska]] [[katastrofu filma]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Deivids Zakers|Deivids]] un [[Džerijs Zakers|Džerijs Zakeri]] un [[Džims Ābrahāms]]. Filmā lidmašīnas piloti un daļa pasažieru ir saindējušies ar pusdienās pasniegto zivi un nevar turpināt lidojumu. [[Vjetnamas karš|Vjetnamas kara]] dalībniekam Tedam Straikeram nākas sēsties pie lidmašīnas stūres, lai izglābtu cilvēkus un atgūtu mīļotās uzticību. Galvenās lomas filmā atveido [[Roberts Heiss]], [[Džūlija Hagertija]], [[Leslijs Nīlsens]], [[Pīters Greivss]], [[Loids Bridžs]], [[Roberts Steks]] un [[Karīms Abduldžabārs]].

sentences: '''Skrundas lokators''' jeb '''Skrundas radio lokācijas stacija''' (RLS) bija militārs Padomju armijas objekts, kas atradās tiešā [[Skrunda|Skrundas]] pilsētas tuvumā. Stacijā atradās RLS "Dņepr" un tika būvēts jauns RLS "Darjal".

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Slokas pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = School in Sloka - panoramio.jpg
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                = Slokas pamatskola 2014. gadā
|motto                  =
|location               = [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas iela]] 3, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 55 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36 | longs = 44 | longEW = E
|country1               =
|coordinates            =
|schooltype             = pamatskola
|established            = 1907 (1992)
|director               = Guntars Miķelsons
|language               = latviešu
|url                    = {{URL|https://www.slokaspsk.lv/}}
}}
'''Slokas pamatskola''' bija viena no [[Jūrmala]]s pamatskolām, kas atradās [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas ielā]] 3, [[Sloka (Jūrmala)|Slokas]] apkaimē.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Indigirskaja
| oriģinālnosaukums    = ''Индигирская''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=15| lats=27 | latNS=N
| longd=150| longm=16| longs=53 | longEW=E
| novietojums          = [[Indigirka]]s grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2002
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5<ref>[http://lbvu.ru/files/%D0%9A%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0%201%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B8.pdf СХЕМА КОМПЛЕКСНОГО ИСПОЛЬЗОВАНИЯ И ОХРАНЫ ВОДНЫХ ОБЪЕКТОВ БАССЕЙНА РЕКИ ИНДИГИРКА]</ref>
| vid_t                = -15,2
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā stacija «Indigirskaja»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция «Индигирская»}}) ir slēgta [[Padomju Savienība|PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref> Izvietojusies Taboras apmetnē [[Indigirka]]s upes grīvā pie Sredņajas attekas 30 km no tās ietekas [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Allajiahas uluss|Allajiahas ulusā]].

sentences:
. No kreisās — [[dzelzs|dzelzs(III)]], [[varš|vara(II)]], [[kobalts|kobalta(II)]] un [[cinks|cinka]] hidroksīdi]]
'''Hidroksīdi''' ir neorganiskas vielas, kas satur [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] −OH. Ir pazīstami gandrīz visu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] hidroksīdi. Daži no tiem sastopami dabā [[minerāls|minerālu]] veidā. Šķīstošos bāziskos hidroksīdus — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] un [[tallijs|tallija(I)]] hidroksīdus sauc par [[sārmi]]em.

sentences: '''Islāms ASV''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islam in the United States'') ir trešā lielākā [[reliģija]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pēc [[kristietība]]s un [[Jūdaisms|jūdaisma]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Neirogēnais iekaisums''' ir [[iekaisums]], kas radies, jušanas nerviem atbrīvojot dažādus [[peptīdi|neiropeptīdus]], kā [[P viela|P vielu]], [[kalcitonīns|kalcitonīnu]], [[neirokinīns A|neirokinīnu A]] un citus. Tas izraisa [[sāpes]], apsārtumu, uztūkumu, funkciju trūkumu un citas pārmaiņas.

sentences:
'''Iekšmērs''' ir [[Mērinstruments|mērlīdzeklis]] urbuma diametra mērīšanai. Tas var būt urbuma diametra kontroles līdzeklis, ar kuru nenosaka reālo izmēru, bet, izmantojot fiksētu caurejošo un necaurejošo izmēru, nosaka atbilstību noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]], šim mērķim iekšmēru izmanto līdzās [[Robežkalibrs|robežkalibra tapai]] lielu diametru urbumiem. Mikrometriskais iekšmērs jeb cauruļveida iekšējais [[Mikrometrs (mērinstruments)|mikrometrs]] ir mikrometrisks mērinstruments, kura mērījumu precizitāte ir tāda pati kā mikrometram. Atšķirībā no iekšējā mikrometra, mērījumos ar trubveida iekšējo mikrometru tiek ievērots [[Abes princips]]. Teleskopiskais jeb indikatora iekšmērs tiek izmantots kopā ar [[Mērgalva|mērgalvu]] jeb indikatoru, noskaidrojot urbuma diametra novirzi no uzdotā nominālizmēra (Abes princips netiek ievērots). <gallery widths="240" heights="150">
Attēls:Nutromer1.JPG|alt=|Mikrometriskais iekšmērs
Attēls:TelescopicGauges155-905.jpg|alt=|Teleskopiskie iekšmēri
Attēls:Mahr MarCator 810 A dial indicator.png|alt=|Apaļskalas mērgalva
</gallery>{{Tehnoloģija-aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Makonzkalna pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Maltas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Velēnu podzolētā augsne''' - viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Podzolēšanās procesā izveidojies īpatnējs augsnes profils ar izskalošanās (podzola) un ieskalošanās (iluviālo) horizontu. Velēnu vidēji un stipri podzolētās augsnēs zem neliela trūdvielu akumulācijas horizonta izveidots gaiši pelēks, barības vielām nabadzīgs podzola horizonts, kam seko brūni sarkanīgs iluviālais horizonts. Smilts augšņu profili ir biezāki nekā augsnēm uz pārējiem cilmiežiem, ar labāk izteiktiem horizontiem. Nereti iluviālajā horizontā sastopams ortšteins un iluviālais humuss. Mālainu augšņu profili ir īsāki un vājāk diferencēti nekā smilts augšņu profili. Tā kā liela daļa [[Latvija]]s augšņu cilmiežu ir karbonātiski, tad arī podzolēto augšņu profilos dažādos dziļumos (dziļāk par 60 cm) atkarībā no izskalošanās pakāpes atrodas karbonāti. Latvijā velēnu podzolētās augsnes aizņem 45,8% no valsts teritorijas. Sevišķi daudz podzolēto augšņu Latvijā ir [[Gulbenes novads|Gulbenes]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes]], [[Saldus novads|Saldus]] un [[Cēsu novads|Cēsu novadā]] (vairāk par 80% no attiecīgo novadu teritorijas).

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences: '''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Ivars Kabucis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1958
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Saldus rajons|Remte|td=Latvija}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = Smiltenes novads
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vietas = [[Liepājas Pedagoģiskais institūts]] (1986—1989)
[[Latvijas Zinātņu akadēmija|LZA]] [[Bioloģijas institūts]] (1989—1996)
| alma_mater = [[Latvijas Valsts Universitāte|LVU]]
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Biotopu rokasgrāmata
}}
'''Ivars Kabucis''' (1958) ir latviešu [[biologs]], [[botāniķis]], specializējies [[flora]]s un [[veģetācija]]s pētīšanā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Baubau
 | official_name            = ''Kota Baubau''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Bau-Bau City, South East Sulawesi 93717, Indonesia - panoramio (2).jpg
| photo1b      =
| photo2a      =
| ptoto2b      =
| photo3a      = Lawana Kampebuni.jpg
| photo3b      = Bau-bau, Bau-Bau City, South East Sulawesi, Indonesia - panoramio (7).jpg
| photo4a      = Bau-bau, Bau-Bau City, South East Sulawesi, Indonesia - panoramio (16).jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = City Flag of Baubau.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Bau-Bau.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sulavesi
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidaustrumu Sulavesi]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1541
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 295.07
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 167519
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 5 | latm = 28 | lats =  | latNS = S
 | longd = 122 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.baubaukota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences: '''Kaitīgs ieradums''' jeb '''atkarība''' ir atkārtota darbības veikšana, neskatoties uz nelabvēlīgajām sekām, vai arī neiroloģiski traucējumi, kas noved pie šādas uzvedības. Pie kaitīgajiem ieradumiem pieskaita [[narkomānija|narkomāniju]], atkarību no pārtikas, datoratkarību un [[Azartspēļu atkarība|atkarību no azartspēlēm]]. Klasiska atkarības iezīme ir kontroles samazināšanās pār vielu vai uzvedību, ilgstoša lietošana, neskatoties uz sekām, noliegums, kā arī tas, ka [[persona]]s galvenās rūpes ir saistītas ar attiecīgo vielu vai uzvedību.

sentences: '''Placenta''' ({{val-la|placenta}} — ‘plācenis’) ir [[orgāns]], kas mātes organismā savieno [[embrijs|embriju]] ar [[dzemde]]s sienu. Placenta ar [[asinis|asiņu]] palīdzību embriju nodrošina ar barības vielām un gāzu apmaiņu, kā arī aizvada no tā prom tam nevēlamās vielas. Placenta ir visām [[placentāļi|placentāļu]] zīdītāju sugu mātītēm. Līdzīgs veidojums ar līdzīgām funkcijām ir arī dažām [[somaiņi|somaiņu]] sugām, kā arī dzīvdzemdētāju [[skrimšļzivis|skrimšļzivju]], [[čūskas|čūsku]] un [[ķirzakas|ķirzaku]] sugām.

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences:
{{cita nozīme|ogļūdeņražiem|organizāciju|Palestīnas Atbrīvošanas organizācija}}
'''Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži''' ('''PAO''') jeb '''policikliskie arēni''' ir [[ogļūdeņraži]], kuru [[molekula]]s satur divus vai vairākus [[benzols|benzola]] gredzenus.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ludviks Zāmenhofs
|          vārds_orig = {{ubl|לײזער לוי זאַמענהאָף|''Ludwik Zamenhof''}}
|              attēls = Zamenhof portreto.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta =  [[Bjalistoka|Belostoka]], [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{POL}})
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 14
|             m_vieta =  [[Vācijas impērija]]s okupētā [[Varšava]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = ārsts, [[esperanto]] radītājs
|        dzīvesbiedrs = [[Klāra Zāmenhofa]]
|               bērni = Ādams Zāmenhofs
[[Sofija Zāmenhofa]]
Lidija Zāmenhofa
|            paraksts = Zamenhof subskribo.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-1
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Mil Mi-1.jpg
| att_izm              = 275px
| paraksts             =
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|PSRS}}<br />{{vieta|Polija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = netiek ražots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1954 — 1965
| skaits               = 2680
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}

sentences: '''Hāgens''' (sieviešu dzimtē [[Hāgena]]) ir [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences: '''Lūpas''' ({{val-la|labia oris}}) ir cilvēka un daudzu citu dzīvnieku [[mute]]s ārējais [[orgāns]]. Lūpas ir [[gremošanas orgānu sistēma]]s sākums. Lūpas tiek izmantotas arī, lai [[skūpstīšanās|skūpstītos]]. Lūpas nodrošina arī cilvēka spēju [[runāšana|runāt]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Anters
| vārds_orģ           = ''Anterus''
| attēls              = Anterus.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 19. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|235|11|21|N}}
| term_beigas         = {{dat|236|1|3|N}}
| priekštecis         = [[Pontiāns]]
| pēctecis            = [[Fabiāns]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Petīlija Polikastro]], [[Kalabrija]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|236|1|3}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Troļļi 2
| attēls                   = Trolls World Tour poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Trolls World Tour''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Volts Dorns]]
* [[Deivids Smits]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Reičela Bluma]]
* [[Džeimss Kordens]]
* [[Rons Fančess]]
* [[Kellija Klarksone]]
* [[Andersons Pāks]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Džordžs Klintons]]
* [[Mērija Blaidža]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2020|3|19|Latvijā|2020|4|10|ASV}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://multikino.lv/filmas/trolli-2-trolls-world-tour|title=Troļļi 2|access-date={{dat|2020|06|24||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200626065730/https://multikino.lv/filmas/trolli-2-trolls-world-tour|archivedate={{dat|2020|06|26||bez}}}}</ref>
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90-110 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,2 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Troļļi (filma)|Troļļi]]"
| nākamā                   = "[[Troļļi 3]]"
| imdb                     =
}}
'''"Troļļi 2"''' ({{val|en|Trolls World Tour}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] ASV [[datoranimācija]]s kinokomēdija, kuras režisori ir [[Volts Dorns]] un [[Deivids Smits]]. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "[[Troļļi (filma)|Troļļi]]".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Tropidophora michaudi shell.jpg
| att_nosaukums   = ''[[Tropidophora michaudi]]'' zīmējums
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Gliemeži
| apakšklase      = Orthogastropoda
| kārta           = Architaenioglossa
| dzimta          = Pomatiidae
| ģints           = Tropidophora
| binomial        = <small>([[Franz Hermann Troschel|Troschel]], 1847)</small>
}}
'''''Tropidophora''''' ir sauszemes [[gliemeži|gliemežu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder ''[[Pomatiidae]]'' [[dzimta (bioloģija)|dzimtai]].<ref name="ZipcodeZoo">[http://zipcodezoo.com/key/Animalia/Tropidophora_Genus.asp ZipcodeZoo, Genus Tropidophora]{{Novecojusi saite}}</ref> Ģints pārstāvjiem ir plakana vai [[konuss|konusveida]] čaula, gara kāja, labi nodalīta galva ar taustekļiem.

sentences:
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Datorzinātne]]

sentences: '''Allods''' ([[Vācu valoda|vāciski]]: ''Allod'', ''mittellateinisch Allodium'') bija privāts nekustamais īpašums [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Vācija|Vācijā]], arī [[Livonija|Livonijā]].

sentences:
{{Atsauces+}}
 smokingā]]
'''Smokings''' (no {{val|en|smoking jacket}} — 'smēķējamā žakete') melnas krāsas vakara [[žakete]] ar atsegtu krūšu daļu un gariem, ar [[Zīds|zīdu]] apšūtiem atlokiem. Pie smokinga piederas balta, iestīvināta [[krūteža]], stāva [[apkaklīte]] ar nolocītiem stūriem, melna [[kaklasaite]] — "taurenītis", smalkas ādas, bet ne lakotas [[kurpes]], melna [[veste]] vai īpaša vidukli aptveroša josta (''cummerbund'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences: '''Ekoterorisms''' ([[Angļu valoda|anglu]]: ''eco-terrorism'') ir kustība, kas izmanto [[Terora akti|terora taktiku]] pret tiem, kas, viņasprāt, kaitē [[ekoloģija]]i un apkārtējai videi. Ekoterorisms izpaužas arī kā vides un [[Īpašums|īpašuma]] postīšana, ja to attaisno deklarētais mērķis — vides uzlabošana, dabiskās ainavas atjaunošana, [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] mazināšana.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = H2O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Starptautiska sporta turnīra infokaste
 |          nosaukums = Eiropas junioru čempionāts airēšanā
 |     citi_nosaukumi =
 |               gads = 2011. gada
 |       gads_pa_labi =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |           apraksts =
 |          mājaslapa = [http://www.erjch2011.pl Mājaslapa]
 |             valsts = {{vieta|Polija|Krušvica}}
 |            valsts2 =
 |            valsts3 =
 |            valsts4 =
 |            pilsēta =
 |              laiks = {{dat||6|24|n}} — {{dat||6|26|n}}
 |     komandu_skaits =
 |  kval_dalībvalstis =
 |     konfederācijas =
 |             arēnas =
 |           pilsētas =
 |           čempioni =
 |             tituls =
 |              otrie =
 |             trešie =
 |        trešie_cits =
 |           ceturtie =
 |             spēles =
 |          skatītāji =
 |    rezultatīvākais =
 |                mvp =
 |          atjaunots =
}}

sentences:
{{cita nozīme|matemātikas terminu|seriālu|Skaitļi (seriāls)}}
 ]]
'''Skaitlis''' ir abstrakts [[jēdziens]], kas ir viens no [[matemātika]]s pamatjēdzieniem<!--, kas ir intuitīvi saprotams--> un apzīmē [[daudzums|daudzumu]]. Tas rakstiski visbiežāk tiek attēlots ar [[cipars|cipariem]], bet ir arī ieviesti dažādi citi [[Simbols|simboli]], kas ļauj pierakstīt ļoti dažādus skaitļus, piemēram, [[pī|π]] vai [[e (matemātiska konstante)|e]]. Skaitlis ir matemātisks objekts, ko lieto [[skaitīšana]]i, [[mērīšana]]i, [[vienādojums|vienādojumu]] atrisināšanai un lielumu salīdzināšanai.

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |         attēls = Durio kutej F 070203 ime.jpg
 |  att nosaukums = ''Durio kutejensis'' augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvas
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Durio
 |        ģints_r = Duriāns
 |       binomial = Durio
 |     iedalījums = Ir zināmas 30 sugas
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
.|thumb]]
{{Audio piemērs
 |fails     = Pasquale Amato, Georges Bizet, Chanson du toréador, Carmen.ogg
 |nosaukums = Toreadora dziesma, 2. cēliens
 |apraksts  = 1911. gada ieraksts itāļu [[baritons|baritona]] Paskāla Amato izpildījumā.
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 53
 | lv  = Piecdesmit trīs
}}

sentences: '''Harkivas metropolitēns''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Харківський метрополітен, Харківське метро'') ir [[Harkiva|Harkivas]] [[metro]] transporta sistēma. Tai ir trīs aktīvas līnijas, kuru ekspluatācijas garums 2018. gadā bija aptuveni 38,1 km. Pilsētas centrā ir 30 stacijas un trīs metro pārsēšanās mezgli.

sentences:
hieroglifus]]
'''Hentai''' ({{val|ja|変態}}, ''burtiski — perverts'' {{audio|Ja-Hentai.oga|''hentai''}}) ir [[Rietumu pasaule]]s apzīmējums japāņu animācijai ([[anime]]) un komiksiem ([[manga]]), kuros kā pamatelements ir [[Pornogrāfija|pornogrāfiskās]] ainas. Anime un manga, kurās kā pamatelements ir  [[Erotika|erotiskās]] ainas rietumu pasaulē sauc par [[ečī]]. Šī žanra izveide balstās un specifisko [[Japāna|japāņu]] kultūru attiecībā pret [[Estētika|estētiku]] un [[Seksualitāte|seksualitāti]]. Japānā vārda "hentai" vietā lai apzīmētu tiek izmantoti citi termini, piemēram, {{Nihongo|''dzuhati-kin''|18禁||burtiski 'aizliegts līdz 18 gadu vecumam'}}.

sentences:
galvaskauss]]
 galvaskauss]]
 galvaskauss]]
'''Galvaskauss''' ({{val|la|cranium}}) ir [[kauli|kaulu]] veidojums, kas ir sastopams [[cilvēki]]em un daudziem [[dzīvnieki]]em. Tas aizsargā galvā esošos [[orgāns|orgānus]].
Galvaskausā izšķir smadzeņu nodalījumu jeb [[Smadzeņu kapsula|smadzeņu kapsulu]] ({{val|la|neurocranium}}) un sejas jeb [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]] ({{val|la|splanchnocranium}}).
Smadzeņu nodalījumu veido pakauša, ķīļa, deniņu, sieta, paura, paurstarpas un pieres kauli. Pakauša, ķīļa un sieta kauli ir nepāra, bet deniņu, paura, paurstarpas un pieres kauli ir pāra.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = TBWA\Latvija
| Logo = TBWA Latvia logo.png
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = akciju sabiedrība
| Dibināšanas_datums = 1999. gada 15. februāris
| Sēdeklis = [[Rīga]], [[Latvija]]
| Birža =
| Indekss =
| Vadība = Kaspars Eglītis, Kristīne Kalniņa
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = Reklāma, stratēģija, komunikācija
| Produkti =
| Mājaslapa = http://www.tbwa.lv
}}
'''TBWA\Latvija''' ir [[Reklāma|reklāmas]] aģentūra [[Latvija|Latvijā]], kas pārstāv starptautisko reklāmas un mārketinga komunikāciju tīklu TBWA\Worldwide. Uzņēmuma lielākie klienti ir ''[[McDonald's]]'', ''[[Tet]]'', [[Starptautiskā lidosta "Rīga"]], [[Latvijas Loto]], ''[[Elektrum Latvija|Elektrum]]''.

sentences:
{{cita nozīme|putnu|rakstnieci|Māra Svīre}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Apus apus -Barcelona, Spain-8 (1).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Apodiformes
 |      kārta_lv = Svīrveidīgie
 |        dzimta = Apodidae
 |     dzimta_lv = Svīru dzimta
 |         ģints = Apus
 |      ģints_lv = Svīres
 |          suga = Apus apus
 |       suga_lv = Svīre
 |      binomial = Apus apus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =

{{legend|#009E60|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|yellow|Sastopams ziemošanas sezonā}}
}}
'''Svīre''' (''Apus apus'') ir vidēja auguma [[svīru dzimta]]s (''Apodidae'') putns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Izšķir divas pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/swifts/ World Bird List: Owlet-nightjars, treeswifts, swifts, 2020]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences: '''Karbonskābes''' (organiskās skābes) ir [[organiskās vielas|organiskas vielas]], kuru [[molekula]]s satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] −COOH. Šķīdumā H [[atoms]] var tikt atšķelts, veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] jeb [[protons|protonu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokenrolleris
| attēls                   = Rocknrolla ver3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''RocknRolla''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Gajs Ričijs]]
| producents               =
* [[Stīvs Klārks-Hols]]
* [[Sjūzena Daunija]]
* [[Džoels Silvers]]
* Gajs Ričijs
| scenārija autors         = Gajs Ričijs
| galvenajās lomās         =
* [[Džerards Batlers]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Tendija Ņūtone]]
* [[Marks Strongs]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Tobijs Kebels]]
* [[Džeremijs Paivens]]
| mūzika                   = [[Stīvs Ailss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Dark Castle Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|4|Toronto kinofestivāls|2008|9|5|Apvienotā Karaliste|2008|10|31|ASV|2008|11|19|Francija|2009|1|2|Latvija}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rocknrolla-2008|title=Rocknrolla|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ASV}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rocknrolla.htm|title=RockNRolla (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rokenrolleris"''' ({{val|en|RocknRolla}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Gajs Ričijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džerards Batlers]], [[Toms Vilkinsons]], [[Tendija Ņūtone]], [[Marks Strongs]], [[Idriss Elba]], [[Toms Hārdijs]], [[Tobijs Kebels]] un [[Džeremijs Paivens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|4||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: '''Minerālvielas''' ir [[neorganiskās vielas]] [[cilvēks|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[organisms|organismos]]. Tās ir nepieciešamas organisma [[dzīvības procesi]]em un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, [[koloidāls šķīdums|koloidālo šķīdumu]] sastāvdaļa, tās regulē [[osmotiskais spiediens|osmotisko spiedienu]], [[fermenti|fermentu]] reakcijas un [[nervi|nervu]] [[impulss|impulsu]] pārvadīšanu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences:
'' — viens no lielākajiem vienšūnas organismiem]]
'''Vienšūnas organisms''' ir [[organisms]], kas sastāv no vienas [[šūna]]s. Tas nav [[taksons]]. Pie vienšūnas organismiem pieder [[baktērijas]], [[arheji]], [[vienšūņi]], vienšūnas [[aļģes]] un vienšūnas [[sēnes]]. Visus vienšūnas organismus var iedalīt divās grupās: [[prokarioti|prokariotu]] vienšūnas organismi (baktērijas, arheji) un [[eikarioti|eikariotu]] vienšūnas organismi (pārējie iepriekš nosauktie organismi). Pretējais vienšūnas organismiem ir [[daudzšūnu organisms|daudzšūnu organismi]]. Tiek uzskatīts, ka vienšūnas organismi ir senākās dzīvības formas uz [[Zeme]]s. Tie esot bijuši uz Zemes pirms 3,8–4,0 miljardiem gadu (Zemes vecums ir 4,5 miljardi gadu).

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus x canescens|attēls=Noordwijk - Coepelduyn - Grauwe abeel (Populus x canescens).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus x canescens|suga_lv=Pelēcīgā apse|kategorijas=nē|attēls2=2020-08-19 — Populus × canescens, Haaksbergen – 2.jpg}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela lutreolina
| suga_lv = Indonēzijas kalnu zebiekste
| binomial = Mustela lutreolina
([[Herbert Christopher Robinson|Robinson]] & [[Oldfield Thomas|Thomas]], 1917)
| izplatība =

sentences:
pils 20. gadsimta sākumā.]]
'''Totlēbeni''' ({{val|de|Totleben}}, arī ''Tottleben, Todtleben, Todleben'') ir vācu dzimta, kas 18. gadsimtā no [[Tīringene]]s ieceļoja [[Kurzeme|Kurzemē]]. Dzimta ierakstīta [[Igaunijas bruņniecība]]s (1856), [[Kurzemes bruņniecība]]s un [[Vidzemes bruņniecība]]s (1857), tad [[Sāmsalas bruņniecība]]s (1858) matrikulā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Gardels
| Attēls = Mona Maris y Carlos Gardel.jpg
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = solists
| Dz_vārds = 	Charles Romuald Gardès
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{Dat|1890|12|11|N}}
| Vieta_dz = {{Vieta|Francija|Tulūza}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|1935|6|24|1890|12|11}}
| Vieta_mr = {{Vieta|Kolumbija|Medeljina}}
| Vieta =
| Instrumenti =
| Žanrs = [[tango]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors
| Gadi = 1917—1935
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = v
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pasaulē sliktākais cilvēks
| operators =
| attēls = The Worst Person in the World (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Joahims Trīrs]]
| producents = * Andrea Berentsena Otmara
* Tomass Robsāms
| scenārijs = * [[Eskils Fogts]]
* Joahims Trīrs
| aktieri = * [[Renāte Reinsve]]
* [[Anderss Danielsens Lī]]
* [[Herberts Nordrums]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Verdens verste menneske''
| studija = * ''Oslo Pictures''
* ''MK Productions''
* ''Film i Väst''
* ''Snowglobe''
* ''B-Reel Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''SF Studios''
* ''Memento Distribution''
* ''TriArt Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|8|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = * {{NOR}}
* {{FRA}}
* {{DEN}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
| budžets = {{Eiro|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370710/|title=The Worst Person in the World (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pasaulē sliktākais cilvēks"''' ({{Val|no|Verdens verste menneske}}) ir 2021. gada [[Norvēģija]]s, [[Francija]]s, [[Dānija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Joahims Trīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Renāte Reinsve]], [[Anderss Danielsens Lī]] un [[Herberts Nordrums]]. Šī ir trešā filma Trīra "Oslo triloģijā" pēc "[[Reprīze]]" (''Reprise'', 2006) un "[[Oslo, 31. augusts]]" (''Oslo, 31. august'', 2011).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = fn org
| abovestyle  = font-weight:normal; background-color:#D4D0BA;
| above      = {{br separated entries
   |1='''{{ifempty|{{{monument_name|{{{nosaukums|}}}}}}|{{PAGENAME}}}}'''
   |2={{#if:{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}|{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}}}
}}

sentences: '''Katedrāle''' (no {{val|gr|καθέδρα}} (''kathédra'') — 'mācību sols') jeb '''Doms''' ({{val|la|domus [Dei]}} — '[Dieva] nams') ir kristīga [[baznīca (celtne)|baznīca]], kurā atrodas [[Metropolīts|metropolīta]], [[Arhibīskaps|arhibīskapa]] vai [[Bīskaps|bīskapa]] [[katedra]] jeb [[tronis]], caur ko viņš simboliski pārvalda savu [[Diecēze|diecēzi]] vai metropolīta gadījumā [[Metropolija|metropoliju]], vai arhibīskapa gadījumā [[Arhidiecēze|arhidiecēzi]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            = [[File:Glee's Dianna Agron.jpg|245px]]
| caption          = Lomas atveidotāja [[Daiena Egrona]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Daiena Egrona]]
| name             = Kvinna Fabreja
| occupation       = Vidusskolas skolniece
| family           = Rasels Fabrejs (tēvs)
Džūdija Fabreja (māte)
Beta Korkorana (meita)
| significantother = [[Paks (tēls)|Noā "Paks" Pakermans]]
[[Finns Hadsons]]
[[Sems Evanss]]
Džo Harts
| religion         = [[Kristietība]]
| nationality      = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
}}
'''Kvinna Fabreja''' ({{val|en|Quinn Fabray}}; dzimusi '''Lūsija Kvinna Fabreja''' (''Lucy Quinn Fabray'')) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Daiena Egrona]]. Pirmoreiz televīzijā K. Fabreja parādījās seriāla sērijā "Pilot" {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņas tēlu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences: Šajā sarakstā uzskaitīti vārdos nosauktie Zemes garozas [[vairogs (ģeoloģija)|vairogi]] un [[kratons|kratoni]]:

sentences: '''Algonkinu tautas''' ir [[Ziemeļamerika]]s pamatiedzīvotāju ([[indiāņi|indiāņu]]) grupa, kuras pārstāvji runā radniecīgās [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimei piederošās valodās. Šī ir viena no izplatītākajām un daudzskaitlīgākajām indiāņu grupām Ziemeļamerikā, kurai eiropiešu kolonizācijas sākumposmā piederēja vairāki simti cilšu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Samurajs
| operators =
| attēls = LeSamourai.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Natālija Delona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Samouraï''
| studija = * ''Filmel''
* ''Compagnie Industrielle et Commerciale Cinématograp''
* ''Fida Cinematografica''
* ''T.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''S.N. Prodis''
* ''Fida Cinematografica''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|10|25}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Samurajs"''' ({{Val|fr|Le Samouraï}}) ir 1967. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Fransuā Perjē]] un [[Natālija Delona]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Malleoli''' ir īpašas ar [[Katapulta|katapultu]] šaujamas ugunīgas [[bulta]]s. Ieliktnī aiz bultas uzgaļa atradās no [[Pakulas|pakulām]], [[sveķi]]em, [[Sērs|sēra]] un [[nafta]]s darināts [[degmaisījums]], kas nenodzisa, kad bultu izšāva. Šo bultu pirmo reizi aprakstīja romiešu [[vēsturnieks]] [[Amiāns Marcelīns]] 390. gadā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Izdevniecība Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=38}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
Šo [[deja|deju]] un [[rotaļa|rotaļu]] [[1938]].gadā pierakstīja kultūras pilī [[Ziemeļblāzma]], [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvī]]. Tādēļ to dažreiz nosacīti uzskata par [[Rīga]]s novada tautasdeju.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Murasaki Sikibu
|         vārds_orig = 紫 式部
|             attēls = Lady Murasaki writing.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = 973. vai 978. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|          m_dat_alt = 1014. vai 1031. gadā
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Kioto|Heiana]], [[Japāna]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[japāņi|japāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, galma dāma
| rakstīšanas valoda = [[japāņu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|[[Leģenda par Gendži]]|[[Lēdijas Murasaki dienasgrāmata]]}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Valters un Rapa
| Logo =
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = Grāmatnīca, izdevniecība
| Dibināšanas_datums = 1912. gadā <br>(atjaunots 1994. gadā)
| Sēdeklis = [[Aspazijas bulvāris]] 24, Rīga, LV–1050
| Birža =
| Indekss =
| Vērtība =
| Vadība =
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = grāmatniecība
| Produkti = Grāmatas, kalendāri, brošūras, avīzes, žurnāli u.c.
| Mājaslapa = [http://www.valtersunrapa.lv/ www.valtersunrapa.lv]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. stellatus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus stellatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus stellatus <small>Rohon, 1901</small>
}}
'''''Ganosteus stellatus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Rohons]] 1901. gadā. ''G. stellatus'' [[holotips]] tika nozaudēts (atrašanās vieta nav zināma). Dmitrijs Obručevs aprakstīja [[neotipu]], [[muguras plātne]]s fragmentu no Eglinas upes pie Teppo dzirnavām, Pleskavas apgabalā, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Ganosteus stellatus'' nozīmē (''zvaigžņotais'') [[Ganosteji|ganostejs]]. Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] [[Arukilas svīta|arukilas]] augšdaļā un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītā]]. Retos gadījumos [[Gaujas svīta|gaujas svītā]] ([[Launaga iezis|Ērmaņi]], [[Straupe]]) un [[amatas svīta]]s apakšējā daļā ([[Orodeža]]s upe pie Boras ciema, [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]). ''Ganosteus stellatus'' ir ganosteju ģints [[tipveida suga]].

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par [[datortīkli]]em.
{{Commonscat|Computer networks}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kārļa Marksa smaile
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Tadžikistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=37.1625 |latNS=N
| longd=72.481667 |longEW=E
| Augstums         = 6723
| Relatīvais_augstums  = 2693
| Atrašanās vieta  = {{TJK}}, [[Kalnu Badahšāna]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Šohdaras grēda]] ([[Pamirs]])
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Griba''' jeb '''gribasspēks''' ir cilvēkam piemītoša [[īpašība]], kas izpaužas viņa spējā pārvaldīt savu [[psihe|psihi]] un [[rīcība|rīcību]]. Gribēšana izpaužas [[šķēršļi|šķēršļu]] pārvarēšanā, kuri ir likti kāda apzināta [[mērķis|mērķa]] sasniegšanas ceļā. '''Vēlme''' kaut ko sasniegt nodrošina sekmīgu [[rezultāts|rezultātu]]. Cilvēka griba ķermenī spēj mobilizēt milzīgus slēptos [[resurss|resursus]] brīžos, kad zūd [[cerība]]s un šķiet, ka garīgās un fiziskās [[ciešanas]] ir nepanesamas. Šī īpašība ir ārkārtīgi svarīga gandrīz visās ekstremālās [[situācija|situācijās]]. Zinātnieki spriež, ka gribasspēks mājo cilvēka smadzeņu [[pieres daiva|pieres daivā]], kuru latīņu valodā dēvē par ''[[anterior cingulate cortex]]''.<ref name="gribas triumfs2">"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = RATAN-600
|image           = RATAN 600.jpg
|caption         = RATAN-600
|organization    = [[KZA Speciālā astrofiziskā observatorija]]
|code            =
|location        = {{vieta|Krievija|Karačaja-Čerkesija|Zalenčukskas rajons|Zalenčukska}}
| map = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Kaukāzs#Eiropa
| latd=43.8258|latNS=N
| longd=41.5864|longEW=E
|altitude        = 970 m v.j.l.
|weather         =
|established     = 1968–1977
|website         = https://www.sao.ru/ratan/
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:1905. gada revolūcija]]
[[Kategorija:Revolucionāri]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Habichtspilz-Sarcodon-imbricatus.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Sarcodon imbricatus|Parastā vēršmēlene}}
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|       nodalījums = Basidiomycota
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|            klase = Hymenomycetes
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|            rinda = Thelephorales
|         rinda_lv = Kārpsēņu rinda
|           dzimta = Bankeraceae
|        dzimta_lv = Bankeru dzimta
|            ģints = Sarcodon
|         ģints_lv = Vēršmēlenes
|             suga = S. imbricatus
|          suga_lv = Parastā vēršmēlene
|         binomial = Sarcodon imbricatus
|         sinonīmi = medene, pursla, vēršmēle, vanadzene
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā vēršmēlene''' jeb '''medene''' (''Sarcodon imbricatus'') ir [[bankeru dzimta]]s [[bazīdijsēnes|bazīdijsēne]]. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eirāzijā]] un [[Amerika|Amerikā]], kur aug sausos priežu mežos. Šīs sēnes cepurīte ir brūna ar lielām, biezām, koncentriskos riņķos novietotām atstāvošām zvīņām.<ref>[http://latvijas.daba.lv/augi_senes/senes/vasaras.shtml Vasaras un rudens sēnes], latvijas.daba.lv. Atjaunots: {{dat|2013|03|21}}.</ref> Cepurīte atsevišķos gadījumos var būt pat 20—30 cm plata.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Jokubo_bazne_by_Augustas_Didzgalvis.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.690694
| longd                 = 25.272222
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1690. gads
| year_completed        = 1722. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2026142"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svēto apustuļu Filipa un Jēkaba katoļu baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia}}) ir 18. gadsimta pirmajā pusē uzbūvēts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s [[Lukišķi|Lukišķu]] rajonā. Baznīca veido vienotu kompleksu ar dominikāņu klosteri un vēsturisko slimnīcu. Komplekss ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 37604). Baznīca celta [[baroks|baroka]] stilā. Dievkalpojumi notiek lietuviski un poliski.

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Šellija Anna Freizere-Praisa
 |      vārds_orig = ''Shelly-Ann Fraser-Pryce''
 |          attēls = Shelly-Ann Fraser-Pryce 2015 (1 av 2).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Šellija Anna Freizere-Praisa 2015. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|12|27}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Kingstona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 160 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 52 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''MVP Track & Field Club'' (2006—2020)
 |           klubs1 =''Elite Performance Track Club'' (2020–pašlaik)
 |        treneris = Reinaldo Valkots 2020—''pašlaik''
 |           trenē =

 |           olimp = 4
 |            pc-a = 9
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 6,98 s (2014)
 |           PR1_d = 60 m
 |             PR2 = 10,60 s (2021)
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 21,79 s (2021)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Jamaika}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2008|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalGold|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=4×100 m stafete}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=200 m}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=4×100 m stafete}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=4×100 m stafete}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|200 m}}
{{Medal|Gold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|100 m}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|100 m}}
{{Medal|Silver|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|200 m}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|100 m}}
{{MedalCompetition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Panamerikas spēles|Lima 2019]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{Medal|Gold|[[2014. gada Nāciju Sadraudzības spēles|Glāzgova 2014]]|4×100 m stafete}}
}}
'''Šellija Anna Freizere-Praisa''' ({{val|en|Shelly-Ann Fraser-Pryce}}; dzimusi {{dat|1986|12|27}} [[Kingstona|Kingstonā]], [[Jamaika|Jamaikā]])<ref name=Observer>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jamaicaobserver.com/sports/html/20080813T000000-0500_139009_OBS_FRASER_EXPECTS_GREAT_RESULTS_IN_____METRES.asp |title=Fraser Expects Great Results in 100 Metres, Jamaica Observer, 13. Aug. 2008 |access-date={{dat|2008|08|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080816004143/http://www.jamaicaobserver.com/sports/html/20080813T000000-0500_139009_OBS_FRASER_EXPECTS_GREAT_RESULTS_IN_____METRES.asp |archivedate={{dat|2008|08|16||bez}} }}</ref> ir [[Jamaika]]s [[vieglatlēte]], startē [[sprints|sprinta]] distancēs. Ar 8 olimpiskajām medaļām un 16 Pasaules čempionāta medaļām viiņa ir viena no visu laiku vistitulētākajiem vieglatlētiem.

sentences:
{{navbox
|name = Guidžou
|title = [[Guidžou]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Aņšuņa]]
* [[Bidzje]]
* [[Dzuņji]]
* '''[[Guijana]]'''
* [[Liupaņšui]]
* [[Tužeņa]]
|group2 = Autonomās prefektūras
|list2 =
* [[Cjaņdunnaņas Meo un Dunu autonomā prefektūra]]
* [[Cjaņnaņas Buju un Meo autonomā prefektūra]]
* [[Cjaņsjinaņas Buju un Meo autonomā prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Guidžou]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''STSAT-2C''
| Nosaukums_orig         = 나로과학위성
| Attēls                 = STSAT-2C replica.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[STSAT]]''
| KA_veids               = eksperimentāls pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Korejas Aerokosmisko pētījumu institūts]], {{KOR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Korejas Aerokosmisko pētījumu institūts]], {{KOR}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|1|30|SK}} 07:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Naro-1]]'', {{KOR}}
| Starta_vieta           = [[Naro kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{KOR}}
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  = 2014. gada aprīlis
| Darbības_ilgums        = 1 gads 3 mēneši
| Beigu_gads             = 2019
| Beigu_datums           = {{dat|2019|11|13|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-003A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 100 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2013" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 80,29°
| Periods                = 103,03 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 292 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[STSAT-2B]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''STSAT-2C''''' (나로과학위성) bija [[Dienvidkoreja]]s eksperimentālais [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2013. gada martā [[nesējraķete]]s ''[[Naro-1]]'' pirmajā veiksmīgajā startā pēc diviem iepriekšējiem neveiksmīgiem.
Tādējādi Dienvidkoreja kļuva par kosmisko lielvalsti, ar savu raķeti no savas valsts teritorijas veiksmīgi palaižot savu pavadoni.

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}

sentences:
, Polijā (2015. gads)]]
'''Automazgātava''' ir vieta, kurā mazgā [[Automašīna|automašīnas]]. Pārsvarā automazgātavas ir paredzētas automašīnas ārpuses tīrīšanai, taču dažreiz arī tiek nodrošināta automašīnas salona tīrīšana. Automazgātava var nodrošināt pašapkalpošanās servisu, kā arī tā var būt pilnībā automātiska vai apkalpota (automašīnas apkopi veic algoti darbinieki). Automazgātavas bieži ir pieejamas [[Degvielas uzpildes stacija|degvielas uzpildes stacijās]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Eduards Ļimonovs
|         vārds_orig = ''Эдуард Лимонов''
|             attēls = Eduard Limonov 2016.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Eduards Ļimonovs 2016. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 17
|            m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Krievija
|            tautība = [[Krievs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
|            periods =
|              žanri = novele , dzeja, īsais stāsts, autbiogrāfija, politiskā eseja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Harkivas Nacionālā Pedagoģiskā Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Eduards Ļimonovs''' ({{val-ru|Эдуард Лимонов}}, īstajā vārdā '''Eduards Savenko''' ({{val-ru|Эдуард Вениаминович Савенко}}); dzimis {{dat|1943|02|22}} [[Dzeržinska (Krievija)|Dzeržinskā]], miris {{dat|2020|3|17}}) bija [[Krievija]]s [[rakstnieks]] un [[politiķis]], Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s līderis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ir laiks
| attēls                   = About Time (2013 film) Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''About Time''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ričards Kērtiss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Nikija Kentiša Bārnsa]]
| scenārija autors         = Ričards Kērtiss
| galvenajās lomās         =
* [[Donals Glīsons]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Leirds-Klouss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|27|Edinburgas filmu festivāls|2013|9|4|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0|title=About Time|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602154558/https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=abouttime.htm|title=About Time (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ir laiks"''' ({{val|en|About Time}}) ir 2013. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ričards Kērtiss]]. Galvenās lomas atveido [[Donals Glīsons]], [[Reičela Makadamsa]], [[Bills Naijs]], [[Toms Holanders]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|27||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

sentences: '''Kara komunisms''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''военный коммунизм'') ir nosaukums [[Krievijas Sociālistiskā Federatīvā Padomju Republika (1917-1922)|Krievijas Sociālistiskās Federatīvās Padomju Republikas]] iekšpolitikai no 1918. līdz 1921. gadam [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā. To raksturoja ārkārtēja ekonomikas pārvaldības [[centralizācija]], lielo, vidējo un pat mazo rūpniecības uzņēmumu (daļēji) [[nacionalizācija]], daudzu lauksaimniecības produktu valsts [[monopols]], privātās [[Tirdzniecība|tirdzniecības]] aizliegums, bagātību sadales izlīdzināšana, armijas un milicijas izmantošana tautsaimniecībā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}

sentences:
{{citas nozīmes|ēdienu|salāti|salāti}}
]]
'''Salāti''' ir aukstais [[ēdiens]], ko gatavo no svaigiem vai vārītiem [[dārzenis|dārzeņiem]], kā arī [[augļi]]em, [[sēnes|sēnēm]], [[zivis|zivīm]], [[gaļa]]s un/vai [[olas|olām]], kam pievieno [[mērce|mērci]], [[majonēze|majonēzi]] un [[sāls|sāli]], retāk arī [[etiķis|etiķi]] un [[eļļa|eļļu]]. [[Latvija|Latvijā]] salātiem plaši izplatītas [[skābais krējums|skābā krējuma]] mērces.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Latviešu ēdieni |author=[[Antoņina Masiļūne|Ņina Masiļūne]] |year=1986 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=[[Rīga]] |pages=6.—8}}</ref> Pastāv daudz un dažādi salātu veidi. Vieni no pasaulē izplatītākajiem salātiem ir [[Cēzara salāti|Cēzara]], [[grieķu salāti|grieķu]] un [[siera salāti]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ķegums
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Ķeguma stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Ķeguma pasažieru ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1924
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = Voldemārs Ozoliņš
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Stacijas laukums 1, Ķegums,
Ogres novads, LV-5020
| latd  = 56.7414106 | latNS  = N
| longd = 24.7259523 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Lielvārde (stacija)|Lielvārde]] (6 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (11 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ciemupe (stacija)|Ciemupe]] (6 km)
 [[Pārogre (stacija)|Pārogre]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 45
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Ķegums''' ir [[pieturas punkts]] [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]], kas atrodas [[Ķegums|Ķegumā]].

sentences: '''Eiropas konstitūcija''' jeb '''Līgums par Konstitūciju Eiropai''' ir bijis [[Eiropas Savienība]]s (ES) konstituējoša līguma projekts, par kuru vienojās ES valstu vadītāji {{dat|2004|10|29}} [[Roma|Romā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Lange
|     vārds_orig = ''Jacob Lang''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1711
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Karaļauči]], [[Prūsijas Karaliste]]
 (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1777
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
 (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Darbs bez autora
| attēls = Never Look Away (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Werk ohne Autor''
| žanrs = drāma, romantiska filma
| režisors = [[Florians Henkels fon Donersmarks]]
| producents = * [[Jans Mojito]]
* [[Kvirins Bergs]]
* [[Makss Viedemans]]
* Florians Henkels fon Donersmarks
| scenārija autors = Florians Henkels fon Donersmarks
| galvenajās lomās = * [[Toms Šillings]]
* [[Sebastians Kohs]]
* [[Paula Bīra]]
| mūzika = [[Makss Rihters]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2018|10|3|Vācija|}}
| ilgums = 189 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018|title=Never Look Away|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162044/https://www.bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018}}</ref>
| valsts = {{GER}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=neverlookaway.htm|title=Never Look Away|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Darbs bez autora'''' jeb '''"Nekad nenovērsies"''' ({{val|de|Werk ohne Autor}}) ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Florians Henkels fon Donersmarks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Šillings]], [[Sebastians Kohs]] un [[Paula Bīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: s noslēgšanas ([[Tērbatas bīskapija]] atradās Krievijas okupācijā, [[Rīgas brīvpilsēta]] saglabāja patstāvību, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] bija Lietuvas vasaļvalsts).]]

sentences:
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Elpošanas orgānu sistēma|Slimības]]

sentences:
vilktām kamanām]]
'''Kamanas''' jeb '''ragavas''' ir [[transportlīdzeklis]], kas paredzēts [[transports|pārvietošanās]] vajadzībām pa [[sniegs|sniegu]] vai [[ledus|ledu]]. Parasti kamanām ir divas sliedes, kuras savieno virsma ar dažādiem pielāgojumiem dažādu mērķu vajadzībām, piemēram, cilvēku transportēšanai vai kravu vešanai. Kamanām ir dažādi izmēri un formas, atkarībā no pielietojuma. Kamanām ir liela nozīme sniegotos un aukstos apvidos.

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilma Austriņa
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthdate = 1940. gada 25. maijā
| birth_place = {{vieta|Latvija|Bārtas pagasts}}
| nationality = [[latvieši|latviete]]
| field = [[tekstilmāksla]]
| training = [[Latvijas Mākslas akadēmija|Latvijas Mākslas akadēmijā]]
| teachers = [[Rūdolfs Heimrāts]]
| family = [[Dace Austriņa]] (meita)
| dzimums = S|thumb|
}}
'''Ilma Austriņa''' (dzimusi {{dat|1940|5|25}} [[Bārtas_pagasts|Bārtas pagastā]]) ir latviešu [[Tekstilmāksla|tekstilmāksliniece]]. Ilma Austriņa ir viena no retajām māksliniecēm, kura joprojām auž [[Gobelēns|gobelēnus]].

sentences:
{{cita nozīme|Muhameda sievu|latviešu dziedātāju|Aija Andrejeva}}
{{cita nozīme|Muhameda sievu|Tirzas pieteku|Aiša (upe)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aiša
|     vārds_orig = {{ara|عائشة}}
|         attēls = Aisha.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[613]]./[[614]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Meka]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 678
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Medīna]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Muhameds]]
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aiša bint Abī Bekra''' ({{val-ar|عائشة بنت أَبي بكر}}, ''ʿĀʾiša bint Abī Bakr''; dzimusi, pēc tradicionālā uzskata, [[613]]./[[614]]. gadā, mirusi {{dat|678}}) bija viena no [[Muhameds|Muhameda]] sievām.

sentences: '''Humoreska''' ir neliels dzejas vai [[proza]]s sacerējums, kurā autors labsirdīgi pazobojas par atsevišķām [[Sabiedrība|sabiedrības]] dzīves [[Parādība|parādībām]] vai [[Cilvēks|cilvēka]] rakstura īpašībām.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Humoreska var būt arī humoristisks muzikāls darbs.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Indonēzija]]
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Austrālijā un Okeānijā|Indonēzija]]
[[Kategorija:Indonēzija]]

sentences: '''Londonas Pilsētas Universitāte''', saukta arī par '''Sitiju''' ({{val|en|City, University of London}}), ir publiska izpētes [[universitāte]], kas atrodas [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Dibināta 1894. gadā kā Nortemptonas institūts, ko 1957. gadā pārdēvēja par Northamptonas Advancēto tehnoloģiju koledžu, bet 1966. gadā par Sitijas Universitāti (''The City University''). Kopš 2016. gada tā ir viena no [[Londonas Universitāte]]s sastāvdaļām.

sentences: '''Islāms Vācijā''' ir otra izplatītākā [[reliģija]] pēc [[Kristietība|kristietības]]. Saskaņā ar Federālā migrācijas un bēgļu lietu biroja aplēsēm 2021. gadā valstī dzīvoja no 5,3 līdz 5,6 miljoniem musulmaņu jeb no 6,4 % līdz 6,7 % no kopējā iedzīvotāju skaita.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bamf.de/SharedDocs/Pressemitteilungen/DE/2021/20210428-studie-mld-2020.html?nn=282772|title=BAMF-Forschungszentrum: Neue Studie Muslimisches Leben in Deutschland 2020 zeigt mehr Vielfalt|website=BAMF - Bundesamt für Migration und Flüchtlinge|access-date=2023-10-25|language=de}}</ref> [[Turki|Turku]] izcelsmes musulmaņi veidoja lielāko [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] ar 2,5 miljoniem cilvēku (45% no visiem musulmaņiem Vācijā).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viktors Korčnojs
|     vārds_orig = ''Виктор Львович Корчной''
|         attēls = Viktor Korchnoi 1972.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Viktors Korčnojs 1972. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|2s=Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ārgavas kantons|Volene}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br>{{SUI}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Četru tramplīnu turneja
| logo            = Vierschanzentournee_logo.png
| pikseļi         = 200
| apraksts        =
| sports          = [[tramplīnlēkšana]]
| dibin           = {{dat|1953}}
| valsts          = {{GER}}<br />{{AUT}}
| mlapa           = {{URL|vierschanzentournee.com}}
}}

sentences: '''Komersants''' Latvijas [[Komerclikums|Komerclikuma]] izpratnē ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kura veic [[komercdarbība|komercdarbību]]<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |date={{dat|2006|09|06||bez}} }} LR Komerclikums</ref>. Komersantam ir jābūt reģistrētam [[Komercreģistrs|Komercreģistrā]]. Praksē jēdziena komersants vietā nereti lieto jēdzienu [[uzņēmējs]] vai [[uzņēmums]], bet komercdarbības vietā — [[uzņēmējdarbība]] vai [[saimnieciskā darbība]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sofijas izvēle
| attēls                   = Sophie's Choice1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sophie's Choice''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents               =
* [[Kīts Barišs]]
* [[Viljams S. Geritijs]]
* [[Mārtins Stardžers]]
* Alans Džejs Pakula
| scenārija autors         = Alans Džejs Pakula
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Pīters Maknikols]]
| mūzika                   = [[Mārvins Hamlišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[ITC Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1982|12|8||bez}}
| ilgums                   = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sophies-choice-1983|title=Sophie's Choice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sophieschoice.htm|title=Sophie's Choice|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Sofijas izvēle''' ({{val|en|Sophie's Choice}}) ir 1982. gada ASV drāmas filma, kuras pamatā ir Viljama Stirona tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Alans Džejs Pakula]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]] un [[Pīters Maknikols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1982|12|8||bez}}.

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences: '''Vertikāla domāšana''' ir analītisks domāšanas veids risinājumu meklēšanai balstoties uz iepriekš iegūtu pieredzi un zināšanām. Vertikālā domāšana iekļauj secīgus soļus, no kuriem katrs ir jāpamato.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 71</ref> Vertikālās domāšanas pieeja atrod pareizo virzienu atspēkojot citus un parasti tiek izvēlēts problēmai atbilstošākais risinājums. Vertikālās domāšanas pieejā nedrīkst kļūdīties nevienā no posmiem.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 72</ref>

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Lonaste}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lonaste
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Pāce (upe)|Pāce]], [[Raķupe]]
| ieteka            = [[Stende (upe)|Stende]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s= 41| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=9 | sāk_gar_s=17 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=3 | iet_gar_s=2 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 12
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,124
| baseins           = 526<ref>{{USIK}}</ref>
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Lonaste''', arī '''Lone''',<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97051&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Stende (upe)|Stendes]] labā krasta pieteka [[Ventspils novads|Ventspils novadā]]. Sākas [[Ances pagasts|Ances pagasta]] dienvidaustrumos, saplūstot [[Pāce (upe)|Pāce]]i un [[Raķupe]]i. Plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa mežainu un purvainu apvidu [[Ventavas līdzenums|Ventavas līdzenumā]]. Lejtecē meliorētu zemju masīvs, upe iztaisnota un pārvērsta par kanālu. Lielākās pietekas ir [[Rūšupe]] (10 km), [[Avotgrāvis (Lonastes pieteka)|Avotgrāvis]], [[Lāžvalks]] (labās), [[Mālvalks (Lonastes pieteka)|Mālvalks]], [[Nabagvalks]], [[Sātiķvalks]] (kreisās).<ref>{{Latvijas daba|3|157}}</ref> Upes augšteces neliels posms ietilpst [[Raķupes ieleja]]s dabas liegumā.

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros asonanses patskaņi ir atzīmēti '''treknrakstā'''.
# '''A'''ija '''a'''r '''A'''rti '''a'''trada '''a'''stoņas '''a'''pses.
# '''I'''stabā '''i'''egāja '''I'''eva.
# '''E'''s '''e'''ju pakaļ Ziemassvētku '''e'''glītei.
# '''U'''ldis un '''U'''ndīne '''u'''zminēja '''u'''zdevuma atbildi.
}}
'''Asonanse''' ({{val|fr|assonance}}) ir vienāds, saskanīgs vai mērķtiecīgs [[Patskanis|patskaņu]] un [[Divskanis|divskaņu]] atkārtojums.<ref name="uzdevumi">[http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/11-klase/publiska-runa-7950/re-c0b2b9ab-8fc3-4fab-b4d1-2d5b87534928 Publiskās runas valoda, uzdevumi.lv]</ref><ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC|Zvaigzne ABC]], 2008. 177. lpp.</ref> Līdzīga asonansei ir [[aliterācija]], kad atkārtojas [[līdzskaņi]].<ref name="uzdevumi"/> Nereti šos abus [[stilistika]]s elementus lieto kopā, kā arī tos bieži izmanto [[Latviešu tautasdziesmas|latviešu tautasdziesmās]],<ref>[http://skribents007.1s.lv/101-literaro-darbu-ari-dzejas-analize-viss-tas-ko-drikstam-gaidit-no-latvju-musdienu-dzejas-bet-reti-sagaidam/ Dzejas izteiksmes veidi]</ref><ref name="uzdevumi"/> bet asonanses vairāk izmanto [[Pantmērs|pantmērā]] nekā [[Proza|prozā]]. Mūsdienās asonanses tiek bieži izmantotas [[Dziesma|dziesmu]] vārdos,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tinteszobs.lv/post/113779226928/viespublikacija-how-to-rap-jeb-isa-pamaciba |title="How To Rap" īsa pamācība |access-date={{dat|2015|05|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150506063004/http://tinteszobs.lv/post/113779226928/viespublikacija-how-to-rap-jeb-isa-pamaciba |archivedate={{dat|2015|05|06||bez}} }}</ref> [[Laikraksts|laikrakstu]] virsrakstos, [[televīzija]]s [[priekšnesums|šovos]] un citur.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C18H30O2
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=235 °C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkavība Austrumu ekspresī
| attēls                   =Murder on the Orient Express teaser poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder on the Orient Express''
| žanrs                    = [[Detektīvs]]
| režisors                 = [[Kenets Brana]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* [[Agata Kristi]] (romāns)
* [[Maikls Grīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kenets Brana]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Deizija Ridlija]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Genre Films]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = * {{filmas datums|2017|11|3}}
* {{filmas datums|2017|11|10}} (Latvijā)
| ilgums                   = 114 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|351 839 303}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderorientexpress17.htm|title=Murder on the Orient Express (2017)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|8|16||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 3402236
}}

sentences: '''Metode''' (no {{val|fr|méthode}}, kas savukārt no {{val|el|μέθοδος}} ''(methodos)'' — 'pētīšanas ceļš'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=478}}</ref>) — sistematizēts paņēmienu kopums, kas nepieciešams, lai izpildītu zināmu uzdevumu vai sasniegtu konkrētu mērķi, arī patiesības rašanas paņēmiens. Zinātniskā metode tiek uzskatīta par [[pētniecība|pētnieciskās]] izziņas un jaunu zināšanu iegūšanas (uz fizisko pierādījumu bāzes) pamatu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mihaels Plāters-Zībergs''' (arī ''Mihals Plāters-Zīberks'', {{val|pl|Michał Plater-Zyberk}}, {{val|ru|Михаил Казимирович Броэль-Плятер-Зиберк}}; dzimis [[1777. gads|1777]]. gada [[28. decembris|28. decembrī]], miris [[1862. gads|1862]]. gadā [[Pilskalne (Augšdaugavas novads)|Šlosbergā]]) bija [[Sēlija]]s muižnieks, [[grāfs]], [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķī]] viņam piederējusi [[Pilskalnes muiža]]. Augsta ranga valsts ierēdnis, [[Viļņas guberņa]]s vicegubernators.

sentences:
misijas laikā nofotografēta [[Mēness]] virsma]]
'''Planetoloģija''' jeb '''planētu zinātne''' ir [[astronomija]]s un [[kosmosa zinātne]]s nozare par [[planēta|planētām]] un to [[dabiskais pavadonis|pavadoņiem]]. Šajā zinātnē pēta planētu izcelsmi, struktūru, ģeoloģiju, atmosfēru, ūdens un citu ķīmisko vielu klātbūtni. Planetoloģija ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kurā apvienoti [[ģeoloģija]]s, [[fizika]]s, [[ķīmija]]s, [[bioloģija]]s un citu zinātņu zināšanas. Kopš [[kosmosa izpēte]]s straujas attīstības sākuma 1960.-tajos gados planetoloģijā spēj pētīt planētas ne tikai veicot [[novērojums|novērojumus]] ar [[teleskops|teleskopiem]] no Zemes, bet arī nosūtot [[starpplanētu zonde]]s.

sentences: '''Ģeoloģija''' (no {{val|el|γη (gê)}} — ‘zeme’ un ''λόγος (logos)'' — ‘runa’, burtiski — ‘runa par zemi’) ir zinātne par [[Zeme]]s uzbūvi un tās attīstības vēsturi. Ģeoloģija galvenokārt pēta Zemi veidojošo [[cietviela|cietvielu]], tās uzbūvi, struktūru, fiziskās īpašības, vēsturi un procesus, kas veido Zemi. Ģeoloģija ir viena no [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēm]].

sentences: '''Sociālā antropoloģija''' ir cilvēku [[Sabiedrība|sabiedrību]] un [[Kultūra|kultūru]] uzvedības modeļu izpēte. Sociālantropologi pēta cilvēku sociālo attiecību struktūru, tostarp [[Tradīcija|tradīcijas]], [[Ekonomika|ekonomisko]] un [[Politika|politisko]] darbību, [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], [[paražu tiesības]], iedibinātos patēriņa un apmaiņas modeļus, radniecības un ģimenes struktūru, attiecības starp dzimumiem, pusaudžu nobriešanu un [[Socializācija|socializāciju]], [[Reliģija|reliģiju]] utt. Pētījuma metodes sociālajā antropoloģijā ietver novērošanu, statistiskās aptaujas un intervijas.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Linkolna memoriāls
|native_name   = ''Lincoln Memorial''
|image         = Aerial view of Lincoln Memorial - east side EDIT.jpeg
|caption       = Linkolna memoriāls 2010. gadā
|map_image     = Vašingtonas centrs
|map_text      =
|map_width     =
| latd  = 38 | latm  = 53 | lats  = 21.48 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  3 | longs =  0.40 | longEW = W
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|designer      =
* [[Henrijs Bēkons]] (arhitekts)
* [[Denjels Česters Frenčs]] (skulptors)
|type          = Memoriāls
|material      =
|area          = 2539,6 m{{sup|2}}
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1914
|complete      = 1922
|open          =
|governing     = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
|dedicated_to  = [[Abrahams Linkolns|Abrahamam Linkolnam]]
|visitors      = 7 139 072 (2014)
|extra         =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 66000030
}}
}}
'''Linkolna memoriāls''' ({{val|en|Lincoln Memorial}}) ir piemineklis, kas celts par godu 16. [[ASV prezidents|ASV prezidentam]] [[Abrahams Linkolns|Abrahamam Linkolnam]]. Tas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ēka ir 0,43 km2 liela. Tās arhitekts ir Henrijs Bekons, taču Linkolna skulptūras autors ir Daniels Česters Frenčs. Memoriālu cēla desmit gadus no 1912. līdz 1922. gadam (skulptūra tika izveidota 1920. gadā). 1963. gadā [[Mārtins Luters Kings]] [[Maršs uz Vašingtonu|marša uz Vašingtonu]] laikā no Linkolna memoriāla sniedza runu ''[[I Have a Dream]]''. 2007. gadā memoriāls tika ierindots 7. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā. Linkolna memoriāls ir attēlots uz ASV piecu dolāru banknotes reversa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula pubes.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pubescens
| suga_lv = Purva bērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Sa-whitegreen-chickpea.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Baltie un zaļie aunazirņi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Cicer
|         ģints_lv = Aunazirņi
|          ģints_r = Aunazirņi (ģints)
|             suga = C. arietinum
|          suga_lv = Aunazirņi
|         binomial = Cicer arietinum
|         sinonīmi =
* ''Cicer grossum''
* ''Cicer sativum''
* ''Cicer physodes''
* ''Cicer sintenisii''
* ''Cicer odessanum''
* ''Vicia arietina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eds Vuds
| attēls                   = Ed Wood film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ed Wood''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tims Bērtons]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* Tims Bērtons
| scenārija autors         =
* [[Skots Aleksandrs]]
* [[Lerijs Karasževskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Mārtins Landau]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Patrīcija Ārkete]]
* [[Džefrijs Džonss]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1994|9|23|Ņujorkas filmu festivāls|1994|10|30|ASV|}}
| ilgums                   = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ed-wood-1994|title=Ed Wood|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=edwood.htm|title=Ed Wood (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Eds Vuds''' ({{val|en|Ed Wood}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Mārtins Landau]], [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Patrīcija Ārkete]], [[Džefrijs Džonss]] un [[Bills Marijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|23||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Mēles kauls |
  Latin        = Os hyoideum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray186.png |
  Caption      = Mēles kauls.  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mednzevas pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Augstu gaisā
| attēls = Up in the Air Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Up in the Air''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents = * [[Daniels Dubieckis]]
* [[Džefrijs Klifords]]
* [[Aivans Raitmans]]
* Džeisons Raitmans
| scenārija autors = * [[Šeldons Tērners]]
* Džeisons Raitmans
| galvenajās lomās = * [[Vera Fārmiga]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Rickshaw Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|9|5|Tellaridas filmu festivāls|2009|12|4|ASV|2010|1|29|Latvija|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/air-2009|title=Up in the Air|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018|archive-date={{dat|2018|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180215023334/http://bbfc.co.uk/releases/air-2009}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=upintheair.htm|title=Up in the Air (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|166,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Augstu gaisā"''' ({{val|en|Up in the Air}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeisons Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Vera Fārmiga]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Anna Kendrika]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences: '''25. janvāris''' ir gada 25. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 340 dienas (341 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Rupata
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Rupat''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 1 |latm= 53 |lats= |latNS= N
|longd= 101 |longm= 35 |longs= |longEW=E
|platība             = 1490,2
|garums              = 50
|platums             = 50
|krasta līnija       = 154
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Riau]]
|iedzīvotāji         = 43 570 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 29,2
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Tandžunmedana]]
|piezīme =
}}
'''Rupata''' ({{val|id|Pulau Rupat}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Malakas šaurums|Malakas šaurumā]], [[Sumatra]]s austrumu piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Riau]] provinces Benkalisas apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Tandžunmedana]] salas ziemeļu krastā.

sentences: '''Kubaņas apgabals''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Кубанська область'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Кубанская область'') bija [[Krievijas Impērija]]s administratīvi teritoriālā vienība, [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaku]] karaspēka teritorija, kas pastāvēja no 1860. līdz 1918. gadam. Tās administratīvais centrs bija [[Krasnodara|Jekaterinodara]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Calkinzīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=5/D.03-10
|ķīm_formula=(Ce,La)2[CO3]3·4H2O
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bāli dzeltena
|svītra=
|habituss=Plātņveida kristāli
|skaldnība=Ļoti laba pa vienu plakni, izteikta pa otru plakni
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.569 nβ = 1.657 nγ = 1.686
|pleohroisms=
|blīvums=3,28
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=
Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana
|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = White-crowned_Plover_Vanellus_albiceps_Front_1750px.jpg
|    att_nosaukums = [[Baltgalvas ķīvīte]] (''Vanellus albiceps'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Charadrii
|    apakškārta_lv = Bridējputni
|           dzimta = Charadriidae
|        dzimta_lv = Tārtiņu dzimta
|      apakšdzimta = Vanellinae
|   apakšdzimta_lv = Ķīvīšu apakšdzimta
|            ģints = Vanellus
|         ģints_lv = Ķīvītes
|         binomial = Vanellus <small>([[Mathurin Jacques Brisson|Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Ķīvītes, ķīvīšu ģints''' (''Vanellus'') ir [[tārtiņu dzimta]]s (''Charadriidae'') ģints, kas apvieno 23 sugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/grebes/ World Bird List: Grebes, flamingos, buttonquail, plovers, painted-snipes, jacanas, plains-wanderer, seedsnipes, 2020]</ref> [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena ķīvīšu ģints suga — [[ķīvīte]] (''Vanellus vanellus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasputni.lv/lv/putnu-saraksts.html |title=Latvijas putni: putnu saraksts |access-date={{dat|2015|01|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130918143112/http://latvijasputni.lv/lv/putnu-saraksts.html |archivedate={{dat|2013|09|18||bez}} }}</ref> Ķīvīšu ģintī iekļautas gandrīz visas [[ķīvīšu apakšdzimta]]s (''Vanellinae'') sugas. Zinātniskais nosaukums ''Vanellus'' atvasināts no [[latīņu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "mazais vēdeklis", dodot atsauci uz ķīvīšu spārnu vēdu tipisko troksni, atgādinot vēdekļa kustības troksni.<ref>Terres, John K. & National Audubon Society (1980): The Audubon Society Encyclopedia of North American Birds. Alfred A. Knopf, New York. {{ISBN|0-394-46651-9}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-treonīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9NO3
|molmasa=119,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=256 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,60
}}
'''Treonīns''' ('''''Thr''''', 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie [[izomēri]].

sentences:
tronī kā abats.]]
'''Abats''' ({{val|la|abbas}}, no ivrita: אבּא — 'tēvs') ir [[katolicisms|Romas katoļu baznīcas]] goda tituls, kuru no 5. gadsimta piešķīra katoļu vīriešu [[klosteris|klosteru]] ([[abatija|abatiju]]) priekšniekiem. [[Francija|Francijā]] vēlāk par abatiem sāka dēvēt katoļu [[garīdznieks|garīdzniekus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms fon Rezons
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm von Raison''
|         attēls = Friedrich Wilhelm von Raison.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Koburga]],
(tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1791
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava}}
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts ierēdnis, zinātnieks
|        dzimums =
|         vecāki = Žans Ferdinands Rezons, Šarlote Badona
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Vulkanoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta [[Vulkāns|vulkānus]], bet [[Zinātnieks|zinātniekus]], kuri ilgstoši novēro vulkānu uzvedību un to izcelšanos, pēta [[lava]]s un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, sauc par vulkanologiem. Pētot lavas, gāzu, [[fumarola|fumarolu]] ķīmisko sastāvu un [[Temperatūra|temperatūru]], zinātnieki spēj izpētīt [[Zemes mantija|Zemes mantiju]] un [[Zemes garoza|garozu]] un var paredzēt aptuvenu nākamo izvirduma laiku, savukārt tas ļauj laikus brīdināt un [[Evakuācija|evakuēt]] iedzīvotājus.

sentences: '''Sfēra''' ģeometrijā ir punktu [[kopa]], kas definēta kā trīs dimensiju [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda telpas]] apakškopa, sastāvoša no visiem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], kuri atrodas vienā un tajā pašā attālumā no kāda fiksēta punkta Eiklīda telpā. Šo attālumu sauc par sfēras [[rādiuss|rādiusu]], bet fiksēto punktu — par sfēras centru. Sfēra nesatur tos punktus, kas atrodas tās iekšpusē. Tas ir, sfērai nav [[tilpums|tilpuma]], jo sfēra ir divdimensionāla [[virsma]], kas atrodas trīs dimensiju telpā.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex vesicaria|suga_lv=Pūslīšu grīslis|autors=L.|binomial=Carex vesicaria|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex vesicaria 1.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi}}'''Pūslīšu grīslis''' ({{val|la|Carex vesicaria}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], izklaidus sastopama [[Ziemeļamerika]]s rietumdaļā. Sastopama arī visā [[Latvija]]s teritorijā, zāļu purvos un mitrās [[Pļava|pļavās]], mitros krūmājos un visdažādāko ūdenstilpju krastos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-vesicaria-l/|title=pūslīšu grīslis - Carex vesicaria L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-09}}</ref>

sentences:
{{Infobox political party
| name             = Musulmaņu brālība
| native_name      = جماعة الإخوان المسلمين
| logo             = Muslim Brotherhood Emblem.svg
| caption          = Musulmaņu brālības logotips ar arābu vārdu “sagatavot”, kas atrodas zem diviem sakrustotiem zobeniem
| colorcode        = #009900
| founder          = [[Hasans al Banna]]
| leader           = [[Muhammeds Badijs]]
| chairman         =
| spokesperson     = [[Gehads El-Haddads]]
| foundation       = 1928. gada 22.marts
[[Ismailija]], [[Ēģiptes Karaliste]]
| ideology         = {{nowrap|[[Panislāmisms]]<ref name=BBC_profile>{{cite news|title=Profile: Egypt's Muslim Brotherhood|url=https://www.bbc.co.uk/news/world-middle-east-12313405|publisher=BBC|first=Kim|last=Ghattas|date=9 February 2001}}</ref>
[[Sunnītu islāms]] [[Islāmisms]]<ref>{{cite web|url=https://www.aljazeera.com/features/2017/6/18/what-is-the-muslim-brotherhood|title=What is the Muslim Brotherhood?|author=Al Jazeera Staff|work=[[Al Jazeera]]|date=18 June 2017}}</ref>
[[Neosufisms]]<ref>{{Cite book|last=R. Halverson|first=Jeffrey|title=Theology and Creed in Sunni Islam|publisher=Palgrave Macmillan |year=2010|isbn=978-0-230-10279-8| location=New York|pages=62, 65|quote="Neo-Sufism assumed the basis of a secondary Athari tendency that we find in the thought of Hasan al-Banna and the Muslim Brotherhood... Neo-Sufism... was a major influence on the thought of Hasan al-Banna and the development of the Muslim Brotherhood.. "}}</ref>
[[Reliģiozais konservatīvisms]]<ref>[http://carnegieendowment.org/2014/10/21/muslim-brotherhood-and-future-of-political-islam-in-egypt-pub-56980 The Muslim Brotherhood and the Future of Political Islam in Egypt], Ashraf El-Sherif, [[Carnegie Endowment for International Peace]] website, 21 October 2014</ref>
[[Salafisms]]<ref name="Sageman 2004 7">{{Cite book|last=Sageman|first=Marc|title=UNDERSTANDING TERROR NETWORKS|url=https://archive.org/details/understandingter00sage|publisher=University of Pennsylvania Press|year=2004|isbn=0-8122-3808-7|location=Philadelphia|pages=[https://archive.org/details/understandingter00sage/page/7 7]|chapter=Chapter 1: The Origins of the Jihad}}</ref><ref name="Lenz-Raymann 2014 80">{{Cite book|last=Lenz-Raymann|first=Kathrin|url=https://www.jstor.org/stable/j.ctv1fxgjp.7|title=Securitization of Islam: A Vicious Circle: Counter-Terrorism and Freedom of Religion in Central Asia|publisher=Transcript Verlag|year=2014|isbn=978-3837629040|location=United Kingdom|pages=80|chapter=Chapter 3: Salafi Isalm: Social Transformation and Political Islam|jstor=j.ctv1fxgjp.7}}</ref>
[[Antiimperiālisms]]<ref>{{Cite book |last=Chatterjee |first=Choi |title=The 20th Century: A Retrospective |publisher=Routledge |year=2018 |isbn=978-0-8133-2691-7 |location=New York, NY 10017, USA |pages=253 |chapter=10: Islamic Fundamentalism in Critical Perspective}}</ref><ref>{{Cite journal |last=K. Gani |first=Jasmine |date=21 October 2022 |title=Anti-colonial connectivity between Islamicate movements in the Middle East and South Asia: the Muslim Brotherhood and Jamati Islam |url=https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/13688790.2023.2127660 |journal=Post Colonial Studies |publisher=Routledge |pages=1–22 |doi=10.1080/13688790.2023.2127660 |s2cid=253068552 |via=tandfonline}}</ref>
[[Sociālkonservatīvisms]]<ref>[https://www.theatlantic.com/international/archive/2013/06/rick-perry-and-the-muslim-brotherhood-compare-and-contrast/277404/ Rick Perry and the Muslim Brotherhood: Compare and Contrast - Mona Eltahawy on social conservatism in Egypt and the U.S.], J.J. GOULD, 30 June 2013</ref>
[[Anticionisms]]<ref name="Strindberg, Anders, and Wärn, Mats 2011 87">{{citation|url=https://books.google.com/books?id=JLvM5I6KTvEC&q=%22social+institution+building%22+1975+1987&pg=PA86|title=Islamism|author=Strindberg, Anders, and Wärn, Mats |page=87|publisher=Polity|isbn=978-0745640624|year=2011}}</ref>
[[Antikomunisms]]<ref>{{cite news|url=http://www.nybooks.com/daily/2011/02/05/washingtons-secret-history-muslim-brotherhood/|title=Washington's Secret History with the Muslim Brotherhood|last=Johnson|first=Ian|date=5 February 2011|work=[[The New York Review of Books]]}}</ref>}}
| position         = [[Labais spārns]]<ref>[http://english.alarabiya.net/en/views/news/middle-east/2013/05/01/The-Muslim-Brotherhood-s-right-wing-politics-game.html The Muslim Brotherhood's 'right-wing' politics game], Bassem Youssef, [[Al Arabiya English]], Wednesday, 1 May 2013</ref><ref>[https://www.motherjones.com/politics/2011/02/what-is-the-muslim-brotherhood/2/ What Is the Muslim Brotherhood, and Will It Take Over Egypt?], Robert Dreyfuss, [[Mother Jones (magazine)|''Mother Jones'']], 11 February 2011</ref>
| headquarters     = [[Kaira]], [[Ēģipte]] {{small|(vēsturiski)}}
 Nezināma vieta {{small|(mūsdienās)}}
| website          = {{URL|http://www.ikhwanweb.com/}} (angliski)
 {{URL|http://www.ikhwanonline.com/}} (Arābu valodā)
| flag             = Flag of the Muslim Brotherhood.png
}}

sentences: '''Tunguskas fenomens''' jeb '''Tunguskas meteorīts''' bija milzīga eksplozija, kas notika {{dat VS|{{dat|1908|6|30}}|{{dat||6|17}}}} 07:14 pēc vietējā laika (00:14 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) neapdzīvotā [[taiga|taigā]] [[Podkamennaja Tunguska]]s upes tuvumā [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Krievija|Krievijā]]. Vairāk nekā 2000 km² platībā tika izgāzti koki, ko visticamāk radīja [[meteorīts|meteorīta]] sprādziens 5–10 kilometru augstumā virs zemes.

sentences:
s voltampēru raksturlīkne]]
'''Voltampēru raksturlīkne''' - [[elektronika|elektronikā]] bieži izmantojams grafiks, kas attēlo caur divizvadu ierīci (elementu) plūstošās [[strāva]]s atkarību no tai pieliktā [[spriegums|sprieguma]]. Šāds grafiks attēlo [[līdzstrāva]]s iedarbību uz elektronisku ierīci. Parasti apskata nelineāru elementu ([[diode|diožu]], [[dinistors|dinistoru]]) voltampēru raksturlīknes, jo lineāriem elementiem (piemēram, [[rezistors|rezistoriem]]), šis grafiks ir vienkārša [[taisne]]. Trīsizvadu elementiem ([[triode|triodēm]], [[tranzistors|tranzistoriem]]) uzņem raksturlīkņu kopas uz diviem izvadiem, uzdodot parametrus uz trešā izvada.

sentences:
{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences: {{citas nozīmes|debespusi|Austrumi (nozīmju atdalīšana)|Austrumi}}

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Auces rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
'''Apgraizīšana''' jeb '''cirkumcīzija'''<ref>{{tezaurs|TM||cirkumcīzija}}</ref> ir ķirurģiska [[priekšādiņa]]s nogriešana [[dzimumloceklis|dzimumloceklim]]. Apgraizīšana var būt gan reliģisks [[rituāls]], gan atsevišķu [[cilts|cilšu]] tradīcija, gan veikta [[medicīna|medicīniskos]] nolūkos. Pieci visizplatītākie iemesli, kāpēc veic apgraizīšanu, ir šādi:
* [[islāms|islāmā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]] uzskata, ka tā ir jāveic ikvienam vīrietim (musulmaņi apgraizīšanu veic zēniem līdz [[pubertāte]]s vecumam, bet jūdi to veic pirmajā dzīves nedēļā);
* noteiktās ciltīs, īpaši [[Āfrika|Āfrikā]], pusaudžu vecuma zēniem ir jāveic apgraizīšana, pretējā gadījumā zēns netiek iecelts vīru kārtā un viņš nevar precēties;
* ar apgraizīšanu tiek novērstas medicīniskas problēmas, piemēram, lai aiz priekšādiņas nekrātos [[infekcija|infekciju]] izraisoši [[mikroorganismi]] gadījumos, kad to nevar atvilkt;
* daži vecāki tic, ka pēc apgraizīšanas viņu dēli ir tīrāki un veselīgāki;
* daži vīrieši vēlas veikt apgraizīšanu, jo uzskata, ka tā vizuāli dzimumloceklis izskatās labāk.

sentences:
[[Kategorija:Romas katoļu bīskapi]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences: '''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Bezmiegs''' ({{val-la|Insomnia}}) - viens no [[Miegs|miega]] traucējumu veidiem. Bezmiegs saistīts ar pārmaiņām miega ilgumā, [[Ritms|ritmā]] un dziļumā. Pilnīgs bezmiegs sastopams reti. Visbiežāk ir grūtības iemigt (tajā pašā laikā jūtams [[nemiers]], [[Domāšana|domas]] par iepriekšējās [[Diena|dienas]] notikumiem, [[Nemiers|bažas]] par nākamo dienu). [[Nakts|Naktī]] miegs var būt ar pārtraukumiem, vairākkārt jāmostas (ar skaidru galvu, bieži vien ar satraukuma sajūtu pēc nepatīkamiem [[sapņi]]em). Miega ilgums var samazināties arī tādējādi, ka regulāri [[Rīts|rītos]] agri jāmostas. Bezmiega gadījumā saīsinās dziļa miega stadija. Reizēm sastopami stāvokļi, kad trūkst miega sajūtas ([[cilvēks]] īstenībā aizmieg, bet no rīta ir pārliecināts, ka naktī nav gulējis). Bezmiega [[Cēloņi un sekas|cēloņi]] var būt [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] [[slimība]]s, dažas [[Infekcijas slimība|infekcijas slimības]], bojājumi [[smadzenes|galvas smadzenēs]] u.c. Ar bezmiegu sākas akūtas [[psihoze]]s (alkohola [[delīrijs]] u.c), [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], vairākas psih. slimības. Veseliem cilvēkiem bezmiegs var rasties pēc fiziskās un garīgas pārslodzes, spēcīgiem pārdzīvojumiem. u.tml.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Līū
|attēls              = GU020, Lihou.jpg
|attēla paraksts     = Līū
|attēla izmērs       =
| map_type    = Normandijas salas#Francija#Lielbritānija#Eiropa
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Lamanšs]]
|arhipelāgs          = [[Normandijas salas]]
|latd=49.461111 |latNS=N
|longd=2.667778 |longEW=W
|platība             = 0,156
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Gērnsija
|valsts adm vienības tips  =
|valsts adm vienība  =
|iedzīvotāji         = 1
|iedzīvotāju gads    = 2002
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Līū''' ({{val|en|Lihou}}) ir [[paisuma sala]] [[Normandijas salas|Normandijas salu]] grupā [[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi|Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumā]] [[Gērnsija|Gērnsijā]]. Tā ir 15 hektārus liela sala [[Gērnsija (sala)|Gērnsijas]] salu rietumu piekrastē. Savienota ar [[bēgums|bēguma]] laikā pieejami pa 400 metrus garu ceļu. Vēsturiski salā vietējie iedzīvotāji ieguva jūraszāles, kuras izmantoja kā mēslojumu.

sentences: {{Commonscat|20th century BC|20. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
'''Plakne''' ir [[virsma]], kas satur katru [[taisne|taisni]], kura savieno jebkurus divus tās [[Punkts (ģeometrija)|punktus]]. Plakne ir viens no trim [[ģeometrija]]s nedefinējamiem pamatobjektiem, kuru īpašības tiek netieši aprakstītas ar ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]].

Plakne ir divdimensionāls analogs punktam (kam ir nulle dimensijas), taisnei (kam ir viena dimensija) un [[telpa]]i (kam ir trīs dimensijas).

Plakne ir svarīgs ģeometrijas jēdziens, jo tā ļauj definēt daudzus citus ģeometriskus objektus, piemēram, [[Dekarta koordinātu sistēma|Dekarta koordinātu sistēmu]] un plaknes figūras - [[trijstūris|trijstūri]], [[četrstūris|četrstūri]], [[riņķis|riņķi]], utt.

Ģeometrijas nozari, kas pētī figūru un konfigurāciju īpašības plaknē, sauc par '''[[planimetrija|planimetriju]]'''.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Riga}}
{{Commonscat|Transport in Riga}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Kamerūnas
| Article =
| Type = Valts karogs un flaga
| Image = Flag of Cameroon.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = 1975. gada 20. maijs
| Design = vertikāls trikolors (zaļš, sarkans, dzeltens) ar zelta zvaigzni vidū
| Designer =
}}
'''Kamerūnas karogs''' ir viens no [[Kamerūna]]s valsts simboliem. Karogā izmantotas panafrikāniskās krāsas (zaļa, sarkana, dzeltena; Kamerūna bija otrā valsts pēc [[Gana]]s, kas savā karogā izmantoja šo krāsu salikumu), kas sakārtotas pēc [[Francijas karogs|Francijas Republikas]] karoga parauga.

sentences: '''Vadības grāmatvedība''' ir informācijas identificēšanas, rādītāju aprēķināšanas un novērtēšanas procesi [[Uzņēmums|uzņēmumā]] vai organizācijā.

sentences: '''Sirpis''' ir vienā rokā turams [[darbarīks]] [[labība]]s vai [[zāle]]s [[pļaušana]]i. Tas sastāv no puslokā izliekta asmens ar [[rokturis|rokturi]]. Asmens ir uzasināts iekšējā malā, reizēm arī robots.

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences: '''Cigarete''' ({{val|de|zigarette}}, {{val|fr|cigarrete}} — 'neliels cigārs') ir [[smēķēšana]]i domāts [[tabaka]]s izstrādājums, kas sastāv no [[papīrs|papīra]] [[cilindrs|cilindra]], kurā iepildīta smalki sagriezta tabaka.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Gaujiena
| settlement_type          = lielciems
| image_skyline            = Gaujienas muiža- jaunā pils 01.jpg
| image_caption            = Gaujienas muižas pils
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Smiltenes novads]]
| subdivision_name2        = [[Gaujienas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1111}}
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,77
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2016|07|04||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1622 |title=Informācija par objektu: Gaujiena |accessdate={{dat|2017|02|03||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 572
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 31 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 23 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_m              = 85
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4339 Gaujiena
| var_id                   = 100102347
| lgia_id                  = 1622
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Ghelamco arēna
| native_name         = ''Ghelamco Arena''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Gent_Ghelamco_Arena_panorama.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  51.016111 | latNS  = N
| longd =  3.734167 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 2013. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = ''Mixto Hybrid Grass Technology''
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 20 000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = ''[[KAA Gent]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Eberharts''' var būt:
* [[Magnuss fon Eberharts]] (''Magnus von Eberhardt''; 1855―1939) ― Prūsijas virsnieks;
* [[Valters fon Eberharts]] (''Friedrich von Eberhardt''; 1862―1944) ― Prūsijas ģenerālis.

sentences: '''Režģtīkls''', '''Mezglojumu tīkls''' jeb '''Mezglutīkls''' ({{val-en|Mesh network}})<ref>{{AkadTerm|term=Mesh network|lang=EN}}</ref> ir [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] [[topoloģija]], kur infranstruktūras [[mezgls (datortīkli)|mezgli]] (tilti, komutatori un citas infrastruktūras ierīces) ir savienotas tieši, dinamiski un nehierarhiski ar pēc iespējas vairāk citiem mezgliem un savstarpēji sadarbojas, lai efektīvi maršrutētu datus no/uz klientiem. Atkarības no viena mezgla neesamība ļauj jebkuram tīkla mezglam piedalīties informācijas retranslācijā. Režģtīkli pašorganizējas un paškonfigurējas dinamiski, kas samazina uzstādīšanas izmaksas. Tas, savukārt, uzlabo [[bojājumpacietība|bojājumpacietību]] un samazina uzturēšanas izmaksas.

sentences:
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Toksikoloģija''' ({{val|el|τοξικός}}, ''toxikos'' — ‘indīgs’, ''logos'' — ‘mācība’) ir zinātne par toksisko vielu kaitīgo iedarbību uz dzīvajiem organismiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Adolfi
|     vārds_orig = ''Franz Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LVA}})
|      m_dat_alt = no [[1945]]. gada janvāra — bez vēsts
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Latvija]], [[Vācija]]
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto Adolfi, Otīlija (dzimusi Lihtenšteina)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Magdalēna fon Lucava (''Magdalene von Lutzau'') no [[Kabile]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džordžs Ortons
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''George Orton''
 |              attēls = OrtonPenn.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džordžs Vašingtons Ortons
 |              dz_dat = {{dat|1873|1|10}}
 |             dz_viet = [[Stratroja]] [[Ontārio]], [[Kanāda]]
 |             mir_dat = {{dat|1958|6|24}}
 |            mir_viet = [[Lakonija (Ņūhempšīra)|Lakonija]], [[Ņūhempšīra]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = kanādietis
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|CAN}} [[Kanāda]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 2 (1 zelts un 1 bronza)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[Kanādas sporta slavas zāle]] <br/> [[Kanādas olimpiskā slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|Kanāda|1868}}  [[Kanāda]]}} (CAN)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 2500 metru šķēršļu skrējiens vīriešiem|2500 m šķēršļu skrējiens]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens vīriešiem|400 m barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Darzciems]]
[[Kategorija:Dārzciems]]

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name = "Valdnieks"
| image = Machiavelli Principe Cover Page.jpg
| att_izm = 150px
| caption =1550. gada izdevuma titullapa
| author = [[Nikolo Makjavelli]]
| country =
| language =
| subject = Politikas zinātne
| genre =
| publisher =
| pub_date = 1532
| followed_by =
}}
'''"Valdnieks"''' ({{val|it|Il Principe}} — ‘princis’) ir 16. gadsimta politiskais [[traktāts]], kuru sarakstījis itālis [[Nikolo Makjavelli]]. Darbs tika publicēts 1532. gadā, piecus gadus pēc tā autora nāves, ar pāvesta [[Klements VII|Klementa VII]] atļauju.

sentences:
{{Kategorija jādala}}
{{Commonscat|PC games|personālā datora spēles}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kailašs
| Photo           = Kailash north.JPG
| karte                = Tibetas kalniene#Ķīna
| alt =
| paraksta_izvietojums =
| latd=31 |latm=04 |lats=00 |latNS=N
| longd=81 |longm=18 |longs=45 |longEW=E
| Augstums        = 6638
| Relatīvais_augstums  = 1319
| Atrašanās vieta = {{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Gantises kalni]]
| First ascent        = nekāpts
}}
'''Kailašs''' ({{val|sa|कैलास}}, ''Kailāśa'' — ‘kristāls’) vai '''Ganrinpočhe''' ({{val|bo|གངས་རིན་པོ་ཆེ}}, ''Kangrinboqê'' — ‘nenovērtējamais sniega dārgakmens’) ir kalnu masīvs [[Tibetas kalniene|Tibetas kalnienē]], [[Gantises kalni|Gantises kalnos]]. Administratīvi atrodas [[Ķīna|Ķīnā]], [[Tibetas autonomais reģions|Tibetas autonomā reģiona]] Nari prefektūrā. Kalna tiešā tuvumā atrodas vairāku reģiona nozīmīgo upju izteces — [[Inda]]s, [[Brahmaputra]]s, [[Satledža]]s un [[Karnali]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''3. maijs''' ir gada 123. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (124. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 242 dienas.

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = "Pēdējais cilvēks"
| attēls = Der letzte Mann poster.png
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Der letzte Mann''
| valsts = {{DEU}}
| režisors = [[F. V. Murnavs]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Emīls Janningss]]
* [[Malija Delšafta]]
* [[Makss Hillers]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1924|12|23}}
| ilgums = 90 minūtes
| valoda = [[Mēmais kino|mēmā filma]], teksts [[Vācu valoda|vācu valodā]]
| budžets =
| imdb = 0013442
| studija = ''[[UFA]]''
| izplatītājs = * ''UFA''
* ''[[Universal Pictures]]'' (ASV)
}}
'''"Pēdējais cilvēks"''' ({{Val|de|Der letzte Mann}}) ir 1924. gada [[Vācija]]s [[mēmais kino|mēmā filma]], kuras režisors ir [[F. V. Murnavs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emīls Janningss]], [[Malija Dešafta]] un [[Makss Hillers]]. Filma pazīstama ar to, ka tajā gandrīz nemaz nav paskaidrojošo titru.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Promise of Cinema: German Film Theory|publisher=University of California Press|year=2016|isbn=9780520962439|pages=499}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rumbula]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Rumbula]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Patanjali Statue.jpg|thumb|Pataņdžali, mūsdienu [[statuja]] [[Utarakhanda|Utarakhandā]] ]]
''' Pataņdžali''', arī ''' Patandžali''' ([[Tamilu valoda|tamilu]]: பதஞ்ஜலி, [[Sanskrits|sanskritā]]: पतञ्जलि, [[IPA]]: pət̪əɲɟəli) bija [[hinduisms|hinduistu]] [[joga|jogs]], kurš esot apkopojis un sistematizējis [[Jogas sūtras]], svarīgu [[Sūtra|sūtru]]  ([[Aforisms|aforismu]]) krājumu par jogas praksi un hinduistu [[filozofija|filozofiju]].

sentences: '''Elektriskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs.

sentences: '''Pamira trakts''' ({{val|ru|Памирский тракт}}) ir augstkalnu autoceļš, kas ved pa [[Pamira kalni]]em [[Tadžikistāna]]s un [[Kirgizstāna]]s teritorijā [[Vidusāzija|Vidusāzijā]]. Mūsdienās tas iekļauts maršrutā M41, kurš iet no [[Afganistāna]]s caur [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]], savienojoties ar tradicionālo Pamira traktu Tadžikistānā. Tas ir vienīgais caurbraucamais ceļš pa šo sarežģīto kalnu reljefu un kalpo kā galvenais piegādes ceļš uz Tadžikistānas [[Kalnu Badahšānas autonomais vilojats|Kalnu Badahšānas autonomo apriņķi]]. Maršruts ir izmantots tūkstošiem gadu, jo caur augstajiem Pamira kalniem ir ierobežots skaits iespējamu maršrutu. Daļa ceļa veidoja vienu posmu no senā tirdzniecības [[Zīda ceļš|Zīda ceļa]]. M41 ir [[PSRS|padomju]] ceļa numurs, taču mūsdienās uz trases parasti netiek norādīts nekāds ceļa numurs, tikai galamērķi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 235px
|        attēls = Juancito.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = E. asinus x caballus
|       suga_lv = Mūlis
|      binomial = Equus asinus x caballus
|   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|gaismas parādību|Malduguns (nozīmju atdalīšana)|Malduguns}}

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pāles pagasts
| karte             = Pāles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Pāles pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Pāles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Pāle
| platība           = 146,3
| iedzīvotāji       = 769<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 769 / 146.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Pāles pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Katvaru pagasts|Katvaru]], [[Viļķenes pagasts|Viļķenes]], [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]], [[Alojas pagasts|Alojas]] un [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]] pagastiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šis un tas par Mēriju
| attēls                   = There's Something About Mary POSTER.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''There's Something About Mary''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Maikls Šteinbergs]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Frenks Bedors]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Dekters]]
* [[Džons Dž. Stross]]
* Pīters Farelijs
* Bobijs Farelijs
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Lī Evanss]]
* [[Kriss Eliots]]
| mūzika                   = [[Džonatans Ričmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|7|15||bez}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/theres-something-about-mary-film|title=There's Something About Mary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 7, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=somethingaboutmary.htm|title=There's Something About Mary (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 7, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|369,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šis un tas par Mēriju"''' ({{val|en|There's Something About Mary}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisori un vieni no scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Kemerone Diasa]], [[Bens Stillers]], [[Mets Dilons]], [[Lī Evanss]] un [[Kriss Eliots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|7|15||bez}}.

sentences: '''Atvasinātie finanšu instrumenti''' jeb '''derivatīvi''' (no {{val|fr|dérivatif}} — 'atvasinājums') ir divpusēji līgumi, parasti starp uzņēmumu un banku, kuru vērtība (cena) ir atkarīga un mainās no instrumentam pamatā esošās garantijas ([[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], valūtas, [[obligācija]]s, procentu likmes) vērtības svārstībām.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Derivative Definition|url=https://www.forbes.com/advisor/investing/derivatives/|accessdate=2022. gada 14. marts|website=investopedia.com}}</ref> Tos tirgo gan biržā, gan [[ārpusbiržas tirgus|ārpusbiržas tirgos]], parasti bankās.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Tims Pūls
 | vārds_orig              = ''Tim Pool''
 | attēls                  = Live-rapportering fra klodens konflikter (17403461541) (cropped).jpg
 | komentārs               = Pūls 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Čikāga}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Žurnālists, reportieris, rakstnieks
 | reliģija                =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Timotijs Daniels Pūls''' ([[Angļu valoda|angļu:]]''Timothy Daniel Pool''; dzimis 1986. gada 9. martā) ir amerikāņu blogeris un politikas komentētājs. Pirmo reizi viņš kļuva pazīstams 2011. gadā ar ''Occupy Wall Street'' protestu tiešraižu straumēšanu.<ref name="poty">{{Ziņu atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=Duw_D3YjS3s|title=The Media Messenger of Zuccotti Park|work=[[Time]]|access-date=July 31, 2019|date=February 3, 2012|last=Fields, Jim}}</ref><ref name="rcr">{{Ziņu atsauce|url=http://www.rcrwireless.com/article/20111117/devices/mobile-phone-streams-occupy-wall-street-to-the-world/|title=Mobile phone streams Occupy Wall Street to the world|publisher=TCRWireless|access-date=January 7, 2012|date=November 17, 2011|last=DeGrasse, Martha}}</ref>

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū
| attēls = Lifeaquaticposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Life Aquatic with Steve Zissou''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors = * [[Noa Baumbaks]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās = * [[Ouens Vilsons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Marks Motersbo]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|11|20|Losandželosa|2004|12|25|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190628164222/https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|archivedate={{dat|2019|06|28||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeaquatic.htm|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū"''' ({{val|en|The Life Aquatic with Steve Zissou}}) ir 2004. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Bills Marijs]], [[Keita Blanšeta]], [[Andželika Hjūstone]], [[Vilems Defo]] un [[Džefs Goldblūms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|20||bez}} Losandželosā.

sentences: '''Oglekļa dioksīda (CO2) uztveršana un uzglabāšana zemes dzīlēs''' (angl. ''сarbon capture and storage'', CCS) ir process, kas iekļauj sevī CO2 atdalīšanu no rūpnieciskiem un enerģētiskiem avotiem, transportēšanu uz uzglabāšanas vietu un ilglaicīgu izolāciju no [[atmosfēra]]s. Tā, kā oglekļa dioksīda atdalīšanas rezultātā no atmosfēras tiek tā sastāvā esošais [[ogleklis]], tad šādu darbības veidu sauc arī par '''ģeoloģisko oglekļa sekvestrāciju'''. CCS galvenais mērķis ir cīņa ar [[Globālā sasilšana|globālo sasilšanu]], kā arī apkārtējās [[vides piesārņošana|vides piesārņošanu]]. Pašlaik CO2 koncentrācija sastāda 379 [[promile]]s<ref name="promilles">[http://www.planetseed.com/ru/node/15634 Klimata izmaiņas]{{Novecojusi saite}}</ref> un turpina intensīvi palielināties. Pēdējo reizi šāda koncentrācija bija pirms 600 000 gadiem, iespējams, stipras [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskās darbības]] rezultātā.

sentences: '''Atomu emisijas spektroskopija''' (AES) ir [[atomu spektroskopija]]s apakšnozare, kas pēta elektroniskās pārejas atomos, kuras notiek ar gaismas kvanta izstarošanu (emisiju). Tās praktiskais pielietojums ir [[elementanalīze]].

sentences: '''Elektriskais izolators''' ir materiāls vai viela, kas neļauj [[elektroenerģija]]i aizplūst uz ārieni vai ieplūst no ārienes. Tajā ir maz brīvo [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], tiem ir vāja [[elektrovadītspēja]] jeb augsta [[elektriskā pretestība]]. Elektriskais lādiņš var uzkrāties uz izolatoru virsmas. Izolatori ir pretēji [[elektriskais vadītājs|elektriskajiem vadītājiem]], kas labi vada elektrisko strāvu; vēl atsevišķi izdala [[pusvadītājs|pusvadītājus]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Andalūzija
| official_name             = ''Andalucía''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Spānijas autonomie apgabali|Spānijas autonomais apgabals]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Andalucía.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Escudo de Andalucía (oficial2).svg
| shield_size             = 70px
| nickname                =
| motto                   = ''Andalucía por sí, para España y la humanidad'' (Andalūzija sev, Spānijai un cilvēcei)
| anthem                  = ''[[La bandera blanca y verde]]''
| capital                 = [[Sevilja]]
| largest_city            =
| official_language       = [[spāņu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Localización de Andalucía.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Andalūzijas atrašanās vieta Spānijā
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{ESP}}
| leader_party            =
| leader_title            = Prezidents
| leader_name             = [[Hose Antonio Grinjans]]
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 87268
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 8401567
| population_as_of        = 2015
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{URL|http://www.juntadeandalucia.es/}}
| footnotes               =
| blank_name              = Autonomijas statūti
| blank_info              = {{dat|1981|12|30||bez}}
| blank1_name             = Likumdevēja vara
| blank1_info             = [[Andalūzijas parlaments]]
| blank2_name             = [[Spānijas kongress|Vietas kongresā]]
| blank2_info             = 62 deputāti (no 350)
| blank3_name             = [[Spānijas senāts|Vietas senātā]]
| blank3_info             = 40 senatori (no 264)
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences:
'''Pēcs''' vai '''Pēca''' var būt:
* [[Elizabete Pēca]] (''Elisabeth Pähtz'') — Vācijas šahiste (dzimusi 1985.);
* [[Tomass Pēcs]] (''Thomas Pähtz'') — Vācijas šahists (dzimis 1956.).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Sevidžs
|     vārds_orig = ''Adam Savage''
|         attēls = AdamSavageJul2011 cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sevidžs 2011. gadā
|        dz_gads = 1967
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, aktieris, pedagogs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džulija Sevidža (kopš 2002. gada)
|          bērni = 2
|       paraksts =
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Tiša Mākslas skola]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ādams Vitnijs Sevidžs''' ({{val|en|Adam Whitney Savage}}; dzimis {{dat|1967|7|15}})<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chase's calendar of events 2009|author=The Editors of Chase's|year=2009|publisher=[[McGraw-Hill Professional]]|location=|isbn=978-0-07-159956-6|page=363|pages=|url=http://books.google.com/books?id=WoV51PohNjwC&pg=PA363&dq=%22Adam+Savage%22+%221967%22&ei=VIe7TdLTE8fz0gG9rsnLBQ|accessdate=}}</ref> ir amerikāņu [[Industriālais dizains|industriālā dizaina]] un [[Specefekts|specefektu]] projektētājs un inženieris, aktieris, pedagogs un televīzijas personība. Iepriekš darbojies (kopā ar [[Džeimijs Hainemens|Džeimiju Hainemenu]]) kā ''[[Discovery Channel]]'' televīzijas raidījumu "[[Mītu grāvēji]]" un ''[[Unchained Reaction]]'' vadītājs.<ref name="skeptics_2008">{{cite interview|title=Skeptics’ Guide to the Universe #215 with guest Adam Savage|subject=Adam Savage|interviewer=Steve Novella, ''et al.''|program=''The Skeptics Guide to the Universe''|url=http://brainonink.wordpress.com/2009/09/08/skeptics-guide-to-the-universe-215-with-guest-adam-savage/|date=August 20, 2008|accessdate=November 18, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219061010/http://media.libsyn.com/media/skepticsguide/skepticast2008-08-20.mp3|archivedate=2008-12-19|deadurl=no}}</ref> Viņa [[Makets|maketi]] izmantoti vairākās lielbudžeta filmās, ieskaitot "[[Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums]]" and "[[Matrikss atjaunots]]". Viņš ir redzama figūra [[Zinātniskais skepticisms|skepticisma]] kopienā. Sevidžs dzīvo [[Sanfrancisko]] ar sievu Džuliju un diviem dēliem dvīņiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērn Marienbādē
| operators =
| attēls = Marienbadposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Alēns Renē]]
| producents =
| scenārijs = [[Alēns Robs-Grijē]]
| aktieri = * [[Delfīne Seiriga]]
* [[Džordžo Albertaci]]
* [[Saša Pitoefs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Année dernière à Marienbad''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1961|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1961|9|29|Francija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērn Marienbādē"''' ({{Val|fr|L'Année dernière à Marienbad}}) ir 1961. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alēns Renē]], bet scenārija autors — [[Alēns Robs-Grijē]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Delfīne Seiriga|Delfina Seriga]], [[Džordžo Albertaci]] un [[Saša Pitoefs]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Ornamental plants|Krāšņumaugi}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences: '''Parīzes laukums''' ({{val|de|Pariser Platz}}) ir laukums [[Berlīne]]s vēsturiskajā centrā, [[Vācija|Vācijā]], kas atrodas pie [[Brandenburgas vārti]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Alexander von Meyendorff''
|         attēls = Alexander Meiendorf.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Krievijas Impērijas Valsts Domes deputāts (1910)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1869
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Bādenbādene]], [[Vācijas Impērija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Fēlikss fon Meijendorfs, Olga Gorčakova
|          brāļi = Pēteris (1858—1918), Mihaels (1861—1941), Klements (1863—1885)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Barbara Culukidze (1859—1946)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats =  Krievijas Impērijas Valsts Domes priekšsēdētāja biedrs
|   term_sākums = 1907
|   term_beigas = 1909
|       partija = [[17. oktobra savienība]]
|      piezīmes =
}}
}}
'''Aleksandrs fon Meijendorfs''' ({{val|de|Alexander von Meyendorff}}, {{val|ru|Александр Феликсович Мейендорф}}; 1869—1964) bija vācbaltiešu izcelsmes jurists un [[politiķis]], [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks. [[Krievijas Valsts dome|Krievijas Impērijas Valsts Domes]] deputāts (1907—1917).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastās pupiņas
|         binomial = Phaseolus vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Snijboon peulen Phaseolus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Phaseolus
|         ģints_lv = Pupiņas
|       apakšģints = Phaseolus sect. Phaseolus
|    apakšģints_lv = Pupiņas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastās pupiņas
|         sinonīmi = {{ubl|''Phaseolus nanus'' (‘pundurpupiņas’)|''Phaseolus compessus''}}
|        izplatība = Dabiskais izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta = [[Centrālamerika]] un [[Dienvidamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pazuduši ledājos
| operators =
| attēls = Arctic film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džo Penna]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Madss Mikelsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Arctic''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Bleecker Street''
* ''XYZ Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|10|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|2|1|ASV}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = * {{ISL}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Dāņu valoda|dāņu]]
* [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6820256/|title=Arctic (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pazuduši ledājos"''' ({{Val|en|Arctic}}) ir 2018. gada [[Islande]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džo Penna]]. Filmā galveno lomu atveido [[Madss Mikelsens]].

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=101 ; 408|ipa-text=p̪|ipa-image=Dental_p.svg|ipa-entity=p&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=p_d|kirshenbaum=p<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiceless_labiodental_plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņai [[Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|[p]]] līdzīgs [[līdzskanis]], ko artikulē gaisa plūsmu noslēdzot ar [[zobi|augšzobiem]] piespiestu [[lūpas|apakšlūpu]], līdzīgi, kā skaņai [[Nebalsīgs labiodentāls berzenis|[f]]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šo skaņu attēlo ar simbolu kopu {{IPA|[p̪]}}. Dažkārt tiek lietots (sevišķi [[Bantu valodas|bantu]] valodniecībā) IPA neiekļauts simbols '''{{unicode|ȹ}}''', kas ir ''qp'' [[ligatūra]].

sentences:
'''Absolūtais spožums''' ir lielums [[Astronomija|astronomijā]], kuru izmanto [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožuma raksturošanai. Tas ir debess ķermeņa [[redzamais spožums]], kāds būtu, ja to novērotu no 10 [[Parseks|parseku]] attāluma. Absolūto spožumu mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]]. Zvaigžņu un galaktiku absolūto spožumu apzīmē ar '''M'''.<br />
[[Saules sistēma]]s [[Planētas|planētu]], [[Komētas|komētu]] un [[Asteroīds|asteroīdu]] absolūtā spožuma definīcija ir nedaudz atšķirīga. Šajā gadījumā absolūtais spožums tiek definēts kā [[redzamais spožums]], kāds būtu objektam, ja to novērotu vienas [[Astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] attālumā no Saules un Zemes, turklāt objektam jābūt pilnā fāzē. Apzīmē ar '''H'''.

sentences: '''Sinepes un Medus''' ir populārās un rokmūzikas festivāls, kas norisinājās [[Madona|Madonā]] no 1991. līdz 2005. gadam. Festivāls ietvēra gan jauno grupu konkursu, gan arī viesu koncertu. Galvenās godalgas festivālā bija "Lielā sinepju balva" un "Lielā medus balva", ko pirmo reizi pasniedza 1995. gadā. Festivāla galvenais organizators visus 15 gadus bija [[Imants Pulkstenis]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zemītes pagasts
| karte             = Zemītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Zemīte
| platība           = 99,0
| iedzīvotāji       = 772<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 772 / 99 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kandava.lv
| nos_vācu          = Samiten
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Замитенская
| ref_krievu        =
}}
'''Zemītes pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Zantes pagasts|Zantes]], [[Vānes pagasts|Vānes]], [[Kandavas pagasts|Kandavas]], [[Jaunsātu pagasts|Jaunsātu]], [[Irlavas pagasts|Irlavas]] un [[Viesatu pagasts|Viesātu]] pagastiem.

sentences:
valdīšanas laikā 1519. gadā]]
'''Acteki''' ({{val|nah|mēxihcah}}) bija vairāku [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] etnisko grupu apvienojums, kuru kultūra uzplauka [[Vidusamerika|Vidusamerikā]] (mūsdienu [[Meksika]]s centrālajā daļā) laika posmā no aptuveni 1300. gada līdz 1521. gadam. Mūsdienās acteku vairs nav — tie ir asimilējušies un sajaukušies ar citiem Meksikas iedzīvotājiem. Acteki bija izveidojuši vienu no varenākajām valstīm [[Amerika|Amerikā]] — [[Acteku impērija|Acteku impēriju]], kuru 1521. gadā pakļāva [[spāņi]]. Šī valsts politiski un militāri dominēja mūsdienu Meksikas teritorijā mazliet vairāk par diviem gadsimtiem. Actekiem bija bagāta [[kultūra]] un [[mitoloģija]]. Viņu galvaspilsēta [[Tenočtitlana]] atradās uz [[Tekskoko]] ezera salas, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas [[Mehiko]] teritorijā. Acteku impēriju sagrāva spāņu [[konkistadors|konkistadori]]. Acteki runāja [[navatlu valoda|navatlu valodā]].

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Pērses ūdenskritums
| photo          = Zem Perses udenskrituma.1920-1930.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 24 | longs = 41 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Aizkraukles novads]]<br/>[[Koknese]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,4 m
| height_longest =
| number_drops   =
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Pērse]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kraslavas pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Krāslavas pagasts}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0A2343|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1997, 1998, 2015)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Netanjels Hakets|bg_color=#FC4C02|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Denver Broncos|logo=Denver Broncos logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Denveras "''Broncos''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džordžs Peitons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Empower Field at Mile High''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 125|krāsas=Oranža, tumši zila, balta<br />{{color box|#FC4C02}} {{color box|#0A2343}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pets Boulens|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Denveras "Broncos"''' ({{Val|en|Denver Broncos}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Broncos" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Empower Field at Mile High'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
[[Kategorija:Vistas]]
[[Kategorija:Fazānu dzimta]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | official_name            = Tartu
 | native_name              = ''Tartu''
 | image_skyline            = Tartu asv2022-04 img19 Town Hall.jpg
 | image_caption            = Tartu pilsētas dome
 | image_flag               = Tartu flag.svg
 | image_shield             = Tartu coat of arms.svg
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Igaunija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_map_caption      =
 | latd=58|latm=23|latNS=N|longd=26|longm=43|longEW=E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{EST}}
 | subdivision_type1        = [[Igaunijas apriņķi|Apriņkis]]
 | subdivision_name1        =  [[Tartu apriņķis]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1224. gadā
 | other_name               =
 | leader_name              = Urmass Krūze
 | area_total_km2           = 38.80
 | population_total         = 93715
 | population_footnotes     = <ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PO0240&lang=1 | title= Statistics Estonia: Population by Sex, Place of residence and Age}}</ref>
 | population_as_of         = 2018. gadā
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = no 50050 līdz 51111
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57.2
 | website                  = {{URL|https://www.tartu.ee/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =A. gigantea Aldabra Giant Tortoise.jpg
| att_nosaukums =[[Aldabras milzu bruņurupucis]] (''Aldabrachelys gigantea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Testudinidae
| dzimta_lv = Sauszemes bruņurupuču dzimta
| binomial =Testudinidae <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču dzimta''' (''Testudinidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām, kurai piederošās sugas mājo uz [[sauszeme]]s. Šajā dzimtā ir 15 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar apmēram 50 sugām un 4 izmirušas ģintis. Sauszemes bruņurupuču dzimtas tuvākie radinieki ir [[purva bruņurupuču dzimta]]s (''Emydidae'') sugas.<ref name=adw/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
[[Kategorija:Luterāņi| ]]
[[Kategorija:Protestanti pēc valsts]]

sentences: '''Reforma''' ({{Val-la|reformo}}) nozīmē nepareizā un neapmierinošā  uzlabošanu vai grozīšanu.<ref>Angļu valodas vārdnīcas definīcija http://dictionary.reference.com/browse/reform?s=t</ref> Šajā nozīmē vārds tiek lietots kopš 18. gadsimta beigām, un tiek uzskatīts, ka tas ir cēlies no britu muižnieka [[Kristofers Vivils|Kristofera Vivila apvienības kustības,]] kuras galvenais mērķis bija “parlamentārā reforma”.<ref>Reform in English Public Life: the fortunes of a word. Joanna Innes. 2003.</ref> Reformu parasti uzskata par antitētisku [[Revolūcija|revolūcijai]].

sentences: '''Dziedātājs''' jeb '''vokālists''' ({{val|la|vox}} — 'balss' un ''vocalis'' — 'skanošs') ir [[mūziķis]], kura mūzikas instruments ir viņa balss saites. Atkarībā no [[balss]] [[diapazona]] izšķir šādas balsis: [[soprāns]], [[mecosoprāns]], [[alts (balss)|alts]], [[tenors]], [[baritons]], [[Bass (balss)|bass]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Afganistānas uzbeki tautas tērpos (1841)
| tauta = Uzbeki
| native_name = ''O‘zbeklar''
| skaits = vairāk par 37 miljoniem
| vieta = {{UZB}} 29.2 mlj (2021)

{{AFG}} 3 mlj<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People |title=CIA factbook 2008 - Afghanistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072213/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People }}</ref>

{{TJK}} 1.26 mlj<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html#People |title=CIA factbook 2008 - Tajikistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2001|03|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20010331101740/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html#People }}</ref>

{{KGZ}} 986 000 (2022)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html#People |title=CIA factbook 2008 - Kyrgyzstan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2015|11|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151127011116/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/kg.html#People }}</ref>

{{KAZ}} 614 047 (2021)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ide.go.jp/English/Publish/Mes/pdf/51_cap1_2.pdf |title=Ethnic groups in Kazakhstan |access-date={{dat|2003|04|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20030416222849/http://www.ide.go.jp/English/Publish/Mes/pdf/51_cap1_2.pdf |archivedate={{dat|2003|04|16||bez}} }}</ref>

{{TKM}} 500 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People |title=CIA factbook 2008 - Turkmenistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2007|06|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070612214157/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People }}</ref>

{{RUS}} 323 278 (2021)<ref>{{ru icon}} [http://www.perepis2002.ru/content.html?id=11&docid=10715289081463 Всероссийская перепись населения 2002 года] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080202152038/http://www.perepis2002.ru/content.html?id=11&docid=10715289081463 |date={{dat|2008|02|02||bez}} }}</ref>

{{CHN}} 12 370 (2010)
{{UKR}} 12 353 (2001)
{{LAT}} 2715 (2022)
| valoda = [[uzbeku valoda]]
| reliģija = vairums [[musulmaņi]]
| grupas =
| radi = [[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}

sentences: '''31. decembris''' ir gada 365. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (366. [[garais gads|garajā gadā]]). Šī ir gada pēdējā diena.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{sadalīt}}
'''Perifērās asinsrites patoloģiskā fizioloģija''' ir asins cirkulācija sīkajās artērijās, arteriolās, prekapilāros, kapilāros, postkapilāros, arteriolovenulārajās anastomozēs, vēnulās un sīkajās vēnās.
=== Arteriālā hiperēmija ===
Asins pārpilnība kādā orgānā vai audu apvidū, kas rodas, paplašinoties orgāna vai audu arteriolām un kapilāriem. Izšķir fizioloģisko un patoloģisko hiperēmiju.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors Džons A. Zoidbergs
| color         = #41B1FF
| series        = "[[Futurāma|Futurāmas]]"
| image         = Futurama characters.jpg
| caption       = Zoidbergs — pirmais no kreisās
| first         = ''[[The Series Has Landed]]'' (1999)
| last          =
| creator       = [[Mets Greinings]]<br />[[Deivids Koens]]
| portrayer     =
| voice         = [[Billijs Vests]]
| nickname      =
| alias         =
| species       = dekapodiāns
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = ārsts
| title         =
| family        = Harolds Zoids (tēvocis)
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Hakuna matata''''' ir [[svahili]] valodas frāze no [[Austrumāfrika]]s, kas nozīmē "nav nepatikšanu" vai "nav problēmu". Vārda ''hakuna'' aptuvenā nozīme ir "šeit nav", bet ''matata'' apzīmē nepatikšanas, raizes vai problēmas. Frāze ir guvusi lielu popularitāti, jo izmantota ''[[The Walt Disney Company|Walt Disney Animation Studios]]'' filmā ''[[Karalis Lauva|"Karalis Lauva".]]'' Filmā, pēc kuras motīviem tapis arī [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] mūzikls,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lionking.com/about|title=The Lion King Musical|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> ir arī dziesma ar šādu nosaukumu, kurā frāzi tulko kā "bez raizēm". Dziesmu bieži atskaņo kūrortos, viesnīcās un citās ar tūrisma industriju saistītās vietās. Kad ''The Walt Disney Company'' 2018. gadā reģistrēja frāzi kā oficiālu [[Zīmols|preču zīmi]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://trademarks.justia.com/745/58/hakuna-74558335.html|title=Hakuna Matata Trademark|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> tas izraisīja plašu ažiotāžu Austrumāfrikā un sašutumu to personu, kurām svahili ir dzimtā valoda, vidū.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/global-development/2018/dec/19/colonialism-accusations-hakuna-matata-disney-far-from-problem-free-lion-king-remake|title=Hakuna Matata Trademark Controversy|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences: '''14. oktobris''' ir gada 287. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (288. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts dzīvnieki
|attēls                    = Nocturnal Animals Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nocturnal Animals''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Toms Fords]]
| producents               =
* [[Roberts Salerno]]
* Toms Fords
| scenārija autors         = Toms Fords
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Andrea Rīzboro]]
* [[Maikls Šīns]]
| mūzika                   = [[Ābels Korzeniovskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fade to Black]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2016|11|18|ASV|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016|title=Nocturnal Animals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 6, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126223833/http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|title=Nocturnal Animals (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 6, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181205134203/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|archivedate={{dat|2018|12|05||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts dzīvnieki"''' ({{val|en|Nocturnal Animals}}) ir 2016. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Ostina Raita romānu "''Tony and Susan''". Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Toms Fords]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Eimija Adamsa]], [[Maikls Šenons]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Aila Fišere]], [[Lora Linnija]], [[Armijs Hammers]], [[Andrea Rīzboro]] un [[Maikls Šīns]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]]
 [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     =
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>

 {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>

 {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref>
{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>

 Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences:
Šī ir [[Stīvens Spīlbergs|Stīvena Spīlberga]] filmogrāfija, sarakstā ir iekļauti viņa [[Kinorežisors|režisora]], [[Kinoproducents|producenta]] un [[Aktieris|aktiera]] darbi filmās.
" filmēšanas starplaikā]]
Interesants fakts par Stīvenu Spīlbergu, viņš ļoti rūpējās par sava vārda atpazīstamību. Ja Spīlbergs ir producents vai izpildproducents filmām, kuras pēc paša uzskatiem neatbilst standartiem, tad viņš lūdz, lai izņem viņa vārdu no filmas titriem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jehudi Menuhins
|Attēls           = YehudiMenuhinStageDoorCanteen.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jehudi Menuhins 1943. gada filmā ''[[Stage Door Canteen]]''
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1916|04|22|}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Miris            = {{dat|1999|03|12}}
|Vieta_mr         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[vijole]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[vijolnieks]], [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = [http://www.menuhin.org/ www.menuhin.org]
|Dzimums          = V
}}

sentences:
[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

sentences: '''Tēze''' ({{val|grc|θέσις}} (''tesis'') — ‘atzinums’) ir teksta saturam un tā izklāsta secībai atbilstīga īsi izteikta, formulēta pamatatziņa, secinājums par tematu apgalvojuma formā.<ref name=":1">Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 19. lpp.</ref> Atzinums, kura patiesība jāpierāda. Tā ir zinātniskā darba (referāta, prezentācijas, raksta) galveno domu un [[Atziņa|atziņu]] īss, koncentrēts formulējums.<ref>Veckāgana V. Latviešu valoda 8. klasei. [[Lielvārds]], 2007. 174. lpp.</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|mumificējušos līķi|Mūmija (nozīmju atdalīšana)|mūmija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juliušs Slovackis
|     vārds_orig = ''Juliusz Słowacki''
|         attēls = Juliusz Słowacki.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = [[Kremeneca]], [[Viļņa]], [[Varšava]], [[Ženēva]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-JuliuszSlowacki.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = gramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =[[dzeja]], [[drāma]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = drāma "[[Baladīna]]" (''Balladyna'', 1834)
|    ietekmējies = [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = "[[Jaunā Polija]]" (''Młoda Polska'')
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 74
 | lv  = Septiņdesmit četri
}}

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 39
 | lv  = Trīsdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|arheologu|Balodis|Balodis}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums = Francis Aleksandrs Balodis
| vārds =
| vārds_orig =
| attēls = Francis_Balodis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1882
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Voldemārs Dāvids Balodis
| brāļi = Francis Voldemārs, Ēriks Jēkabs
| māsas = Olga Voldemāra Matilda Kreišmane
| dzīvesbiedrs = Aleksandra Kubareva, Emma Albertiņa
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Saratovas Universitāte]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Latvijas Universitāte]],
| alma_mater = [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitāte]],
[[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Minhenes Universitāte]]
| zinātne = [[arheoloģija]], [[eģiptoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = III un II šķiras [[Triju Zvaigžņu ordenis]],
IV šķiras Francijas [[Goda Leģiona ordenis]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Francis Aleksandrs Balodis''' (1882—1947) bija latviešu [[arheoloģija|arheologs]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]]; arheoloģijas zinātnes pamatlicējs [[Latvija|Latvijā]]. Pētījis latviešu senvēsturi, Pievolgas tatāru vēsturi, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] vēsturi un mākslu. Pazīstams ar pētījumiem par [[latgaļi|latgaļu]] un [[kriviči|kriviču]] cilšu senajām etnogrāfiskajām un politiskajām robežām pirms 13. gadsimta.
Francis Balodis bija vadošais Latvijas arheologs pirms [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un viens no nacionālās arheoloģijas skolas dibinātājiem.

sentences:
izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukuma]] laikā [[Ukraina|Ukrainā]]]]
'''Informācijas karš (IK)''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''information warfare'') ir koncepcija, kas ietver [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas]] un [[Saskarsme|komunikāciju]] [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmantošanu, lai iegūtu konkurences priekšrocības pār pretinieku.  IK ir [[Psiholoģiskā manipulācija|manipulēšana]] ar [[Informācija|informāciju]], kurai uzticas mērķis, lai tas pieņemtu lēmumus pretēji savām interesēm.

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stipa joannis kz01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Stipa joannis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Stipa
| ģints_lv = Kaviļas
| binomial = Stipa
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Kaviļas''' ({{val|la|Stipa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 300 daudzgadīgu [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas. Savvaļā sugas ir sastopamas daudzviet [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]], kā arī tropu kalnos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60437381-2|title=Stipa L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Karl Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1762
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1827
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =[[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
|        dzīvesbiedrs =Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|   brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
|               bērni =Kārlis Oto fon Mēdems
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = The-best-exotic-marigold-hotel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi FZ]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|11|30|Pirmizrāde|2012|2|24|Apvienotā Karaliste|2012|3|30|Latvija|2012|5|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190517170231/https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|archivedate={{dat|2019|05|17||bez}}}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexoticmarigoldhotel.htm|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|136,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]"
| imdb =
}}
'''Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu ''These Foolish Things''. Filmas režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|30||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences: '''30. marts''' ir gada 89. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (90. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 276 dienas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour =
 |          name = Johans Heinrihs Baumanis
 |     name_orig = ''Johann Heinrich Baumann''
 |         image = Johann Heinrich Baumann, self-portrait.jpg
 |     imagesize =
 |       caption = Johans Heinrihs Baumanis (''pašportrets'')
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1753|02|10}}
 |      location = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1832|07|19}}
 |    deathplace = [[Mazjumpravas muiža (Rīga)|Mazjumpravas muiža]]
 |        places =
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field =
 |      training = [[Erfurtes universitāte]] (teoloģija)
 |      movement = [[animālisms]]
 |  famous works =
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers = [[Jēkabs Samuels Beks]]
(''Jacob Samuel Beck'')
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Johans Heinrihs Baumanis''' ({{val-de|Johann Heinrich Baumann}}; dzimis {{dat|1753|02|10}}, miris {{dat|1832|07|19}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] gleznotājs animālists. Viņa darbi bija ļoti populāri, atradušies daudzās [[Latvija]]s muižās un birģeru dzīvokļos; tiem raksturīgs [[reālisms]], siltie un tumšie toņi. Viens no nozīmīgākajiem Baumaņa darbiem ir "Tirgotāja Georga Konrāda Nestora portrets".

sentences: {{Commonscat|Diseases and disorders of the eye and adnexa|Acu slimības}}

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksāla struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2O2
|molmasa=58,04
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=51 °C
}}
'''Glioksāls''' (etāndiāls, diformils, skābeņskābes aldehīds, CHO−CHO) ir zaļa gāze ar asu smaku, taču parasti eksistē polimēra veidā (dzeltens šķidrums vai kristāliska viela). Glioksāls ir vienkāršākais no di[[aldehīdi]]em.

sentences:
{{Literatura}}
'''Literatūra''' (no {{val|la|littera}} — 'burts') jeb '''rakstniecība''' ir viss [[cilvēce]]s uzrakstītais [[teksts|tekstu]] kopums ar māksliniecisku vai sabiedrisku nozīmi. Literatūra tiek iedalīta [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], [[zinātniskā literatūra|zinātniskajā literatūrā]] un [[publicistika|publicistikā]]. Šaurākā nozīmē jēdziens "literatūra" apzīmē mākslas veidu — daiļliteratūru.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Hekla
| Nosaukums2       =
| Photo            = 2006-05-21-153901 Iceland Stórinúpur.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 1488
| Relatīvais_augstums = 755
| karte            = Islande#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 63 |latm= 59 |lats= 32|latNS= N
| longd= 19 |longm= 39 |longs= 57|longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Islande}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2000}}
| First ascent         = 1750 (Egerts Olafsons)
}}

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nītaures pils
| native_name    = castrum Nitavia/Schloß Nithow
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = LV2014-8362.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Nītaures pils mūra paliekas mūsdienās
| map            =
| map_type       = Latvija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 57.069167 | latNS  = N
| longd = 25.185278 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Nītaure}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = pieminēta [[1375]]. gadā
| abandoned      = 16. gadsimts
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = ārējā mūra paliekas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Nītaures viduslaiku pils
|      numurs = 499
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Midland painted turtle.jpg
| att_nosaukums =[[Rakstainais bruņurupucis]] (''Chrysemys picta'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| binomial =Testudinoidea <small>([[Fitzinger]], 1826)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču virsdzimta''' (''Testudinoidea'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] virsdzimtām, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas dzimtas un vairākas izmirušas dzimtas. Šai virsdzimtai pieder lielākā daļa gan [[sauszeme]]s, gan [[saldūdens]], gan daļēji ūdenī mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu.<ref name=pal>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |title=Testudinoidea |access-date={{dat|2013|09|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130804210843/http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |archivedate={{dat|2013|08|04||bez}} }}</ref><ref>[http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790311004544 Dating cryptodiran nodes: Origin and diversification of the turtle superfamily Testudinoidea]</ref> Attīstoties no daļēji ūdenī dzīvojošiem bruņurupučiem, [[sauszemes bruņurupuču dzimta|sauszemes bruņurupuči]] ir vienīgā grupa, kas piemērojusies dzīvei pilnīgi uz sauszemes.<ref name=pal/>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Marica
| citvaloda      = bg
| oriģinālnosaukums = Марица
| citvaloda2      = el
| oriģinālnosaukums2 = Έβρος
| citvaloda3      = tr
| oriģinālnosaukums3 = Meriç
| attēls            = Maritsa_Plovdiv.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Marica pie Plovdivas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rilas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Egejas jūra]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=21 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BUL}}
{{GRE}}
{{TUR}}
| garums            = 490
| iztekas_augstums  = 2378
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 200
| gada_notece       =
| baseins           = 53 846
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Balkāni#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pegazs
| abbreviation = Peg
| name_latin = Pegasus
| RA = 23
| dec = +20
| areatotal = 1121
| arearank = 7. vieta
| numbermainstars = 9, 17
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ε Peg''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ι Peg''
| stardistance = 38,3
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lapsiņa]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Melatonīna struktūrformula

Melatonīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[2-(5-metoksi-1H-indol-3-il)etil]acetamīds
|           CAS numurs = 73-31-4
|      ķīmiskā formula = C13H16N2O2
|              molmasa = 232,278
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 117 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 2 g/l
|                 citi =
}}
'''Melatonīns''' ir [[hormons]], kas pieder pie [[indols|indola]] aminoatvasinājumiem — [[triptamīni]]em. To mēdz dēvēt arī par "miega hormonu".<ref>[http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules/news_result?next=277 Bezmiegs – kādēļ tas mūs piemeklē un kā ar to cīnīties]</ref> Cilvēka organismā melatonīnu izstrādā [[epifīze]].<ref>Pēteris Apinis. Cilvēks. Anatomija, fizioloģija, patoloģijas pamati. Nacionālais medicīnas apgāds. 392. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> Saskaņā ar "melatonīna teoriju", [[ziema]]s periodā, kad trūkst gaismas, melatonīns izstrādājas lielākā apjomā un izraisa [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |title=Depresija.lv: „Ziemas depresija” – Sezonālie garastāvokļa traucējumi |access-date={{dat|2020|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200329232749/http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |archivedate={{dat|2020|03|29||bez}} }}</ref><ref>[https://veselam.la.lv/ziemas-tumsa-puse-sezonala-depresija Veselam.LA.lv.: Ziemas tumšā puse: sezonālā depresija]{{Novecojusi saite}}</ref> Citi avoti savukārt apgalvo, ka melatonīns pret depresiju palīdz.<ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6057892/ NCBI: Circadian modulation of neuroplasticity by melatonin: a target in the treatment of depression]</ref> Latvijā melatonīnu var iegādāties aptiekās kā recepšu medikamentu ar nosaukumu "cirkadīns".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on |title=Melatonīns Latvijas Zāļu reģistrā |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221425/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on }}</ref> To lieto primāra [[bezmiegs|bezmiega]] ārstēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf |title=Cirkadīna zāļu apraksts |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022022251/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf }}</ref>

sentences: '''U kvarks''' jeb augšējais (''up'') kvarks - pirmās ģimenes [[kvarks]], pats vieglākais no kvarkiem. Ietilpst [[nukloni|nuklonu]] sastāvā. U kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli u kvarks tika atklāts 1967. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
{{jāuzlabo|Noformējums, kategorijas, stils}}
'''Buta algoritms''' ir [[Reizināšana|reizināšanas]] [[algoritms]], kas sareizina divus zīmes (+/-) binārus skaitļus, izmantojot binārā skaitļa papildkodu. To 1951. gadā izgudroja [[Endrū Donalds Buts]].

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Dream for an Insomniac''
| attēls                   = Dream-for-an-insomniac-movie-poster-1998-1020196371.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Tifānija DeBartolo]]
| producents               =
* [[Filiss Hausens]]
* [[Džons Hakets]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Rita Rokiskija]]
| scenārija autors         = Tifānija DeBartolo
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Jona Skaja]]
* [[Makenzijs Astins]]
* [[Maikls Landess]]
* [[Roberts Kelkers-Kellijs]]
* [[Sīmūrs Kasels]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|19||bez}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dream-insomniac-1998-0|title=Dream for an Insomniac|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,727}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dreamforaninsomniac.htm|title=Dream for an Insomniac (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Dream for an Insomniac''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Tifānija DeBartolo]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Jona Skaja]], [[Makenzijs Astins]], [[Maikls Landess]], [[Roberts Kelkers-Kellijs]] un [[Sīmūrs Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|19||bez}}.

sentences: {{cita nozīme|ierīci, kas palielina tālu esošu ķermeņu attēlus|zvaigznāju|Teleskops (zvaigznājs)}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Datorsistēmu atbalstīts kolektīvais darbs (CSCW)''' ir uz [[projekts|projektu]] orientēts teorētisks zinātnes lauks. Neskatoties uz dažādiem izpausmes veidiem, CSCW ir identificējama zinātne, kas koncentrējas uz savstarpēji atkarīga organizēta kolektīva darba rakstura izpratni. Tās mērķis — radīt atbilstošas datortehnoloģijas, kas atbalstītu kolektīvo darbu.

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Dārziņi (nozīmju atdalīšana)|Dārziņi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Dārziņi
| attels =
| paraksts = Skats uz Dārziņiem pāri Dārziņu attekai
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Latgales priekšpilsēta]]
| apaksrajoni =
| platiba = 4,348 km²
| iedzivotaju_skaits = 3 859 ([[2023. gads|2023]])
| iever_celtnes =
| udenstilpnes =
| parki =
| autobuss = {{Rīga sab|t=a|15|18|31}}
| trolejbuss =
| tramvajs =
| mikroautobuss =
| cits =
| pasta_indekss = LV-1063
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/darzini/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|           attēls = Unshorn_alpaca_grazing.jpg
|    att_nosaukums = ''Huacaya'' šķirnes alpaka
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|            ģints = Vicugna
|         ģints_lv = Vikunjas
|             suga = V. pacos
|          suga_lv = Alpaka
|           suga_r = Alpaka
|         binomial = Vicugna pacos <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Palatālos līdzskaņus''' artikulē ar mēles virspusi (''dorsu'') paceltu pret cietajām [[Aukslējas|aukslējām]] (''palatu'').<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|official_name          = Valga
|native_name            =
|image_flag             = Flag of et-Valga.svg
|image_shield           = Valga coat of arms.svg
|shield_size            = 80px
|flag_size              = 160px
|subdivision_name1      = [[Valgas apriņķis]]
|leader_name            = Ivars Unts
|area_total_km2         = 16.5
|population_total       = 14153
|population_footnotes   =
|population_as_of       = 2009
|population_density_km2 = 842.2
|latd=57|latm=47|latNS=N|longd=26|longm=2|longEW=E
|image_skyline          = Valga2015dec.jpg
|imagesize              = 150px
|image_caption          =
|subdivision_type       = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name       = {{EST}}
|subdivision_type1      = [[Igaunijas apriņķi|Apriņķis]]
|timezone               = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|website                = [http://www.valgalv.ee/ www.valgalv.ee]
|established_title      = Pilsētas tiesības
|established_date       = 1584. gads
|pushpin_map            = Estonia
|pushpin_label_position = bottom
|pushpin_mapsize        = 280
|pushpin_map_caption    = Atrašanās vieta Igaunijā
|other_name             =
|}}
'''Valga''' ({{val|et|Valga}}, {{val|de|Walk}}) ir pilsēta [[Igaunija]]s dienvidos, [[Valgas apriņķis|Valgas apriņķa]] administratīvais centrs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls         =
|citi nosaukumi = tilzīters
|valsts         = [[Prūsijas Karaliste]]
|reģions        = [[Austrumprūsija]]
|pilsēta        = [[Tilzīte]]
|piens          = govs
|pasterizēšana  =
|tekstūra       = vidēji cieta
|tauki          = vismaz 30%<ref name="FAO">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https://workspace.fao.org/sites/codex/Standards/CXS%2B270-1968/CXS_270e.pdf |title=STANDARD FOR TILSITER: CXS 270-1968 |work=[[Codex Alimentarius]] |publisher=[[Pārtikas un lauksaimniecības organizācija]] |accessdate={{dat|2022|5|6||bez}}}}</ref>
|olbaltumvielas =
|izmērs         =
|svars          = 1,8—2,2 kg<ref name="Oxford"/>
|nogatavināšana = vismaz 3 nedēļas 10—16°C temperatūrā<ref name="FAO"/>
|sertifikācija  = ''Holsteiner Tilsiter'' (AĢIN; 2013)<ref>{{Laikraksta atsauce |url=https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013R1266&from=EN |title=KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1266/2013 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (''Holsteiner Tilsiter'' (AĢIN)) |date={{dat|2013|12|5|N|bez}} |newspaper=[[Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis]] |accessdate={{dat|2022|5|6||bez}}}}</ref>
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sačhere
| official_name            = საჩხერე
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Sachkhere, View from TV Tower.jpg
| image_caption            = Skats no TV torņa
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Sačheres municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 17. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1964
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 6140
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,7%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 20|lats= 20|latNS=N
| longd= 43|longm= 24|longs= 14|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4000
| area_code                = +995 435
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 500
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Sačhere''' ({{val|ka|საჩხერე}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Sačheres municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Kvirila]]s upes krastos {{nobr|170 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|611}}</ref>

sentences: '''Valsts aizsardzības dienests (VAD)''' ir [[Latvija|Latvijas]] valsts dienesta veids, kurš ietver valsts aizsardzības militāro dienestu, kā arī valsts aizsardzības civilo dienestu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=341210|title=Valsts aizsardzības dienesta likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-10-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
s Bundesplatcas laukumā tika izmesti astoņi miljoni 5 [[Eiro|centu]] monētu (pa vienai uz katru iedzīvotāju), lai atbalstītu 2016. gada Šveices referendumu par universālo pamatienākumu (kas tika noraidīts 77%–23%).]]
'''Universālais pamatienākums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/covid-19-un-universalais-pamatienakums-verienigs-eksperiments-spanija.a367081/|title=Covid-19 un universālais pamatienākums. Vērienīgs eksperiments Spānijā|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-07|language=lv}}</ref> vai '''beznosacījumu pamatienākums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latviesi.com/jaunumi/kas-ir-eiropas-pilsonu-iniciativa-sakt-beznosacijuma-pamatienakumu-visa-es|title=Latviesi.com Diasporas medijs|website=www.latviesi.com|access-date=2024-01-07|language=en}}</ref> ir sociālās labklājības priekšlikums, kurā visi noteikta iedzīvotāju pilsoņi regulāri saņem minimālos [[Ienākumi|ienākumus]] beznosacījuma [[Transferts|pārskaitījuma]] veidā, t.i., bez vajadzības pārbaudes vai nepieciešamības strādāt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cnbc.com/2019/06/27/free-cash-handouts-what-is-universal-basic-income-or-ubi.html|title=Why everyone is talking about free cash handouts—an explainer on universal basic income|last=Clifford|first=Catherine|publisher=[[CNBC]]|access-date=25 May 2021|date=27 June 2019|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://money.usnews.com/money/personal-finance/articles/what-is-universal-basic-income|title=What Is Universal Basic Income?|last=LaPonsie|first=Maryalene|website=[[U.S. News & World Report]]|access-date=1 June 2021|date=25 January 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dw.com/en/universal-basic-income-an-option-for-europe/a-55711679|title=Universal basic income: An option for Europe? – DW – 11/28/2020|publisher=Deutsche Welle|access-date=19 December 2022|language=en}}</ref> Turpretim [[garantētais minimālais ienākums]] tiek maksāts tikai tiem, kuri nesaņem iztikai pietiekamus ienākumus. Universālais pamatienākums tiktu saņemts neatkarīgi no citiem ienākumiem. Universālais pamatienākums nav ieviests nevienā valstī, kaut gan ir bijuši daudzi projekti un ideja tiek apspriesta daudzās valstīs. Daži ir apzīmējuši universālo pamatienākumu kā [[Utopija|utopisku]] tās vēsturiskās izcelsmes dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Van Parijs|first=Philippe|date=1 June 2013|title=The Universal Basic Income: Why Utopian Thinking Matters, and How Sociologists Can Contribute to It*|url=https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1177/0032329213483106|journal=Politics & Society|language=en|volume=41|issue=2|pages=171–182|doi=10.1177/0032329213483106|issn=0032-3292|archive-url=https://web.archive.org/web/20210921111112/https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1177/0032329213483106|archive-date=21 September 2021|access-date=21 September 2021}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Bregman|first=Rutger|title=Utopia for Realists: And How We Can Get There|date=5 March 2017|publisher=Bloomsbury Publishing|isbn=978-1-4088-9025-7|url=https://books.google.com/books?id=L0-jDQAAQBAJ}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tipurić|first=Darko|last2=Garača|first2=Željko|last3=Krajnović|first3=Ana|year=2020|title=Univerzalni temeljni dohodak|url=https://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=363095|journal=Ekonomski Pregled|language=hr|volume=71|issue=6|pages=632–656|doi=10.32910/ep.71.6.4|issn=0424-7558|archive-url=https://web.archive.org/web/20210921102920/https://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=363095|archive-date=21 September 2021|access-date=21 September 2021|doi-access=free}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Exxon Mobil Corporation
| Logo                =
| Sauklis             = Taking on the world's toughest energy challenges
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/xom.html XOM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1870. gadā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] kā ''Standard Oil''
| Sēdeklis            = [[Īrvinga]], [[Teksasa]], {{USA}}
| Vadība              = Darens Vudss
| Darbinieku_skaits   = 106 100
| Apgrozījums         = 358,6 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 242,1 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 40,6 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]]
| Mājaslapa           = http://www.exxonmobil.com/
}}
'''ExxonMobil''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nafta]]s un [[gāze]]s ieguves, pārstrādes un to produktu pārdošanas uzņēmums, lielākā pasaules privātā naftas kompānija. Iegūst un pārstrādā 3% no pasaules naftas produktiem. Tomēr pasaulē ir vairākas citas valstij piederošas naftas kompānijas, kas pēc produkcijas apjomiem ir lielākas par ''ExxonMobil''. ''ExxonMobil'' biznesa prakse bieži tiek kritizēta vides aizsardzības, politikas lobēšanas un cilvēktiesību sakarā.

sentences:
{{infobox ethnic group
| group            = Austrālijas aborigēni
| native_name      =
| native_name_lang =
| flag             =
| flag_caption     =
| population       = 759705 (2016)<ref>{{cite web|url=http://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/mf/3238.0.55.001|title=Estimates of Aboriginal and Torres Strait Islander Australians|work=[[Australian Bureau of Statistics]]|date=June 2016|access-date=8 November 2018}}</ref><br />3.1% no Austrālijas iedzīvotājiem
| region1          =  [[Ziemeļu teritorija]]
| pop1             = 30.3%
| region2          = {{flaga|Tasmania}} [[Tasmānija]]
| pop2             = 5.5%
| region3          = {{flaga|Queensland}} [[Kvīnslenda]]
| pop3             = 4.6%
| region4          =  [[Rietumaustrālija]]
| pop4             = 3.9%
| region5          = {{flaga|New South Wales}} [[Jaundienvidvelsa]]
| pop5             = 3.4%
| region6          = {{flaga|South Australia}} [[Dienvidaustrālija]]
| pop6             = 2.5%
| region7          = {{flaga|Australian Capital Territory}} [[Austrālijas galvaspilsētas teritorija]]
| pop7             = 1.9%
| region8          = [[File:Flag of Victoria (Australia).svg|22px]] [[Viktorija (Austrālija)]]
| pop8             = 0.9%
| rels             = Lielākā daļa kristiešu (galvenokārt anglikāņu un katoļu),<ref>https://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/Lookup/5AD6E895236F6CDECA2578DB00283CBD?opendocument</ref> minoritātei nav reliģiskās piederības<ref>https://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/Lookup/5AD6E895236F6CDECA2578DB00283CBD?opendocument</ref> un neliels skaits citu reliģiju, dažādas vietējās aborigēnu reliģijas, kuru pamatā ir [[Austrālijas aborigēnu mitoloģija]].
| langs            = [[Austrālijas aborigēnu valodas]], daudzas vairs netiek lietotas, [[Austrālijas angļu valoda]], [[Austrālijas aborigēnu angļu valoda]]
| related          = [[Torresa šauruma salu aborigēni]], [[Tasmānijas aborigēni]], [[papuasi]]
}}
{{papildu atsauces+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
 gravējums, kas attēlo aborigēnu pirmo saskarsmi ar eiropiešiem, [[Džeimss Kuks|Džeimsa Kuka]] ierašanās.]]
'''Austrālijas pamatiedzīvotāji''' jeb '''aborigēni''' ir [[Austrālija|Austrālijas]] senākie iedzīvotāji, kas mūsdienās veido apmēram 2,5% no valsts iedzīvotāju skaita.<ref>[http://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/Products/946D4BC28DB92E1BCA25762A001CBF38?opendocument Austrālijas statistikas birojs, "Austrālija", 2009. gads] {{en ikona}}</ref> Aborigēnu sociālais stāvoklis pakāpeniski uzlabojas un viņi iegūst arvien lielākas tiesības.

sentences: '''Latvijas Neredzīgo bibliotēka''' ('''LNerB''') ir [[kultūra]]s, [[izglītība]]s un [[informācija]]s iestāde, kuras darbības mērķis ir [[redze]]s [[Invalīds|invalīdu]] bibliotekārā, bibliogrāfiskā un informacionālā apkalpošana. Tās pamatuzdevums ir nodrošināt pieeju grāmatām un informācijai cilvēkiem, kuri nevar lasīt parasto iespiedrakstu, viņiem pieejamā formātā – grāmatas neredzīgo jeb [[Braila raksts|Braila rakstā]] un [[klausāmgrāmata]]s. Tās neredzīgie un vājredzīgie lasītāji bez maksas var saņemt [[bibliotēka]]s 7 filiālēs, kas atrodas [[Latvija]]s lielākajās pilsētās un centrā [[Rīga|Rīgā]]. Katrai filiālei un centram Rīgā ir noteikti apkalpošanas rajoni, tādējādi visā Latvijas teritorijā ir nodrošināta bibliotekārā apkalpošana cilvēkiem ar redzes traucējumiem.<ref> [http://www.neredzigobiblioteka.lv Latvijas Neredzīgo bibliotēka]</ref>

sentences:
'''Bītijs''' var būt:
* [[Neds Bītijs]] (''Ned Beatty''; 1937—2021) ― amerikāņu aktieris;
* [[Vorens Bītijs]] (''Warren Beatty''; 1937) ― amerikāņu kinoaktieris un režisors.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Agaricaceae'' [[François Fulgis Chevallier|Chevall.]] (1826)
| attēls = A. campestris.JPG
| att_nosaukums= [[Lauka atmatene]]s (''Agaricus campestris'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Hymenomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| rinda = Agaricales
| rinda_lv = Atmateņu rinda
| dzimta = Agaricaceae
| dzimta_lv = Atmateņu dzimta
| sinonīmi =
* Battarraceae Corda (1842)
* Lepiotaceae Roze (1876)
* Lycoperdaceae Chevall. (1826)
* Mycenastraceae Zeller (1948)
* Tulostomataceae E.Fisch. (1900)
| iedalījums=
* 85 ģintis, skatīt tekstā
}}

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Arizonas sapnis
| attēls                   = Arizonadreammovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Arizona Dream''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Emirs Kusturica]]
| producents               =
* [[Klaudija Osarda]]
* [[Īvss Marmions]]
| scenārija autors         = [[Deivids Atkinss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džerijs Lūiss]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Lilija Teilore]]
* [[Vinsents Gallo]]
* [[Polīna Porizkova]]
| mūzika                   = [[Gorans Bregovičs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Constellation]]''
* ''[[U.G.C.]]''
* ''[[Hachette Premiere]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|1|6|Francija|1994|9|9|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/arizona-dream-1995|title=Arizona Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|112,547}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=arizonadream.htm|title=Arizona Dream (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Arizonas sapnis"''' ({{val|en|Arizona Dream}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s drāma, kuras režisors ir [[Emirs Kusturica]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džerijs Lūiss]], [[Feja Danaveja]], [[Lilija Teilore]], [[Vinsents Gallo]] un [[Polīna Porizkova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|1|6||bez}} Francijā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Hermanis Adolfi
| vārds_orģ           = ''Hermann Adolphi''
| attēls              = Hermanis Adolfi.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Liepāja]]s [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]]
| term_sākums         = [[1886]]. gads
| term_beigas         = [[1902]]. gads
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1841|9|1}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1924|6|5|1841|9|1}}
| mir_vieta           = [[Aizpute]], pēc citām ziņām [[Liepāja]], {{LAT}}
| apglabāts           =
| tautība             = vācbaltietis
| partija             =
| tēvs                = ārsts Vilhelms Adolfi
| māte                = Emma, dzim. Vāgnere
| dzīvesb             = Ida Bīnemane fon Bīnenštamma (''Ida Bienemann v. Bienenstamm'')
| bērni               =
| profesija           = jurists, politiķis
| alma_mater          = [[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{| {{#if:{{{class|}}}|class="{{{class|}}}"}} style="{{#if:{{{table_width|}}}|width: {{{table_width}}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}};}} border-style:solid; border-width:1px; border-color:#c0c0c0; background-color:#fdfdfd; text-align:left; {{#switch:{{{float|}}}
|left=float: left; clear: left; margin: 0.5em 1em 0.5em 0;
|right=float: right; clear: right; margin: 0.5em 0 0.5em 1em;
|center=float: none; margin-left: auto; margin-right: auto;
}}{{{table_style|}}}" cellpadding=1
|+ style="font-weight:bold" | {{{title|Pilsētas pēc iedzīvotāju skaita}}}
! scope="col" | {{#if:{{{label_type|}}}|{{{label_type}}}|Pilsēta}}
! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" | {{#if:{{{data_type|{{{col1_data_type|}}}}}}|{{{data_type|{{{col1_data_type}}}}}}|Iedz. skaits}} {{#if:{{{col2_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col2_data_type}}}
}} {{#if:{{{col3_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col3_data_type}}}
}} {{#if:{{{col4_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col4_data_type}}}
}} {{#if:{{{col5_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col5_data_type}}}
}} {{#if:{{{col6_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col6_data_type}}}
}} {{#if:{{{col7_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col7_data_type}}}
}} {{#if:{{{col8_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col8_data_type}}}
}} {{#if:{{{col9_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col9_data_type}}}
}}
|-
{{#if:{{{col1_data1|{{{data1|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label1}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment1|{{{comment1|}}}}}}|{{{col1_comment1|{{{comment1}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data1}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment1|}}}|{{{col2_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data1}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment1|}}}|{{{col3_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment1|}}}|{{{col4_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment1|}}}|{{{col5_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment1|}}}|{{{col6_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment1|}}}|{{{col7_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment1|}}}|{{{col8_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment1|}}}|{{{col9_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data2|{{{data2|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label2}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data2|{{{data2}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment2|{{{comment2|}}}}}}|{{{col1_comment2|{{{comment2}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data2}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment2|}}}|{{{col2_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data2}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment2|}}}|{{{col3_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment2|}}}|{{{col4_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment2|}}}|{{{col5_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment2|}}}|{{{col6_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment2|}}}|{{{col7_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment2|}}}|{{{col8_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment2|}}}|{{{col9_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data3|{{{data3|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label3}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data3|{{{data3}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment3|{{{comment3|}}}}}}|{{{col1_comment3|{{{comment3}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data3}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment3|}}}|{{{col2_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data3}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment3|}}}|{{{col3_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment3|}}}|{{{col4_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment3|}}}|{{{col5_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment3|}}}|{{{col6_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment3|}}}|{{{col7_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment3|}}}|{{{col8_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment3|}}}|{{{col9_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data4|{{{data4|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label4}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data4|{{{data4}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment4|{{{comment4|}}}}}}|{{{col1_comment4|{{{comment4}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data4}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment4|}}}|{{{col2_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data4}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment4|}}}|{{{col3_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment4|}}}|{{{col4_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment4|}}}|{{{col5_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment4|}}}|{{{col6_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment4|}}}|{{{col7_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment4|}}}|{{{col8_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment4|}}}|{{{col9_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data5|{{{data5|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label5}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data5|{{{data5}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment5|{{{comment5|}}}}}}|{{{col1_comment5|{{{comment5}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data5}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment5|}}}|{{{col2_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data5}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment5|}}}|{{{col3_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment5|}}}|{{{col4_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment5|}}}|{{{col5_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment5|}}}|{{{col6_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment5|}}}|{{{col7_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment5|}}}|{{{col8_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment5|}}}|{{{col9_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data6|{{{data6|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label6}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data6|{{{data6}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment6|{{{comment6|}}}}}}|{{{col1_comment6|{{{comment6}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data6}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment6|}}}|{{{col2_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data6}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment6|}}}|{{{col3_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment6|}}}|{{{col4_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment6|}}}|{{{col5_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment6|}}}|{{{col6_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment6|}}}|{{{col7_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment6|}}}|{{{col8_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment6|}}}|{{{col9_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data7|{{{data7|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label7}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data7|{{{data7}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment7|{{{comment7|}}}}}}|{{{col1_comment7|{{{comment7}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data7}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment7|}}}|{{{col2_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data7}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment7|}}}|{{{col3_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment7|}}}|{{{col4_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment7|}}}|{{{col5_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment7|}}}|{{{col6_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment7|}}}|{{{col7_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment7|}}}|{{{col8_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment7|}}}|{{{col9_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data8|{{{data8|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label8}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data8|{{{data8}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment8|{{{comment8|}}}}}}|{{{col1_comment8|{{{comment8}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data8}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment8|}}}|{{{col2_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data8}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment8|}}}|{{{col3_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment8|}}}|{{{col4_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment8|}}}|{{{col5_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment8|}}}|{{{col6_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment8|}}}|{{{col7_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment8|}}}|{{{col8_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment8|}}}|{{{col9_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data9|{{{data9|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label9}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data9|{{{data9}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment9|{{{comment9|}}}}}}|{{{col1_comment9|{{{comment9}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data9}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment9|}}}|{{{col2_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data9}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment9|}}}|{{{col3_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment9|}}}|{{{col4_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment9|}}}|{{{col5_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment9|}}}|{{{col6_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment9|}}}|{{{col7_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment9|}}}|{{{col8_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment9|}}}|{{{col9_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data10|{{{data10|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label10}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data10|{{{data10}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment10|{{{comment10|}}}}}}|{{{col1_comment10|{{{comment10}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data10}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment10|}}}|{{{col2_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data10}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment10|}}}|{{{col3_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment10|}}}|{{{col4_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment10|}}}|{{{col5_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment10|}}}|{{{col6_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment10|}}}|{{{col7_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment10|}}}|{{{col8_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment10|}}}|{{{col9_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data11|{{{data11|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label11}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data11|{{{data11}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment11|{{{comment11|}}}}}}|{{{col1_comment11|{{{comment11}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data11}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment11|}}}|{{{col2_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data11}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment11|}}}|{{{col3_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment11|}}}|{{{col4_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment11|}}}|{{{col5_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment11|}}}|{{{col6_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment11|}}}|{{{col7_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment11|}}}|{{{col8_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment11|}}}|{{{col9_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data12|{{{data12|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label12}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data12|{{{data12}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment12|{{{comment12|}}}}}}|{{{col1_comment12|{{{comment12}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data12}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment12|}}}|{{{col2_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data12}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment12|}}}|{{{col3_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment12|}}}|{{{col4_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment12|}}}|{{{col5_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment12|}}}|{{{col6_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment12|}}}|{{{col7_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment12|}}}|{{{col8_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment12|}}}|{{{col9_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data13|{{{data13|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label13}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data13|{{{data13}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment13|{{{comment13|}}}}}}|{{{col1_comment13|{{{comment13}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data13}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment13|}}}|{{{col2_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data13}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment13|}}}|{{{col3_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment13|}}}|{{{col4_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment13|}}}|{{{col5_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment13|}}}|{{{col6_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment13|}}}|{{{col7_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment13|}}}|{{{col8_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment13|}}}|{{{col9_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data14|{{{data14|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label14}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data14|{{{data14}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment14|{{{comment14|}}}}}}|{{{col1_comment14|{{{comment14}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data14}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment14|}}}|{{{col2_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data14}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment14|}}}|{{{col3_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment14|}}}|{{{col4_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment14|}}}|{{{col5_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment14|}}}|{{{col6_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment14|}}}|{{{col7_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment14|}}}|{{{col8_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment14|}}}|{{{col9_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data15|{{{data15|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label15}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data15|{{{data15}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment15|{{{comment15|}}}}}}|{{{col1_comment15|{{{comment15}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data15}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment15|}}}|{{{col2_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data15}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment15|}}}|{{{col3_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment15|}}}|{{{col4_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment15|}}}|{{{col5_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment15|}}}|{{{col6_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment15|}}}|{{{col7_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment15|}}}|{{{col8_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment15|}}}|{{{col9_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data16|{{{data16|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label16}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data16|{{{data16}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment16|{{{comment16|}}}}}}|{{{col1_comment16|{{{comment16}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data16}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment16|}}}|{{{col2_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data16}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment16|}}}|{{{col3_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment16|}}}|{{{col4_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment16|}}}|{{{col5_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment16|}}}|{{{col6_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment16|}}}|{{{col7_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment16|}}}|{{{col8_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment16|}}}|{{{col9_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data17|{{{data17|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label17}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data17|{{{data17}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment17|{{{comment17|}}}}}}|{{{col1_comment17|{{{comment17}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data17}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment17|}}}|{{{col2_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data17}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment17|}}}|{{{col3_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment17|}}}|{{{col4_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment17|}}}|{{{col5_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment17|}}}|{{{col6_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment17|}}}|{{{col7_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment17|}}}|{{{col8_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment17|}}}|{{{col9_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data18|{{{data18|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label18}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data18|{{{data18}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment18|{{{comment18|}}}}}}|{{{col1_comment18|{{{comment18}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data18}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment18|}}}|{{{col2_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data18}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment18|}}}|{{{col3_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment18|}}}|{{{col4_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment18|}}}|{{{col5_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment18|}}}|{{{col6_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment18|}}}|{{{col7_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment18|}}}|{{{col8_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment18|}}}|{{{col9_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data19|{{{data19|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label19}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data19|{{{data19}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment19|{{{comment19|}}}}}}|{{{col1_comment19|{{{comment19}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data19}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment19|}}}|{{{col2_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data19}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment19|}}}|{{{col3_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment19|}}}|{{{col4_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment19|}}}|{{{col5_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment19|}}}|{{{col6_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment19|}}}|{{{col7_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment19|}}}|{{{col8_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment19|}}}|{{{col9_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data20|{{{data20|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label20}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data20|{{{data20}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment20|{{{comment20|}}}}}}|{{{col1_comment20|{{{comment20}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data20}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment20|}}}|{{{col2_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data20}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment20|}}}|{{{col3_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment20|}}}|{{{col4_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment20|}}}|{{{col5_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment20|}}}|{{{col6_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment20|}}}|{{{col7_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment20|}}}|{{{col8_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment20|}}}|{{{col9_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data21|{{{data21|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label21}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data21|{{{data21}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment21|{{{comment21|}}}}}}|{{{col1_comment21|{{{comment21}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data21}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment21|}}}|{{{col2_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data21}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment21|}}}|{{{col3_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment21|}}}|{{{col4_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment21|}}}|{{{col5_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment21|}}}|{{{col6_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment21|}}}|{{{col7_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment21|}}}|{{{col8_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment21|}}}|{{{col9_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data22|{{{data22|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label22}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data22|{{{data22}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment22|{{{comment22|}}}}}}|{{{col1_comment22|{{{comment22}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data22}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment22|}}}|{{{col2_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data22}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment22|}}}|{{{col3_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment22|}}}|{{{col4_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment22|}}}|{{{col5_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment22|}}}|{{{col6_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment22|}}}|{{{col7_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment22|}}}|{{{col8_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment22|}}}|{{{col9_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data23|{{{data23|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label23}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data23|{{{data23}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment23|{{{comment23|}}}}}}|{{{col1_comment23|{{{comment23}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data23}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment23|}}}|{{{col2_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data23}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment23|}}}|{{{col3_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment23|}}}|{{{col4_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment23|}}}|{{{col5_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment23|}}}|{{{col6_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment23|}}}|{{{col7_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment23|}}}|{{{col8_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment23|}}}|{{{col9_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data24|{{{data24|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label24}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data24|{{{data24}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment24|{{{comment24|}}}}}}|{{{col1_comment24|{{{comment24}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data24}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment24|}}}|{{{col2_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data24}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment24|}}}|{{{col3_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment24|}}}|{{{col4_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment24|}}}|{{{col5_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment24|}}}|{{{col6_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment24|}}}|{{{col7_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment24|}}}|{{{col8_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment24|}}}|{{{col9_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data25|{{{data25|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label25}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data25|{{{data25}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment25|{{{comment25|}}}}}}|{{{col1_comment25|{{{comment25}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data25}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment25|}}}|{{{col2_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data25}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment25|}}}|{{{col3_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment25|}}}|{{{col4_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment25|}}}|{{{col5_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment25|}}}|{{{col6_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment25|}}}|{{{col7_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment25|}}}|{{{col8_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment25|}}}|{{{col9_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{total|{{{col1_total|}}}}}}|
! scope="row" {{!}} Total {{!!}} {{formatnum: {{{total|{{{col1_total}}}}}} }} }} {{#if:{{{col2_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col2_total}}} }} }}{{#if:{{{col3_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col3_total}}} }} }}{{#if:{{{col4_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col4_total}}} }} }}{{#if:{{{col5_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col5_total}}} }} }}{{#if:{{{col6_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col6_total}}} }} }}{{#if:{{{col7_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col7_total}}} }} }}{{#if:{{{col8_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col8_total}}} }} }}{{#if:{{{col9_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col9_total}}} }} }}
|-
{{#if:{{{caption|}}}|
{{!}} style="border-top: 1px #aaa solid; white-space: normal;" colspan=0 {{!}}
{{{caption}}}
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdija]]
{{documentation}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
|UEFA_rating=4
|architect=Alberto Cuginī
|broke_ground=1925
|built=1925.—1926. gadā
|cap_football=80018
|cost=
|dimensions=105 x 68 m
|image=Stadio_Meazza.jpg
|latNS=N
|latd=45
|latm=28
|lats=41.09
|longEW=E
|longd=9
|longm=7
|longs=26.4
|location={{vieta|Itālija|Milāna}}
|map_type=Milāna#Itālija
|name=''Stadio Giuseppe Meazza''
|opened={{dat|1926|9|19||bez}}
|surface=zāle
|tenants=''[[AC Milan]]'' ''[[Milānas "Internazionale"]]''}}

sentences: {{commonscat|Pidgins and creoles|Pidžinvalodas un kreoliskās valodas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Elementāri
 | oriģinālnos = ''Elemental''
 |      attēls = Elemental poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pīters Sons]]
 |  producents = Denīze Rema
 |   scenārijs =
* Džons Hobergs
* Keta Likela
* Brenda Hsūe
 |     aktieri =
* [[Lea Lūisa]]
* [[Māmedū Ātčejs]]
* [[Ronijs del Karmens]]
* Šila Ommi
* [[Vendija Maklendona Kovija]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* Meisons Vertheimers
* [[Džo Pēra]]
* [[Metjū Jans Kings]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2023|5|27|Kannu kinofestivāls|2023|6|16|ASV, Latvija}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=Wrap-BO>{{Tīmekļa atsauce |last=Fuster |first=Jeremy |date=June 17, 2023 |title=‘The Flash’ Opens Below ‘Black Adam’ While ‘Elemental’ Bombs at Box Office |url=https://www.thewrap.com/flash-elemental-box-office-bomb/ |website=[[TheWrap]] |accessdate=June 17, 2023 }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|397,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Elemental (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15789038/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Elementāri"''' ({{val|en|Elemental}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] ASV [[datoranimācija]]s romantiska drāmas filma. Filmas režisors ir [[Pīters Sons]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Lea Lūisa]], [[Māmedū Ātčejs]], [[Ronijs del Karmens]], Šila Ommi, [[Vendija Maklendona Kovija]], [[Ketrina O'Hāra]], Meisons Vertheimers, [[Džo Pēra]] un [[Metjū Jans Kings]].

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Arēna Rīga
| nickname            =
| logo_image          = Arēna Rīga.png
| logo_caption        =
| image               = Arēna Rīga.jpg
| caption             = Arēna Rīga [[2021. gada Pasaules čempionāts hokejā|2021. gada Pasaules čempionāta hokejā]] laikā
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Skanstes iela 21|3s=Skanstes iela}}
| map_type            = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  =  4.65 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  7 | longs = 16.84 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2004|06|17|N|bez}}
| built               = Līdz {{dat|2006|02|01|d|bez}}
| opened              = {{dat|2006|02|15|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 20 miljoni latu
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 63x33 m
| acreage             =
| tenants             =
* [[Rīgas "Dinamo"]] ([[Kontinentālā hokeja līga|KHL]])
* [[Latvijas hokeja izlase]]
* [[Latvijas basketbola izlase]]
| cap_concert         = 14 500
| cap_basketball      = 11 200
| cap_hockey          = 10 300
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|http://www.arenariga.com/}}
| publictransit       =
<!-- parametri no vecās infokastes:
|ēkas-garums       = 140
|ēkas-augstums     = 24
|ēkas-apb-lauk     = 10 861
|kopējā-platība    = 22 568
|kubatūra          = 232 300 -->
}}
'''"Arēna Rīga"''' ir daudzfunkcionāla halle [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Pēc sēdvietu un stāvvietu skaita lielākā ledus halle un pasākumu vieta Latvijā. Arēna nodota ekspluatācijā 2006. gada 15. februārī. Mājas spēles šajā arēnā aizvada [[Rīgas "Dinamo"|HK "Dinamo Rīga"]] un [[Latvijas hokeja izlase]], taču tās izmantošana paredzēta arī citiem [[sports|sporta]], [[mūzika]]s, [[kultūra]]s un [[izklaide]]s pasākumiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krapes pagasts
| karte             = Krapes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Krapes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Krapes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Krape
| mērs              = Inese Sandore
| platība           = 72,7
| iedzīvotāji       = 757<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 757 / 72.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.krape.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pats varmācīgākais gads
| operators =
| attēls = A Most Violent Year poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Oskars Aizeks]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Deivids Ojelovo]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Most Violent Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|11|6}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2937898/|title=A Most Violent Year (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pats varmācīgākais gads"''' ({{Val|en|A Most Violent Year}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[J. C. Čendors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Oskars Aizeks]], [[Džesika Česteina]], [[Deivids Ojelovo]], [[Alesandro Nivola]] un [[Alberts Brukss]].

sentences: '''Zigota''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ζυγωτόν'') ir diploidāla [[šūna]], kas izveidojusies, saplūstot divām [[gameta|gametām]]. Tā ir pamats jauna organisma attīstībai. Zigota satur tēva un mātes [[hromosoma|hromosomu]] komplektus un līdz ar to - organisma attīstībai nepieciešamo informāciju.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eliels Sārinens
|     vārds_orig = ''Eliel Saarinen''
|         attēls = Eliel Saarinen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rantasalmi]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Dienvidsavonija]],{{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Blumfīldhilsa]], [[Mičigana]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Ēro Sārinens]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
foto, 1994. gads]]
'''Lībiešu krasts''' ({{val|liv|Līvõd rānda}}) ir no 1991. gada līdz 2003. gadam [[Ziemeļkurzeme|Ziemeļkurzemē]] (piekrastes teritorija no [[Ovīši]]em [[Baltijas jūra]]s krastā līdz [[Ģipka]]i [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] pusē) pastāvējusi Valsts īpaši aizsargājamā [[Lībieši|lībiešu]] kultūrvēsturiskā teritorija un lībiešu kultūras atjaunošanas programma. Līdz tam šo teritoriju tās atšķirīgā [[Etniskā grupa|etniskā]] sastāva dēļ dēvēja par "lībiešu jūrmalu".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neprāts
| operators =
| attēls = Frenzy movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = Alfreds Hičkoks
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Finčs]]
* [[Aleks Makkovens]]
* [[Berijs Fosters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Frenzy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1972|6|21}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Frenzy#tab=summary|title=Frenzy (1972) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neprāts"''' ({{Val|en|Frenzy}}) ir 1972. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Finčs]], [[Aleks Makkovens]] un [[Berijs Fosters]]. Filma balstīta uz Artura La Berna 1966. gada romānu ''Goodbye Piccadilly, Farewell Leicester Square''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Sony''
| logo = Sony_logo.svg
| caption = ''BE MOVED''
| imagestyle =
| type = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as = {{Tyo|6758}}<br />{{nyse|SNE}}
| genre = [[elektronika]]
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = {{dat|1946|5|7|N}} <ref name="sonycorpinfo">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sony.net/SonyInfo/CorporateInfo/ |title=Sony Global – Corporate Information |accessdate={{dat|2014|3|27|N}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120510002316/http://www.sony.net/SonyInfo/CorporateInfo/ |archivedate={{dat|2012|05|10||bez}} }}</ref>
| founder = * [[Akio Morita]]
* [[Masaru Ibuka]]
| defunct =
| location_city = Minato, [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
| location =
| locations =
| area_served = vispasaule
| key_people =
| industry = [[elektronika]]
| products = elektronika, audiovizuālie produkti, datortehnika
| services =
| revenue = {{gain}} 7,767 triljons [[Japānas jena|¥]] <ref name="FY">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.sony.net/SonyInfo/IR/financial/fr/13q4_sony.pdf|title=Consolidated financial results for the fiscal year ended March 2014, Sony Corporation|format=PDF}}</ref>
| operating_income = {{loss}} 26,49 miljards ¥ <ref name="FY" />
| net_income = {{loss}} -128,36 miljards ¥ <ref name="FY" />
| aum =
| assets = {{loss}} 15,333 miljards ¥ <ref name="FY" />
| equity = {{loss}} 2,258 miljards ¥ <ref name="FY" />
| owner = [[Sers Hauards Stringers]]
| num_employees = 140 900
| parent =
| divisions = {{Unbulleted list|Sony Electronic Products & Solutions|[[Sony Financial Holdings]]|Sony Imaging & Sensing Solutions|[[Sony Interactive Entertainment]]|[[Sony Music]]|[[Sony Pictures]]|}}
| subsid =
| homepage = {{URL|www.sony.lv}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Infobox animanga/Header
| title_name = Naruto
| image = naruto.jpg
| size = 300px
| caption = Clockwise from top: Kakashi Hatake, Iruka Umino, Sakura Haruno, Naruto Uzumaki, and Sasuke Uchiha
| ja_name = NARUTO - ナルト -
| ja_name_trans = Naruto
| genre = [[Action movie|Action]], [[Drama]], [[Fantasy]], [[Comedy]]
}}
{{Infobox animanga/Anime
| title = Naruto
| director = Hayato Date
| studio = [[Studio Pierrot]]
| licensor = {{flagicon|Japan}} [[Aniplex]]

{{flagicon|United States}} [[Viz Media]]
 {{flagicon|United Kingdom}} [[Manga Entertainment]]
| network = {{flagicon|Japan}} [[Animax]], [[TV Tokyo]]
| first_aired = [[October 3]], [[2002]]
| last_aired = [[February 8]], [[2007. gads|2007]]
| num_episodes = 220
| list_episodes = List of Naruto episodes
}}
{{Infobox animanga/Anime
| title = Naruto Shippūden
| director = Hayato Date
| studio = [[Studio Pierrot]]
| network = {{flagicon|Japan}} [[Animax]], [[TV Tokyo]]
|licensor= {{flagicon|Japan}} [[Aniplex]]
| first_aired = [[February 15]], [[2007. gads|2007]]
| last_aired = ongoing
| num_episodes = 37 (as of November 29, 2007)
| list_episodes = List of Naruto: Shippūden episodes
}}
{{Infobox animanga/Footer}}
'''Naruto''' ({{val|ja|ナルト}}, ''Naruto'') ir Masaši Kišimota [[manga]] un pēc tās motīviem zīmētais [[anime]] seriāls par hiperaktīvu pusaugu [[nindzja|nindzju]] Naruto Uzumaki, kurš pastāvīgi atrodas sapratnes meklējumos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = ViperaDSCF8246a.JPG
| att_nosaukums = [[Degunragodze]] (''Vipera ammodytes'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
| infrakārta = Caenophidia
| infrakārta_lv = Augstākās čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
|      binomial = Vipera <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Mystacocarida
| apakšklase_lv =Mistakokarīdi
| kārta =Mystacocaridida
| dzimta =Derocheilocarididae
| kategorijas =nē
}}
'''''Derocheilocarididae''''' ir [[Mistakokarīdi|Mistakokarīdu]] (''Mystacocarida'') apakšklases Mystacocaridida kārtas vienīgā dzimta. Šos [[vēžveidīgie|vēžveidīgos]] atklāja tikai [[1943]]. gadā [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[Amerika]]s piekrastē. Vēlāk tos atklāja arī Atlantijas okeāna [[Eiropa]]s un [[Āfrika]]s piekrastē, kā arī [[Vidusjūra]]s rietumu daļā. Visbeidzot tie tika atrasti arī [[Čīle|Čīlē]].

sentences: '''Tigrajas karš''' ({{val-ti|வேகை தேக்கை}}) ir [[karš]] [[Etiopija|Etiopijā]], kas sākās 2020. gada 3. novembrī [[Tigraja]]s reģionā, vēlāk karadarbība notika arī [[Amhara|Amharas]] un [[Afāra|Afāras]] reģionos. [[Tigrajas Tautas atbrīvošanās fronte|Tigrajas Tautas atbrīvošanās frontes]] karaspēks cīnījās pret [[Etiopijas Nacionālie aizsardzības spēki|Etiopijas Nacionālajiem aizsardzības spēkiem]] un [[Eritreja]]s aizsardzības spēkiem. Tigrajas Tautas atbrīvošanās fronte 2021. gada novembrī vienojās ar deviņām citām pretošanās grupām dažādos Etiopijas reģionos, izveidojot pret centrālo valdību vērstu Etiopijas federālistu un konfederālistu spēku apvienoto fronti.

sentences: '''Aizsardzības ekonomika''' ir [[ekonomika]]s teorijas nozare, kuras pamatā ir ekonomiskās analīzes izmantošana nacionālās aizsardzības problēmu risināšanā. Tā pēta dažādu alternatīvu izvēles mehānismus, lai sasniegtu specifiskus mērķus.<ref>1. Shubik M., Verkerke H. Open Questions in Defense Economics and Economic Warfare. Journal of Conflict Resolution, 1989, No. 3, vol. 33, p. 480—499</ref> No tiem vissvarīgākais ir valsts drošības nodrošinājums, veidojot militāro spēku un saglabājot to nepieciešamajā līmenī.<ref name="autogenerated2">Kharlamov A. V. Regulation of the Military Economy: Problems and Solutions. Military Thought, 2001, issue 5, vol. 10, p. 59—63</ref>

sentences: '''Jāņciems''' ir vēsturiska [[Rīgas pilsētas daļa]] tagadējās [[Dārzciems|Dārzciema]] un [[Šķirotava (Rīga)|Šķirotavas]] apkaimēs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles
| attēls                   =  Cruel intentions ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Raiens Filipe]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|3|5}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-1999|title=Cruel Intentions|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926155350/https://www.bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cruelintentions.htm|title=Cruel Intentions (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles"''' ({{val|en|Cruel Intentions}}) ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Pjēra Šordelosa de Laslosa romānu ''Les Liaisons dangereuses''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sāra Mišela Gelāra]], [[Raiens Filipe]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Selma Blēra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. 2000. gadā iznāca filmas prīkvels "[[Bīstamās spēles 2]]".

sentences:
{{citas nozīmes|grāmatu|Šarlotes tīkls (nozīmju atdalīšana)|Šarlotes tīkls}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Šarlotes tīkls
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[E. B. Vaits]]
|  orig nosaukums = Charlotte's Web
|       tulkotajs =
|     ilustrators = [[Garth Williams|Gārts Viljamss]]
|     vaka autors =
|          valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[bērnu literatūra]]
|        izdevejs = HarperCollins
|          izdota = 1952. gads
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp = 192
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēle ar nāvi
| attēls                   = The Dead Pool.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dead Pool''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs Van Horns]]
| producents               = [[Deivids Valdss]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Šārons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Evans Kims]]
| mūzika                   = [[Lalo Šifrins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|7|13||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989|title=The Dead Pool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417072807/http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool.htm|title=The Dead Pool (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēle ar nāvi"''' ({{val|en|The Dead Pool}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Badijs Van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Klints Īstvuds]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Liams Nīsons]] un [[Evans Kims]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|7|13||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allabogdanīts
|attēls=
|klase=[[Fosfīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=1/A.11=15
|ķīm_formula=(Fe,Ni)2P
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaiši salmu dzeltena
|svītra=
|habituss=Mazi līstes formas kristāliņi
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,11
}}
__NOTOC__

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hamiltons Moriss''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Hamilton Morris''; dzimis 1987. gada 14. aprīlī) ir amerikāņu [[žurnālists]], dokumentālists un zinātniskais pētnieks. Viņš ir televīzijas raidījuma "''Hamilton's Pharmacopeia"'' veidotājs un režisors, kurā viņš pēta dažādu [[Psihotropā viela|psihoaktīvo vielu]] [[Vēsture|vēsturiskos]], [[Ķīmija|ķīmiskos]] un [[kultūra]]s aspektus.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Nazāls līdzskanis''' (saukts arī '''nazāls slēdzenis''' vai '''nazāls [[kontinuants]]''') veidojas nolaižot [[mīkstās aukslējas]] un ļaujot gaisam brīvi plūst caur [[Deguns|degunu]]. Mutes dobums turpina darboties kā skaņas rezonanses kamera, bet gaiss caur to neizplūst, jo ir bloķēts ar mēli. Tātad nevis pats deguns, bet mēles artikulācija rada atšķirības nazālajos līdzskaņos. Retāk ir sastopami citu veidu [[Nazalizācija|nazalizēti]] līdzskaņi.

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences: '''Karavīri bēdājās''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kvadrāts
| operators =
| attēls = Kvadrats-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Rūbens Ēstlunds]]
| producents =
| scenārijs = Rūbens Ēstlunds
| aktieri = * [[Klāss Bangs]]
* [[Elizabete Mosa]]
* [[Dominiks Vests]]
* [[Terijs Notarijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Square''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2017|8|25|Zviedrija}}
| ilgums = 151 minūtes
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{DEN}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2651031041/|title=The Square |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kvadrāts"''' ({{Val|en|The Square}}) ir 2017. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Dānija]]s kopražojuma [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rūbens Ēstlunds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klāss Bangs]], [[Elizabete Mosa]], [[Dominiks Vests]] un [[Terijs Notarijs]]. Filma aizskar tādas tēmas kā [[vārda brīvība]] un [[politkorektums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/square-review-1005693/|title=‘The Square’: Film Review {{!}} Cannes 2017|last=McCarthy|first=Todd|last2=McCarthy|first2=Todd|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-06-02|date=2017-05-19|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Maskava
  | oriģinālnosaukums = Москва
  | citvaloda         = ru
  | attēls            = Moscow 05-2017 img13 Krymsky Bridge.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Maskavas apgabals
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Maskavas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Oka]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 502
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 17 600
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 55| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 56| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 35| sāk_gar_m= 27| sāk_gar_s= 10| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 55| iet_plat_m= 4| iet_plat_s= 31| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 38| iet_gar_m= 50| iet_gar_s= 44| iet_gar_EW=E
}}
'''Maskava''' ({{val|ru|река Москва, Москва-река}}) ir upe [[Krievija]]s rietumos. Tek caur [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabalu]], [[Maskava|Maskavu]] un [[Smoļenskas apgabals|Smoļenskas apgabalu]]. [[Oka]]s upes labā krasta pieteka.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Gallus_gallus_female_-_Kaeng_Krachan.jpg
 | att_nosaukums =[[Sarkanā savvaļas vista]] (''Gallus gallus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |  apakšklase=Neornithes
 | apakšklase_lv=Īstie putni
 | infraklase=Neognathae
 | infraklase_lv=Neognati
 | virskārta = Galloanserae
 | virskārta_lv = Vistu un zosu virskārta
 | binomial = Galloanserae <small>([[Philip Sclater|Sclater]], 1880)</small>
 |   kategorijas = nē
 | iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*{{TaksoSaite|Galliformes|Vistveidīgie}}
*{{TaksoSaite|Anseriformes|Zosveidīgie}}
}}
'''Vistu un zosu virskārta''' (''Galloanserae'') ir [[neognati|neognatu infraklses]] (''Neognathae'') [[putni|putnu]] virskārta, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas [[kārta]]s<ref>[http://tolweb.org/Galloanserae/15840 Tolweb: Galloanserae]</ref> un vairākas izmirušas putnu grupas. [[Vistveidīgo kārta]] (''Galliformes'') un visas izmirušās putnu grupas, kas ir tuvāk radniecīgas vistveidīgajiem putniem, nevis [[zosveidīgie|zosveidīgajiem]] (''Anseriformes'') tiek apvienotas kopīgā kladā ''[[Pangalliformes]]''.<ref>[http://digitallibrary.amnh.org/dspace/bitstream/handle/2246/454/B286.pdf;jsessionid=94E81BD6BCAEC5E79E8C9F542488CA53?sequence=1 Clarke, Julia A. (2004): Morphology, Phylogenetic Taxonomy, and Systematics of Ichthyornis and Apatornis (Avialae: Ornithurae)]{{Novecojusi saite}}</ref> Zosveidīgie un vistveidīgie putni ir samērā tuvu radniecīgi, ko apstiprina arī jaunākie [[DNS]] pētījumi.<ref>Chubb, A. (2004): New nuclear evidence for the oldest divergence among neognath birds: the phylogenetic utility of ZENK(i). Molecular Phylogenetics and Evolution 30: 140-151</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džastins Bībers
|      Vārds_orig = ''Justin Bieber''
|          Attēls = Justin Bieber in 2015.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Džastins Drū Bībers
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1994|3|1}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Londona|3s=Londona (Kanāda)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]]<ref name="BILLBOARDBIO">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520|title=Justin Bieber Biography & Awards|work=Billboard|accessdate=June 15, 2010|archive-date={{dat|2012|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121229091443/http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520}}</ref><ref name="NY">{{Ziņu atsauce|url=http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html|title=Justin Bieber, 'My World 2.0'|first=Jim|last=Farber|accessdate=June 14, 2010|work=[[New York Daily News]]|date=March 23, 2010|archive-date=2010-03-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20100326131732/http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html}}</ref><ref name=Allmusicbio/>
|    Nodarbošanās = dziedātājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2007—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]]'', RBMG
|   Darbojies_arī = ''[[Usher]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.justinbiebermusic.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Džastins Drū Bībers''' ({{val|en|Justin Drew Bieber}};<ref name="ew06">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0|title=My World 2.0 (2010)|last=Greenblatt|first=Leah|date=March 10, 2010|work=Entertainment Weekly (Time)|accessdate=June 11, 2010|archive-date={{dat|2011|06|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110607061610/http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0}}</ref> dzimis {{dat|1994|3|1}}<ref name="mtv_snl">{{Ziņu atsauce|url=http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/|title=Justin Bieber Joins The Ranks Of Youngest 'SNL' Performers|last=Anderson|first=Kyle|date=February 22, 2010|publisher=MTV Newsroom|accessdate=February 24, 2010|archive-date={{dat|2012|07|18||bez}}|archive-url=https://archive.today/20120718/http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/}}</ref><ref name="bday">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.muchmusic.com/music/artists/bio.asp?artist=2217|title=Justin Bieber MuchMusic profile|publisher=[[MuchMusic]]|accessdate=2009-07-31}}</ref> [[Stratforda|Stratfordā]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.<ref name="BILLBOARDBIO"/><ref name=Allmusicbio>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/p1152032|title=allmusic ((( Justin Bieber > Overview )))|last1=Collar|first1=Matt|last2=Leahey|first2=Andrew |publisher=Allmusic ([[Macrovision|Macrovision Corporation]])|accessdate=October 21, 2009}}</ref> Viņa karjera sākās portālā [[YouTube]], kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz [[Atlanta|Atlantu]], [[Džordžija|Džordžiju]], lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs ''[[Usher]]'',<ref name="coverstory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story#/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story|title=Justin Bieber – The Billboard Cover Story|last=Herrera|first=Monica|date=March 19, 2010|work=Billboard|publisher=e5 Global Media|accessdate=May 7, 2010}}</ref> kas sarunāja viņam noklausīšanos pie ''The Island Def Jam Music Group''. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[Island Records]]''.<ref name="mitchell">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story|title=Usher Introduces Teen Singer Justin Bieber|last=Mitchell|first=Gail|date=2009-04-28|work=[[Billboard (magazine)|Billboard]]|accessdate=2009-07-23|archive-date=2009-07-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20090708032027/http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eira ezers
|attēls=Lake Eyre.JPG
|paraksts=Dienvidu Eira ezers
|karte=NEO lake eyre big.jpg
|kartes_paraksts=Salikts Eira ezera satelīta attēls, izmantots infrasarkano viļņu diapazons, infrasarkanajiem viļņiem tuvs un zilais gaismas viļņu diapazons
|map = Austrālija
| plat_d=28 | plat_m=22 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=137 | gar_m=22 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}<br />   [[Dienvidaustrālija]]
|platība=9690
|garums=~200
|Vid_dziļums=1,5
|Max_dziļums=9,5
|tilpums=30,1
|augstums_vjl=-12
|izteka=beznoteces
|baseins=1 140 000
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Eira ezers''' ({{val|en|Lake Eyre}}) ir beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Dienvidaustrālija]]s pavalstī, {{nobr|12 m}} zem jūras līmeņa.<ref>{{PZT|193}}</ref> Tajos retajos gadījumos, kad tas piepildās un sasniedz augstu [[ūdens]] līmeni, ir lielākais [[ezers]] Austrālijā. Atklāts 1840. gadā un nosaukts par godu pirmatklājējam, angļu ceļotājam, vēlākajam [[Jamaika]]s gubernatoram Edvardam Džonam Eiram ''(Edward John Eyre)''.

sentences: '''Ulama spirāle''' ir viena no grafiskām metodēm [[Pirmskaitlis|pirmskaitļu]] attēlošanai. To atklāja matemātiķis [[Staņislavs Ulams]] 1963. gadā, zīmējot ķeburus zinātniskajā apspriedē "garas un ļoti garlaicīgas uzstāšanās" laikā.<ref>{{citation | last = Gardner | first = M. | author-link = Martin Gardner | date = March 1964 | journal = [[Scientific American]] | pages = 120–128 | title = Mathematical Games: The Remarkable Lore of the Prime Number | volume = 210}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vieglatlezti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Baltkrievijā|Vieglatlezti]]

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmiskajām skābēm|Skābe (nozīmju atdalīšana)|skābe}}
'''Skābes''' ir [[elektrolīts|elektrolīti]], kas [[šķīdums|šķīdumā]] spēj atšķelt [[protons|protonus]], veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonus]], vai arī spēj piesaistīt nedalītos elektronu pārus ([[Lūisa skābe]]s). Skābju vispārīgā formula ir '''HA''' vai '''HnA''' (daudzvērtīgām skābēm), kur n ir skābes vērtība.

sentences: '''Dinastija''' ({{val|grc|δυναστεία}} ''(dunasteía)'' — 'vara', 'valdīšana') ir vienas [[dzimta]]s vairāku [[monarhs|monarhu]] kopa, kuriem troņa mantošanas kārtībā pieder vara pār [[valsts|valsti]], [[zeme (teritorija)|zemi]] vai [[teritorija|teritoriju]]. Dinastiju nosaukumi tiek veidots no dzimtas [[uzvārds|uzvārda]] (piemēram, [[Vāsu dinastija]]), vietas nosaukuma, kuru dinastija pārvalda ([[Hoencollernu dinastija]]), vai arī no dinastijas aizsācēja vārda ([[Karolingu dinastija]]).

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Losalamosas Nacionālā laboratorija
| logo = LANL Logo.png
| company_logo =
| industry = [[Nacionālā drošība]], [[fundamentālās zinātnes]]
| founder =
| launch_date =
| location = [[Losalamosa]], [[Ņūmeksikas štats]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| products =
| website = {{#property:P856}}
| image = Los Alamos aerial view.jpeg
| image_caption = Laboratorijas panorāma
| foundation = {{Start date|1943}}
}}

sentences: '''Trīs māsas''' ir apzīmējums trim galvenajiem [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[kultūraugi]]em — [[kukurūza]]i, [[parastās pupiņas|pupām]] un [[ķirbis|ķirbjiem]]. Tos audzēja ciltis kontinenta austrumu mežainajos apgabalos no [[Lielie ezeri|Lielajiem ezeriem]] līdz [[Florida]]i dienvidos, [[pueblu kultūra|pueblu]] tautas [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienoto Valstu]] dienvidaustrumos un [[Vidusamerika|Mezoamerikas]] iedzīvotāji. Arī vairākām [[bizoni|bizonu]] mednieku prēriju ciltīm pusi no pārtikas veidoja "trīs māsas".

sentences: '''Mīkla''' ir [[pārtika]]s starpprodukts, masa, kuras sastāvā ir [[milti]], šķidrums un dažādi citi produkti un kuru izmanto [[maize]]s, [[konditoreja]]s izstrādājumu vai [[makaroni|makaronu]] gatavošanā. Mīklas sastāvā parasti ir milti, ūdens vai [[piens]], [[ola (pārtika)|olas]], [[cukurs]], [[sāls]]. Citas sastāvdaļas pievieno pēc tā, kādam mērķim tā ir paredzēta. Pēc vēlamā galaprodukta arī mēdz mīklas dalīt, tas ir, pankūku mīklās, biskvīta mīklās, picas mīklās, rauga mīklās, smilšu mīklās un tā tālāk.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Itakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1632
|kušanas temperatūra=162 - 164 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Itakonskābe''' (metilēndzintarskābe, propilēn-2,3-dikarbonskābe, 2-metilidēnbutāndiskābe, HOOC−CH2−C(=CH2)−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]] ar dubultsaiti sānu grupā. Itakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši balti rombiski kristāli. Itakonskābei ir 2 struktūr[[izomēri]], kas savā starpā ir ''cis-trans''-izomēri - [[citrakonskābe]] un [[mezakonskābe]]. Itakonskābes nosaukums veidots no [[akonītskābe]]s nosaukuma, apmainot vietām zilbes ('''akon''' - '''it''' - skābe).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Odera
| valsts            = Polija
| citnosaukums      = Odra
| citvaloda         = pl
| citvaloriģin      = Odra
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Odera
| citvaloda1        = de
| citvaloriģin1     = Oder
| valsts2           = Vācija
| citnosaukums2     = Vodra
| citvaloda2        = wen
| citvaloriģin2     = Wodra
| valsts3           = Čehija
| citnosaukums3     = Odra
| citvaloda3        = cs
| citvaloriģin3     = Odra
| attēls            = River Oder.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Odra pie Frankfurtes pie Oderas
| karte             = Dorzecze Odry mapa.png
| kartes_paraksts   = Oderas baseins
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Odras kalni
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baltijas jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{POL}}
{{DEU}}
| garums            = 866
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 634
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 574
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 18,3
| baseins           = 118 861
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=48 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=17 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
}}
'''Odera''', '''Odra''' ([[poļu valoda|poļu]] un [[čehu valoda|čehu]] — ''Odra'', [[vācu valoda|vācu]] — ''Oder'') ir upe [[Eiropa|Eiropā]], [[Polija]]s otrā lielākā upe. Sākas [[Morāvija|Morāvijā]] — Odras kalnos. Augštecē izteikta kalnu upe (Čehijas daļā — 438 m kritums 136 km garā posmā), bet Polijā kļūst par līdzenumu upi. Tek cauri [[Silēzija|Lejassilēzijai]], pēc tam 176 kilometrus ir Polijas un Vācijas robežupe, daļa no [[Oderas-Neises līnija]]s. Grīvā sadalās vairākās attekās.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Pēteris Dannenbergs
| vārds_orig =
| attēls = Pēteris Dannenbergs 1.jpg
| att_izmērs = 130px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Ķoņu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 19
| m_vieta = [[Berlīne]], Vācija (t.s. [[Veimāras Republika]]) (tagad {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| nodarbošanās = rēders
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V.
| vecāki = Jēkabs un Mārete Dannebergi
| brāļi = Alberts Dannebergs un [[Artūrs Dannebergs]]
| māsas = Marta Kristīne Landrāts
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Pauls
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Pēteris Dannenbergs''' (1877-1925) bija latviešu rēders un baņķieris. Latvijas Republikas jūrniecības departamenta pirmais direktors (1919—1920). [[Somija]]s goda konsuls Latvijā.<ref>{{LKV|III.|4534}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ruslans Stefančuks
| vārds_orģ = ''Руслан Олексійович Стефанчук''
| attēls = Ruslan_Stefanchuk_podium_(cropped).jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ukrainas Augstākās Radas 15. priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|2021|10|8}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 = Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētāja pirmais vietnieks
| term_sākums2 = {{dat|2019|8|29}}
| term_beigas2 = {{dat|2021|10|8}}
| prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|20}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ternopiļa|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = jurists, advokāts
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Ruslans Stefančuks''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Руслан Олексійович Стефанчук''; dzimis 1975. gada 29. oktobrī [[Ternopiļa|Ternopiļā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, valstsvīrs, tiesību zinātņu doktors, profesors. [[Augstākā Rada|Ukrainas Augstākās Radas]] priekšsēdētājs kopš 2021. gada 8. oktobra.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pravda.com.ua/rus/news/2021/10/8/7309821/|title=Стефанчука избрали спикером Рады|website=Украинская правда|access-date=2024-03-29|language=ru}}</ref> Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes loceklis kopš 2021. gada 14. oktobra. Ukrainas Nacionālās juridisko zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (akadēmiķis). Nodarbojies arī ar [[Advokatūra|advokatūru]].

sentences: {{Citas nozīmes|sporta spēļu inventāru|Ripa|Ripa}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Upīts
| vārds_orig =
| attēls = Andrejsupits.png
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 04
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Skrīveri|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1970
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 17
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s, [[Latvijas Republika]]s, [[Padomju Savienība|PSRS]]
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = Mārtiņš Upīts
| māsas = Anna
| dzīvesbiedrs = Olga Tīrumniece
| bērni = Kārlis
| paraksts = Andrejs Upīts signature.png
| pseidonīms = Tāravas Anniņa
| nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[literatūrzinātnieks]], [[politiķis]], [[kolaboracionists]], [[LPSR Augstākā Padome|Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija loceklis]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = ''Zaļā zeme'', ''Plaisa mākoņos'', ''Sūnu ciema zēni''
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi = Staļina prēmijas laureāts (1946), [[Sociālistiskā Darba varonis]], [[LPSR Tautas rakstnieks]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Andrejs Upīts''' ({{dat|1877|12|04|N}} — {{dat|1970|11|17|N}}) bija latviešu [[rakstnieks]], kritiķis, [[literatūrzinātnieks]], [[Literatūras vēsture|literatūrvēsturnieks]], [[sociālistiskais reālisms|sociālistiskā reālisma mākslas]] teorētiķis, [[LPSR Augstākā Padome|Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija loceklis]],<ref name="Dzirkstele 1970">"Miris Andrejs Upīts", ''Dzirkstele'', Nr. 138, 1970, 21. novembris, 1. lpp.</ref> [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1967).

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Taals
| Nosaukums2       = ''Taal''
| Photo            = Taal Lake, volcano island view Maharlika West (Tagaytay, Cavite; 05-07-2023).jpg
| Paraksts         = Vulkāna sala [[Taala ezers|Taala ezerā]] (2023)
| Augstums         = 311
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 14 |latm= 00 |lats= 36 |latNS= N
| longd= 120 |longm= 59 |longs= 51 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Batangasa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[kaldera]]s vulkāns
| Last eruption    = {{date|2022|3|31}}
| First ascent         =
}}
'''Taals''' ({{val|fil|Bulkang Taal}}, {{val|en|Taal Volcano}}), agrāk — '''Bombons''' (''Bombon''), ir aktīvs [[vulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidrietumos, administratīvi ietilpst [[Batangasa]]s provincē. Taals ir otrs aktīvākais Filipīnu vulkāns, zināmajā vēsturē reģistrēti 38 izvirdumi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hallštate
 | official_name            = ''Hallstatt''
 | settlement_type          = pašvaldība
 | image_skyline            = Hallstatt 300.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Hallstatt Coat of Arms.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Augšaustrija#Austrija#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Upper Austria.svg}} [[Augšaustrija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 59.83
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 778
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 13 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4830
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 511
 | website                  = {{URL|http://www.hallstatt.ooe.gv.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nevainības laikmets
| attēls                   =  The Age Of Innocence.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Age of Innocence''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               = [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* Mārtins Skorsēze
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
| mūzika                   = [[Elmars Bernšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|9|17|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/age-innocence-1993|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ageofinnocence.htm|title=The Age of Innocence|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nevainības laikmets"''' ({{val|en|The Age of Innocence}}) ir 1993. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Mišela Feifere]] un [[Denjels Dejs-Lūiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|9|17||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Hanss Geigers
| vārds_orig =''Hans Geiger''
| attēls =Hans geiger.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =30
| dz_vieta =Neištate pie Hārta, [[Vācijas impērija]]
([[Neištate Vīna ceļā]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| m_gads =1945
| m_mēnesis=9
| m_diena=24
| m_vieta =[[Potsdama]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Mančestras Universitāte]]
| alma_mater =[[Erlangenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Geigera skaitītājs]], {{nobr|[[Geigera—Marsdena eksperiments]]}}, {{nobr|[[Geigera—Netola likums]]}}, [[atoma kodols]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetazolamīda struktūrformula

Acetazolamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[5-(aminosulfolil)-1,3,4-tiadiazol-2-il]acetamīds,
diakarbs, fonurīts
|           CAS numurs = 59-66-5
|      ķīmiskā formula = C4H6N4O3S2
|              molmasa = 222,245
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 260,5 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 980 mg/l pie 30 °C
|                 citi =
}}
'''Acetazolamīds''' jeb '''diakarbs''' ir medikaments, kas pieder pie [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc [[ferments|fermenta]] [[karboanhidrāze]]s darbību, līdz ar to samazinās [[nātrijs|nātrija]] jonu atpakaļuzsūkšanās organismā.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 226. lpp.</ref> To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē [[acs]] šķidruma un muguras smadzeņu [[likvors|likvora]] veidošanos, tādēļ lietojams [[glaukoma]]s un [[epilepsija]]s ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

sentences:
{{cita nozīme|zivīm|kukaiņiem|spāres}}
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums = Spāres
|         attēls = Abramis_ballerus.jpg
|  att_nosaukums = [[spāre (zivs)|Spāre]] (''Ballerus ballerus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Ballerus
|       ģints_lv = Spāres
|        ģints_r = Spāres (zivis)
|       binomial = Ballerus <small>([[Johann Jakob Heckel|Heckel]], 1843)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Spāres, spāru ģints''' (''Ballerus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Abas mājo lielās upēs un to ietekās jūrā, sastopamas [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=fish/> Ķermenis spārēm augsts, no sāniem saplacināts. Mute vērsta uz priekšu.<ref name=lat/> [[Baltacu plaudis|Baltacu plaudim]], atšķirībā no [[spāre (zivs)|spāre]]s, ir ļoti lielas [[acs|acis]], kas ir vienādi lielas ar purnu (attālumu no acs līdz purna galam), līdz ar to mute ir maza.<ref>[http://www.fishbase.org/summary/Ballerus-sapa.html FishBase: Ballerus sapa  (Pallas, 1814) White-eye bream]</ref>

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences: Šajā lapā uzskaitītas valstis, kurās gada laikā ir saražots visvairāk [[automobilis|automobiļu]]. Visi dati ir par [[2007. gads|2007]]. gadu, publicēti [[2008. gads|2008]]. gada aprīlī ([[Organisation Internationale des Constructeurs d'Automobiles|OICA]]).

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Žurnālistes]]
[[Kategorija:ASV žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Petuniabukta
| oriģinālnosaukums    = ''Petuniabukta''
| attēls               = Stacja Polarna UAM.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{POL}}
| latd=78| latm=41| lats=09| latNS=N
| longd=16| longm=27| longs=25| longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1984 (2011)
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Ādama Mickeviča universitāte]]
| pers_vasara          = 6
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = http://www.polar.amu.edu.pl/
}}
'''Ādama Mickeviča universitātes polārstacija''' ({{val|pl|Stacja Polarna Uniwersytetu im. Adama Mickiewicza (AMUPS)}}), zināma arī kā '''Petuniabukta''' vai pēc abreviatūras '''AMUPS''', ir vasaras sezonas [[Polija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.kbp.pan.pl/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=51&lang=pl Komitet Badań Polarnych. Polskie Stacje Polarne]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s vidienē [[Billefjords|Billefjorda]] atzara Petuniabuktas rietumu krastā, 4,5 km no pamestās krievu apmetnes [[Piramidene]]s. Stacija pieder [[Poznaņa]]s [[Ādama Mickeviča universitāte]]i.

sentences:
{{Citas nozīmes|Misisipi štatu|Misisipi|Misisipi}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Misisipi
Mississippi
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Džeksona]]
| pilsēta = [[Džeksona]]
| iestāšanās = [[1817]]. gada [[10. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = MS US-MS
| mājaslapa = [http://www.mississippi.gov www.mississippi.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 2 963 914
| iedzīvotājiV = 35
| iedzblīvums = 24,5
| iedzblīvumsV = 32
| ieņēmumi = 43 567
| ieņēmumiV = 50
| rase = baltādainie — 59%
melnādainie — 37%
| reliģija = vairums [[protestanti]]
| platība = 125 443
| platībaV = 32
| garums = 545
| platums = 275
| ūdens = 3
| augstums = Vūdala kalns, 246
| Vaugstums = 91
| Zaugstums = Meksikas līcis, 0
}}'''Misisipi''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidu reģionā. Misisipi [[galvaspilsēta]] ir [[Džeksona]]. Misisipi robežojas ar [[Alabama]]s, [[Ārkanzasa]]s, [[Luiziāna]]s un [[Tenesī]] štatiem, kā arī ar [[Meksikas līcis|Meksikas līci]].

sentences: '''17. septembris''' ir gada 260. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (261. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 105 dienas.

sentences: '''Aleuti''' (pašnosaukumi — ''unangan'' / ''unaӈan'') ir [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aleutu salas|Aleutu salu]] pamatiedzīvotāji. Lielākā daļa no tiem dzīvo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]), mazāka daļa — [[Krievija|Krievijā]] ([[Kamčatkas novads]]). Mazāka daļa aleutu runā [[Aleutu valoda|aleutu valodā]], tomēr lielākoties lieto [[Angļu valoda|angļu valodu]], kā arī [[Krievu valoda|krievu]] Krievijā.

sentences: dejotājas ar krāšņām galvassegām, 1929. gada fotogrāfija.]]

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{POV}}
]]
'''Bībele''' ({{val|hbo|תנ״ך}}, ''tanakh'', {{val|el|ἡ Βίβλος}}, ''hē biblos'' — ‘grāmata’) ir nosaukums, kuru lieto [[jūdaisms|jūdaistu]], [[kristietība|kristiešu]] un dažu mazāk izplatītu reliģiju (piemēram, [[Samarieši|samariešu]] un [[rastafari]]) [[svētie raksti|svēto tekstu]] apzīmēšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Buļļi
|attels             =
|paraksts           = Ilmeņa iela. 2006. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = Rītabuļļi, Vakarbuļļi
|platiba            = 7,497 km²
|iedzivotaju_skaits = 265 (2018)
|iever_celtnes      = Rīgas ūdens attīrīšanas iekārtu komplekss
|udenstilpnes       = [[Buļļupe]]
[[Lielupe]]
[[Rīgas līcis]]
|parki              = "Piejūra" dabas liegums
Vakarbuļļu dabas liegums
|autobuss           = [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ritabulli/ apkaimes.lv]
[http://www.vakarbulli.lv/ vakarbulli.lv]
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Gērdnera ezers
|attēls=Lake Gairdner.jpg
|paraksts=Gērdnera ezera dienvidu gals
|map = Austrālija#Dienvidaustrālija
| plat_d=31 | plat_m=34 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=136 | gar_m=0 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=līdz 4700
|garums=160
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=100
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Gērdnera ezers''' ({{val|en|Lake Gairdner}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija]]s dienvidos, [[Dienvidaustrālija]]s štatā.<ref>{{PZT|227}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Miegupe
|attēls= Miegupe lejpus Mūrmužas.jpg
|paraksts= Miegupe lejpus [[Mūrmuiža]]s
|garums=23 (18)
|baseins=84
|gada_notece=0,024
|kritums=44
|izteka= pie [[Pintuļi]]em
|ieteka=[[Gauja]]
|ietekas_augstums  =
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=25| sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=30| sāk_gar_s=46| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=28| iet_plat_s=03| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=23| iet_gar_s=59| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Miegupe''' (arī ''' Ķempe''', '''Miedziņa''', '''Miega''', '''Miegas upīte''', '''Miegupīte''', '''Sapa''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66566&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], [[Gauja]]s kreisā pieteka [[Valmieras novads|Valmieras]] un [[Cēsu novads|Cēsu]] novadā. Sākas [[Mārsnēnu pagasts|Mārsnēnu pagastā]] pie [[Pintuļiem]]. Augštecē nav izteiktas ielejas, gultne taisnota. Sākumā tek ziemeļaustrumu virzienā, pie [[Jaunvāle]]s krasi pagriežas uz rietumiem. [[Mūrmuiža|Mūrmuižā]] uz Miegupes izveidots [[Miegupes dzirnavezers]]. Lejpus Mūrmuižas upe tek pa izteiktu ieleju, kas pakāpeniski padziļinās. [[Gaujas senleja]]s krastu pie [[Sapas (Kauguru pagasts)|Sapām]] šķērso dziļā gravā. Ietek [[Gauja|Gaujā]] pie [[Līči (Kauguru pagasts)|Līčiem]]. Lielākās pietekas ir [[Adzele (upe)|Adzele]], [[Grūžupe]] (labās) un [[Mīļuma]] (kreisā).<ref>{{Latvijas daba|3|248}}</ref> Upi šķērso [[Dzelzceļa līnija Rīga—Valka|Rīgas—Valkas dzelzceļš]] un autoceļš [[P20]].

sentences:
]]
'''Luminiscences spuldze''' ir mākslīgais [[gaismas avots]] — [[gāzizlādes spuldze]]s paveids, kurā elektriskā izlāde [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] tvaikos rada [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]]. Spuldzes caurspīdīgais stikla apvalks no iekšpuses ir pārklāts ar [[luminofors|luminoforu]] — materiālu, kas UV starojuma ietekmē [[luminiscence|luminiscē]] un tādējādi rada redzamo gaismu. Angļu un daudzās citās valodās šīs spuldzes dēvē par '''fluorescentajām lampām''' ({{val-en|fluorescent lamps}}). Sākumā šīs spuldzes bija garu cauruļu formā ('''dienasgaismas spuldzes'''), vēlāk tika ieviestas tā saucamās kompaktās luminiscences spuldzes jeb CFL spuldzes ({{val-en|compact fluorescent lamps}}), kam caurulītes ir tievākas un saliektas U veidā vai spirāles formā. Kompaktās spuldzes, kam ir iebūvēts elektroniskais balasts, var ieskrūvēt parastajās kvēlspuldzēm paredzētajās ligzdās. Kompaktās luminiscences spuldzes patērē mazāk enerģijas, nekā līdzīga izmēra un spožuma [[kvēlspuldze]]s, tomēr tās satur toksisku vielu — dzīvsudrabu, un mūsdienās tiek aizstātas ar [[gaismas diožu spuldze|gaismas diožu spuldzēm]]. Bez tam luminiscences spuldžu gaismas [[spektrs]], atšķirībā no kvēlspuldzes vai [[Saule]]s  nepārtrauktā spektra, ir nevienmērīgs, nepatīkamāks acij, turklāt luminiscences spuldzes vairāk vai mazāk "mirgo". Šos trūkumus cenšas novērst ar uzlabotiem luminoforu sastāviem un augstfrekvences elektroniskajiem balastiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs"
| attēls                   = American pie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 =
* [[Pols Veitcs]]
* [[Kriss Veitcs]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Kriss Veitcs]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|7|9}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 10 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 = 235 483 004 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Amerikāņu pīrāgs 2]]"
| imdb                     = 0163651
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs"''' ({{val|en|American Pie}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisori ir [[Pols Veitcs|Pols]] un [[Kriss Veitcs|Kriss]] Veitci. Šī ir ''[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]'' sērijas pirmā daļa. Nākamā filmas daļa [[Amerikāņu pīrāgs 2]] iznāca [[2001. gads|2001]]. gadā.

== Filmas stāsts ==
Filmas stāsts ir par četriem pusaudžiem Džimu, Finču, Ozu un Kevinu no Rietumu [[Mičigana]]s vidusskolas, kuri ir nolikuši paktu, ka līdz vidusskolas beigšanai ir jāzaudē [[nevainība]]. Kādā vidusskolas ballītē viņi saprot, ka vienošanos nemaz nebūs tik viegli izpildīt. Taču viņi vēl joprojām domā, ka jāzaudē nevainība pirms vidusskolas pabeigšanas, un vidusskolas izlaiduma ballīte ir pēdējā iespēja to īstenot. Kad sāk tuvoties liktenīgais brīdis, puiši sāk iztēloties kā tas varētu notikt un galvenais sākt meklēt meiteni, kura būtu uz mieru vienas nakts sakaram.

sentences: '''Zarndobumaiņi''' ({{val-la|Coelenterata}}) ir [[Staraiņi|staraiņu]] nodalījuma grupa. Tajā ir iekļauti divi tipi: {{TaksoSaite|Cnidaria|dzēlējzarndobumaiņi}} un {{TaksoSaite|Ctenophora|ktenofori}}, kurus apvieno radiāli simetriska ķermeņa forma, kā arī ķermeņa sienu divslāņu struktūra. Bez tam tiem nav [[asinsrite]]s un [[elpošanas sistēma|elpošanas sistēmu]].

sentences:
karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā ''Kladderadatsch'' (1884)]]
'''Berlīnes konference''' jeb '''Kongo konference''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Berliner Konferenz'' ''/ Kongokonferenz'') bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī [[Berlīne|Berlīnē]], lai apspriestu [[Āfrikas sadalīšana|Āfrikas sadalīšanu]] starp [[Eiropa|Eiropas]] lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: '''Maršrutēšana''' ir trafika ceļa izvēles process vienā vai vairākos tīklos, kā arī starp tiem. Parasti maršrutēšana notiek daudzos tīklos, tostarp [[ķēžu komutācija]]s tīklos, piemēram, publiskajā komutācijas telefonu tīklā (angl. public switched telephone network jeb PSTN), un [[Datortīkls|datortīklos]], piemēram, [[Internets|Internetā]].

sentences: '''Priekšējais vidējais muguras kauls''' (''Anterior medio-dorsale'') saīsinājumā ('''AMD''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir bruņu plātne, kas klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] muguras puses priekšējo vidus daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja bruņu kārbu. AMD priekšējā daļa sānos robežojas ar [[ADL]], bet aizmugurējā daļa sānos robežojas ar [[MxL]] vai [[PDL]] un galā ar [[PMD]] plātnēm. Plātne parasti ir izstiepta [[Zivis|zivs]] garenass virzienā un garums pārsniedz platumu. Augstums dažādām antiarhu grupām ir atšķirīgs, atkarībā no zivs ķermeņa formas. Uz AMD centrālas ass var būt dzelkšņveida vai ķīļveida izaugumi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Semjons Šustins
| attēls              =Simons Šustins.jpg
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja|Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta]] priekšnieks
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| dzim_dati           ={{dat|1908||}}
| dzim_vieta          =[[Tveras guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| mir_dati            ={{dat|1978|8|3}}
| mir_vieta           =[[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[VK(b)P]] (vēlāk [[PSKP]])
| dzīvesb             =
| profesija           =[[čeka]]s virsnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

'''Semjons Šustins''' ({{val-ru|Шустин Семён Матвеевич}}) arī '''Simons Šustins''' (''Симон Шустин'', 1908—1978) bija [[Krievija]]s [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes padomju [[čekists]]. [[Latvijas PSR]] Iekšlietu Tautas komisariāta ([[NKVD]]) Valsts drošības pārvaldes priekšnieks (1940), vēlāk Valsts drošības tautas komisariāta priekšnieks (1941).

sentences: '''Pseidooolīti''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[termins]], ar ko vieni autori var apzīmēt dažādas izcelsmes [[Oolīti|oolītveidīgus]] veidojumus bez koncentriski čaulainas struktūras, bet citi [[sedimentācija]]s procesā nogludinātus lodveidīgus [[karbonāti]]sku [[Ieži|iežu]] gabalus, kas atrodas citu iežu sastāvā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Псевдооолиты. Москва, Недра. 1978; 156. lpp</ref>

sentences: '''Šķiedrveidīgie spalvmākoņi''' ({{val|la|Cirrus fibratus}}, ''Ci fib'') ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par ''Cirrus filosus (Ci fil)''. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos [[laikapstākļi|laikapstākļos]], kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās [[temperatūra|temperatūrās]] var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi [[ledus]] kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas ([[virga|virgu]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus glycyphyllos kz05.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus glycyphyllos
| suga_lv = Saldlapu tragantzirnis
| binomial = Astragalus glycyphyllos
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Saldlapu tragantzirnis''' (''Astragalus glycyphyllos'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tā ir sastopama dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir visbiežāk sastopamā tragantzirņu suga. Augi veido dažāda lieluma grupas krūmainās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Atmežošana|izcirtumos]], kā arī upju krastu nogāzēs un ceļmalās. Priekšroku dod kaļķainām augsnēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-glycyphyllos-l/|title=saldlapu tragantzirnis - Astragalus glycyphyllos L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-22}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastā vībotne
|         binomial = Artemisia vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = ArtemisiaVulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Artemisia vulgaris|Parastā vībotne}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
'''1944. gada kaujas pie Narvas''' ({{val|et|Narva lahing}}; {{val|de|Schlacht bei Narva}}; {{val|ru|Битва за Нарву}}) bija vairākas lielkaujas [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Otrā pasaules kara Austrumu frontē]] pie [[Narva]]s no 1944. gada 2. februāra līdz 26. jūlijam starp [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] [[Ļeņingrada]]s frontes armijām un [[Vērmahts|Vērmahta]] armijas grupu "Narva".
Kaujās krita vai pazuda bez vēsts aptuveni 14 000 [[Lielvācija]]s un apmēram 100 000 [[Padomju Savienība|PSRS]] karavīru.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=116 + 408|ipa-text=n̪|ipa-image=Xsampa-n_d.png|ipa-entity=n&#810;|unicode=nav|xsampa=n_d|kirshenbaum=n<nowiki>[</nowiki>|sound=}}
Balsīgs '''dentāls nazālais līdzskanis''' ir pietiekoši plaši izplatīts [[līdzskanis]], tai skaitā [[latviešu valoda]]s "n", kā arī [[Somu valoda|somu]], [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]] un citās valodās.

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1987|6|20}}
| birth_place =
| caps1 = 11
| caps2 = 2
| caps3 = 3
| caps4 = 8
| caps5 = 2
| caps6 = 14
| caps7 = 6
| caps8 = 160
| caps9 = 19
| caps10 = 107
| caption = Begovičs 2015. gadā
| clubnumber = 1
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Portsmouth FC|Portsmouth]]
| clubs2 = {{flaga|Beļģija}} {{īre}} [[R.A.A. Louviéroise|Louviéroise]]
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Macclesfield Town F.C.|Macclesfield Town]]
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs6 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs7 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Ipswich Town F.C.|Ipswich Town]]
| clubs8 = {{flaga|Anglija}} [[Stoke City F.C.|Stoke City]]
| clubs9 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| clubs10 = {{flaga|Anglija}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Trebinje}}
| goals1 = 0
| goals10 = 0
| goals2 = 0
| goals3 = 0
| goals4 = 0
| goals5 = 0
| goals6 = 0
| goals7 = 0
| goals8 = 1
| goals9 = 0
| height = 199<ref>[https://www.afcb.co.uk/teams/first-team/asmir-begovic]</ref>
| image =
| nationalcaps1 = 11
| nationalcaps2 = 63
| nationalgoals1 = 0
| nationalgoals2 = 0
| nationalyears1 = 2004–2007
| nationalyears2 = 2009–2020
| nationalteam1 = {{flaga|Kanāda}} Kanāda U20
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| ntupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| pcupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| name =
| playername = Asmirs Begovičs
| position = [[Vārtsargs (futbols)|Vārtsargs]]
| years1 = 2005–2010
| years10 = 2017–2021
| years2 = 2005
| years3 = 2006
| years4 = 2007
| years5 = 2008
| years6 = 2008
| years7 = 2009
| years8 = 2010–2015
| years9 = 2015–2017
| caps11 = 10
| clubs11 = {{īre}} {{flaga|Azerbaidžāna}} [[Qarabağ FK]]
| goals11 = 0
| years11 = 2019
| caps12 = 2
| clubs12 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AC Milan]]
| goals12 = 0
| years12 = 2020
| clubs13 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| years13 = 2021–2023
| caps13 = 4
| goals13 = 0
| clubs14 = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| years14 = 2023–
| caps14 = 0
| goals14 = 0
}}

sentences: '''Džona Lenona siena''' (arī '''Lenona siena''') ir siena [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]]. Kopš 1980. gadiem siena tiek apzīmēta ar [[Džons Lenons|Džona Lenona]] iedvesmotiem [[grafiti]] zīmējumiem un uzrakstiem no ''[[The Beatles]]'' un Lenona dziesmu vārdiem. Sienas krāsojums nemitīgi mainās, sākotnējais Džona Lenona portrets jau ilgu laiku ir ticis pārkrāsots ar jauniem zīmējumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.prague-information.eu/prague_monuments/lesser_town/john_lennon_wall |title=Prāgas tūrisma objekts: Džona Lenona siena |access-date={{dat|2016|10|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810073556/http://www.prague-information.eu/prague_monuments/lesser_town/john_lennon_wall |archivedate={{dat|2014|08|10||bez}} }}</ref> Siena atrodas [[Neatkarīgais Maltas Bruņinieku ordenis|Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa]] īpašumā, kas ļauj grafiti entuziastiem turpināt uz sienas zīmēt. Pat tad, ja siena tika pārkrāsota, nākamajā dienā tā atkal tiek pārklāta ar dzeju un ziediem. Mūsdienās Džona Lenona siena kalpo kā [[mīlestība]]s un [[miers|miera]] simbols.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lonelyplanet.com/czech-republic/prague/sights/historic/john-lennon-wall |title=Pasaules kultūras pieminekļi: Lenona siena |access-date={{dat|2016|10|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160610204323/http://www.lonelyplanet.com/czech-republic/prague/sights/historic/john-lennon-wall |archivedate={{dat|2016|06|10||bez}} }}</ref>

sentences: Šajā lapā Vikipēdijas latviešu valodā kopienas dalībnieki tiek aicināti izteikt savas tehniskās vēlmes/vajadzības, tā norādot, kas viņiem ir svarīgs vai darbību Vikipēdijā traucējošs. [[:m:Community Wishlist Survey|Ikgadējās globālās aptaujas]] lokālā versija.

sentences: '''Pašaizdegšanās''' ir tāda aizdegšanās, kuru izraisa vielas pašsasilšana.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Logijs Bērds
|     vārds_orig = ''John Logie Baird''
|         attēls = John Logie Baird, Bust.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džona Logija Bērda krūšutēls Helensboro
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Helensboro}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1946
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Saseksa|Bekshila}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džons Logijs Bērds''' ({{val|en|John Logie Baird}}; dzimis {{dat|1888|8|14}}, miris {{dat|1946|6|14}}) bija [[skoti|skotu]] inženieris un izgudrotājs. Sniedzis lielu ieguldījumu [[televīzija]]s attīstībā.<ref name="lpe">{{LPE|1|741}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brigadere
|         vārds_orig =
|             attēls = Brigadere.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1861|10|1}}|{{dat||9|19}}}}
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kalnamuižas pagasts|3s=Tērvetes pagasts}} (tagad {{vieta|Latvija|Tērvetes pagasts}})
|             m_gads = 1933
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Tērvete|2s=Tērvete (Tērvetes pagasts)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Jānis Brigaders|Jānis]]
|              māsas = Līze
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Mežmeita, Tezejs, Niekalbis, Ēvelētājs, Ziņotājs no Olimpa, Ziņotājs no Hadesa<ref name="lrb" />
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods = 1893—1933
|              žanri = [[Dzeja]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{plainlist|
* "Sprīdītis"
* "[[Maija un Paija]]"
* "Dievs, daba, darbs"
* "Princese Gundega un karalis Brusubārda"
}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
" [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]]]]

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
aste ar apmatojumu]]
'''Aste''' pārsvarā ir kustīgs [[dzīvnieks|dzīvnieku]] [[orgāns]], kas atrodas ķermeņa aizmugurējā daļā. [[Hordaiņi]]em tā parasti ir [[Mugurkauls|mugurkaula]] turpinājums, bet dažiem dzīvniekiem asti veido arī spalvu vai saru pušķis.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Buhta Prončiščevoja
| oriģinālnosaukums    = ''Бухта Прончищевой''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=75| latm=32| lats=33| latNS=N
| longd=113| longm=25| longs=18| longEW=E
| novietojums          = [[Taimira]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1931
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1992
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 15
| vid_t                = -16,0
| vas_t                = 25,1
| ziem_t               = -50,0
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā hidrometeoroloģiskā stacija «Buhta Prončiščevoja»''' ({{val|ru|Полярная гидрометеорологическая станция «Бухта Прончищевой»}}) ir iekonservēta [[Krievija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3397 Полярная Почта. Бухта Марии Прончищевой, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Taimira]]s pussalas austrumu piekrastē [[Laptevu jūra]]s krastā uz pussalas pie ieejas [[Marijas Prončiščevas līcis|Marijas Prončiščevas līcī]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dziga Vertovs
|          vārds_orig = Дзига Вертов
|              attēls = David Kaufman (Dziga Vertov) 1913.jpg
|          att_izmērs = 220 px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Bjalistoka]], [[Krievijas Impērija]]
({{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1954
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = kinorežisors, scenāriju autors, kinoteorētiķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Programmatūra infobox|nosaukums = X Windows System
|skats = |firma = [[X.Org fonds|X.Org Foundation]]|op sis = [[Operētājsistēma|dažādas]]|vei = [[logošanas sistēma]] |www = [https://x.org x.org]|lic = [[MIT licence]]
}}
'''X Window System''' ir [[logošanas sistēma]], kas nodrošina standarta instrumentus un protokolus lietotāja [[grafiskā saskarne|grafisko saskarņu]] izveidei. Gandrīz visas mūsdienīgās [[operētājsistēma]]s atbalsta X Window System, tomēr plašāko izmantojumu tā ir radusi tieši [[UNIX]] tipa sistēmās.

sentences: '''Juridiska persona''' ({{val|en|legal person, authority}}) ir [[uzņēmums]], iestāde vai [[organizācija]], kas, pildot kādas funkcijas (it īpaši slēdzot mantiskus vai finanšu darījumus), rīkojas savā vārdā kā patstāvīgs [[Civiltiesības|civiltiesību]] un civilpienākumu subjekts. Juridiskai personai ir savs īpašums, un tā ir atbildīga par savām saistībām. Otrs personas veids ir [[fiziska persona]].<ref name="Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca">{{grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca|last1=Grēviņa|first1=Ruta|publisher=Zinātne|isbn=9789984698038|date={{dat|2000|1|18||bez}}|pages=702}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Pfau imponierend.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |     attēls2=Pavo cristatus -Tierpark Hagenbeck, Hamburg, Germany -female-8a (1).jpg
 |   att2_nosaukums=Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |    apakšdzimta = Phasianinae
 | apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
|   ģints=Pavo
|  ģints_lv=Pāvi
| suga=Pavo cristatus
| suga_lv=Indijas pāvs
|      binomial = Pavo cristatus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|  izplatība=

sentences:
'''Bisko''' var būt:
* [[Bisko salas]] (''Biscoe Island'') ― neapdzīvotu salu arhipelāgs Antarktīdas pussalas rietumu piekrastē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baltā tveice
| operators =
| attēls = White Heat (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rauls Volšs]]
| producents = [[Luiss Edelmans]]
| scenārijs = * [[Ivans Gofs]]
* [[Bens Robertss]]
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Virdžīnija Majo]]
* [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Mārgareta Viherlija]]
* [[Stīvs Kokrans]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''White Heat''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|9|2}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1—1,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9—3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Baltā tveice"''' ({{Val|en|White Heat}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rauls Volšs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Virdžīnija Majo]], [[Edmonds O'Braiens]], [[Mārgareta Viherlija]] un [[Stīvs Kokrans]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Tritriakontānskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = psillīnskābe<ref>[http://www.dr-baumann-international.co.uk/science/E-book%20Lipid%20Glossary.pdf Lipid Glossary 2]</ref>, ceromelisīnskābe<ref>[http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=7849686 Ceromelissic acid - Substance Summary]</ref>,
 psillastearilskābe<ref>П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 253. lpp. {{ru ikona}}</ref>, psillostearilskābe
|           CAS numurs = 38232-03-0
|      ķīmiskā formula = C33H66O2
|              molmasa = 494,51
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Tritriakontānskābe''' (psillastearilskābe, С32Н65СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Buceros_rhinoceros_silvestris_(Rhinoceros_Hornbill_-_Rhinozeros-Hornvogel)_-_Weltvogelpark_Walsrode_2012-01.jpg
 | att_nosaukums = [[Malajas degunragputns]] (''Buceros rhinoceros'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Bucerotidae
 |     dzimta_lv = Degunragputnu dzimta
 |         ģints = Buceros
 |      ģints_lv = Degunragputni
 |      binomial = Buceros ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
''Hydrocorax'' (''Brisson, 1760'')
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|raudzētu alkoholisku dzērienu|Vīns (nozīmju atdalīšana)|Vīns}}
{| class="wikitable" align="right" style="font-size: 90%"
|-
|
|-
| colspan=2 | Glāze sarkanvīna un glāze baltvīna
|}
'''Vīns''' ({{val|la|vinum}}) ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko gatavo, [[rūgšana|raudzējot]] [[vīnogas|vīnogu]] vai [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s. Tā [[etanols|etanola]] saturs nepārsniedz 20%.<ref name="Zariņš, Neimane, Bodnieks">{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |pages=256.—257 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences: '' publicēta ''[[Encyclopædia Britannica]]'' reklāma]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences: '''Valmieras vēsture''' aptver laika periodu no [[Valmiera]]s dibināšanas pie senā [[Gauja]]s tirdzniecības ceļa līdz mūsdienām.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Brodpīks
| Photo           = 7 15 BroadPeak.jpg
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=35 |latm=48|lats=39|latNS=N
| longd=76|longm=34|longs=06|longEW=E
| Augstums        = 8051
| Relatīvais_augstums  = 1701
| Atrašanās vieta = {{flag|Pakistāna}}<br/>{{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Himalaji]]
| First ascent        = {{dat|1957|6|9||bez}}
}}
'''Brodpīks''' ({{val|en|Broad Peak}} — ‘Platā smaile’, {{val|ur| بروڈ پیک}}, {{val|zh|布洛阿特峰}}) ir kalnu smaile [[Karakorums|Karakorumā]], divpadsmitais augstākais [[kalns]] pasaulē.<ref>{{PZT|127}}</ref> Izvietojies [[Gašerbrums|Gašerbruma]] masīvā uz [[Pakistāna]]s un [[Ķīna]]s robežas. Kalnam piecas virsotnes, trijas no kurām augstākas par 8000 metriem. Virsotni pirmie 1957. gada 9. jūnijā sasniedza [[Austrija|austriešu]] alpīnisti Fricis Vinterštellers, Markuss Šmuks, Kurts Dīmbergers un Hermanis Būls.

sentences: '''Lendlers''' ir vācu un austriešu zemnieku pāru deja, izpildāma palēnā tempā 3/4 vai 3/8 [[taktsmērs|taktsmērā]]. [[Valsis|Valša]] priekštecis.

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
|bgcolour = #FADA00
|channel =
* ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]'' (1999—2003)
* ''[[Comedy Central]]'' (2008—2013)
* ''[[Hulu]]'' (2023—pašlaik)
|country = {{USA}}
|creator =
* [[Mets Greinings]]
* [[Deivids Koens]]
|genre =
* [[animācija]]
* [[komēdija]]
|language = [[Angļu valoda|angļu]]
|num_seasons = 8
|num_episodes = 150
|image = Futurama_title_screen.jpg
}}
'''"Futurāma"''' ({{val|en|Futurama}}) ir ASV [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[animācija]]s seriāls, ko izveidoja [[Mets Greinings]] pēc ''[[Fox Broadcasting Company]]'' pasūtījuma. Seriālā attēlota parasta 20. gadsimta beigu [[Ņujorka]]s [[pica|picu]] piegādātāja, [[Filips Dž. Frajs|Filipa Dž. Fraja]] dzīve, kurš pēc nejaušas nokļūšanas [[krioloģija|krioloģiskā miegā]] uz tūkstoš gadiem, [[retrofutūrisms|retrofutūriskajā]] 31. gadsimtā iestājas darbā starpplanētu piegādes uzņēmumā "Planētu ekspresis" (''Planet Express''). Greinings seriāla ideju izdomāja 1990. gadu vidū, strādājot pie animācijas seriāla "[[Simpsoni]]". Vēlāk viņš seriāla izveidei piesaistīja [[Deivids Koens|Deividu Koenu]], lai viņš pilnveidotu sižeta līniju un personāžus.

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{Kanāla infokaste
|        name = Korintas kanāls
|      o_name =
|      m_name =
|       image = Canal of korinth greece.jpg
|  image_size =
|     caption = Korintas kanāls
|     company =
|    engineer =
|  a_engineer =
|    date_act =
|  date_const = 1881
|   date_comp = 1893
|    date_use =
|    date_ext =
| date_closed =
|   date_rest =
|         len =
|        beam =
|       locks = 0
|       start = [[Saronikas līcis]]
|         end = [[Korintas līcis]]
|      branch =
|   branch_of =
|        join =
|      length = 6,4
|        elev =
|      status = Slēgts (kopš 2021. gada janvāra)
|         nav =
| vietaskarte = Grieķija
| reljefs     = jā
| sāk_plat_d= 37| sāk_plat_m= 55| sāk_plat_s= 00| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 23| sāk_gar_m= 00| sāk_gar_s= 33| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= 37| iet_plat_m= 57| iet_plat_s= 07| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 22| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 36| iet_gar_EW=E
}}
'''Korintas kanāls''' ({{val|gr|Διώρυγα Κορίνθου}} jeb ''Διώρυξ Κορίνθου'') ir kuģojams bezslūžu [[kanāls]] [[Grieķija|Grieķijā]], kas savieno [[Egejas jūra]]s [[Saroniks|Saronikas līci]] ar [[Jonijas jūra]]s [[Korintas līcis|Korintas līci]].<ref>{{PZT|378}}</ref> Kanāls ir izrakts cauri [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], nodalot [[Peloponēsa|Peloponēsu]] no kontinentālās Grieķijas. Tas nosaukts [[Korinta]]s pilsētas vārdā, kas atrodas kanāla dienvidrietumos. Kanāls ir 6 km garš un 8 m dziļš. Kanāla sienas veidotas galvenokārt no [[kaļķakmens]] un sasniedz 76 metru augstumu. Platums jūras līmenī sastāda 25 m, bet dibenā 21 m. Pāri kanālam ir uzcelti trīs autotransporta [[Tilts|tilti]] un viens dzelzceļa tilts. Bez tam vēl kanāla galos ir divi iegremdējamie tilti. Kanāla celtniecība ilga vairāk kā desmit gadus (1881—1893), tajā tika iesaistīti ap divarpus tūkstoši strādnieku. Svinīgā atklāšana notika [[1893. gads|1893. gada]] [[7. augusts|7. augustā]]. Gadā caur kanālu iziet līdz 15 000 [[Kuģis|kuģu]]. Lai neizskalotu kanāla sienas, lieltonnāžas kuģi tiek vilkti ar [[velkonis|velkoņu]] palīdzību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izdomātā dzīve
| attēls                   =  Stranger Than Fiction (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stranger than Fiction''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lindsija Dorana]]
| scenārija autors         = [[Zaks Helms]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Reitzels]]
* [[Brits Daniels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Three Strange Angels]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|10|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190702165339/https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|archivedate={{dat|2019|07|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216074429/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izdomātā dzīve"''' ({{val|en|Stranger than Fiction}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Megija Jillenhola]], [[Dastins Hofmans]], [[Kvīna Latifa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|10||bez}}.

sentences:
{{līdzīgs|Hokeja slavas zāle}}
{{Slavas zāles infokaste
| krāsa_sports    = hokejs
| title           = IIHF Slavas zāle
| image           = Hockey Hall of Fame, Toronto.jpg
| imagesize       =
| alt             =
| caption         =  Hokeja Slavas zāles ēkā [[Toronto]], kur kopš 1998. gada atrodas IIHF Slavas zāle
| established     = 1997
| dissolved       =
| location        = {{vieta|Kanāda|Toronto}}
| coordinates     = {{coord|43|38|49|N|79|22|38|W|region:CA-ON|display=inline,title}}
| type            =
| inductees       = 160 spēlētāji
65 īpašnieki
6 tiesneši
6 [[Torriani Balvas]]
[[List of members of the IIHF Hall of Fame|Kopā 237]]
| visitors        =
| founder         =
| director        =
| president       =
| homepage        = {{URL|http://www.iihf.com/iihf-home/history/the-iihf/iihf-hall-of-fame.html|www.iihf.com}}
}}
'''IIHF Slavas zāle''' ir slavas zāle, kuru [[1997]]. gadā izveidoja [[Starptautiskā Hokeja federācija]]. Pati Slavas zāle atrodas [[Hokeja slavas zāle]]s telpās [[Toronto]], [[Kanāda|Kanādā]]. Katru gadu Starptautiskās federācijas Slavas zālē tiek uzņemti jauni biedri.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Jurģis Skulme
| name_orig =
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1928|11|13}}
| location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|2015|2|25|1928|11|13}}
| deathplace =
| places =
| nationality = [[Latvieši|Latvietis]]
| field = [[Glezniecība]]
| training =
| movement =
| famous works =
| paraksts =
| patrons =
| influenced by =
| teachers =
| pupils =
| influenced =
| awards =
}}
'''Jurģis Skulme''' (dzimis {{dat|1928|11|13}}, miris {{dat|2015|2|25}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/izklaide/makslas/549383-muziba_aizgajis_latviesu_gleznotajs_jurgis_skulme|title=Mūžībā aizgājis latviešu gleznotājs Jurģis Skulme|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2015|11|30||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[gleznotājs]], mākslas zinātnieks un [[disidents]]. Mākslas zinātņu kandidāts (1971).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Augusts Sangs
|         vārds_orig = ''August Sang''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava|td=Igaunija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1969
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Kersti Merilāsa]]
|              bērni = 1
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
| rakstīšanas valoda = [[igauņu valoda|igauņu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Augusts Sangs''' ({{val|et|August Sang}}, dzimis {{dat|1914|7|27}}, miris {{dat|1969|10|14}}) bija [[igauņi|igauņu]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskais ģeofizikas gads]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]

sentences:
[[Kategorija:Sports pēc kontinenta|Eiropa]]
[[Kategorija:Eiropa]]

sentences: '''Cefeja Gamma Ab''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 14,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefeja zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Cefeja Gamma A]] vidēji 2,039 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,1146. 1 Gads uz planētas ilgst 902,876 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 1,603 reizes vairāk par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences:
{{līdzīgs|Gvadelupa}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gvadalupe
|attēls              = Guadalupe Island.jpg
|attēla paraksts     = Gvadalupes dienvidu krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Meksika
|alt karte =Mexico relief location map.jpg
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=29|latm=09|lats=0|latNS=N |longd=118|longm=14|longs=0|longEW=W
|platība             = 253,8
|garums              = 35
|platums             = 9,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Ogastas kalns]]
|augstums            = 1298
|salu skaits         =
|valsts              = Meksika
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Lejaskalifornija]]
|iedzīvotāji         = 125
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             = 0,49
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Gvadalupe''' ({{val|es|Isla Guadalupe}})  ir neliela [[vulkāns|vulkāniska]] sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos ap 240 km no [[Meksika]]s piekrastes.<ref>{{PZT|242}}</ref> Administratīvi ietilpst Meksikas [[Lejaskalifornija]]s štata [[Ensenada]]s municipalitātē. Sala veidojusies no diviem vulkānu konusiem, kas ziemeļu daļā paceļas līdz {{nobr|1298 m}} augstumam ([[Ogastas kalns]]). Piekrastē vairākas nelielas saliņas un klintis. Klimats sauss, gada vidējā temperatūra ir 15,9 ± {{nobr|1,77 °C}} jūras līmenī un 12 ± {{nobr|6 °C}} vidējā un augšējā daļā, ziemās vērojamas lietusgāzes. Vidējais gaisa relatīvais mitrums 65%.<ref>[http://www.inecc.gob.mx/con-eco-ch/383-hc-isla-gpe INECC Isla Guadalupe]</ref> Gavadalupē nav pastāvīgo iedzīvotāju. Salā divi ciematiņi; ciematā salas dienvidos ir meteostacija un hidroloģijas pētniecības bāze, bet salas austrumos — sezonāla zvejnieku apmetne.

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences: '''Darbaspēka migrācija''' jeb '''darbaspēka starptautiskā kustība''' ir jebkura [[darbaspēks|darbaspēka]] [[Iedzīvotāju migrācija|migrācija]] no vienas vietas uz citu, bieži veicot lielas distances vai pārvietojoties lielās grupās. Cilvēki ir migrējuši visos laikmetos, un arī mūsdienās iedzīvotāju kustība turpinās gan brīvprātīgā formā kāda reģiona, valsts vai starptautiskā līmenī, kā arī piespiedu kārtā (cilvēku tirdzniecība, dabas katastrofas, vergu pārvietošana).

sentences:
{{Citas nozīmes|latviešu tautas mūzikas instrumentu|Kokle (nozīmju atdalīšana)|Kokle}}
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Kokle
| image                 = Gunta Niedoliņa kokles.jpg
| image_size            = 300px
| caption               = Gunta Niedoliņa izgatavotas dažāda veida kokles
| background            = string
| names                 = Kokles, kūkles, kūkle ([[Latgale|Latgalē]])
| classification        = [[Strinkšķināmais stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 314.122
| hornbostel_sachs_desc = Diatonisks [[lauta|lautveida]] stīgu instruments
| inventors             = [[tautas mūzika]]s instruments
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[Kankles]], [[kāndla]], [[kannele]], [[kantele]], [[gusļi]]
| musicians             = [[Mārtiņš Baumanis]], Latvīte Cirse, Līga Griķe (koncertkokle),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Koklētāja Līga Griķe iegūst pirmo vietu starptautiskā konkursā Londonā |date=2016. gada 1. marts |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://www.lsm.lv/lv/raksts/muzika/kultura/kokletaja-liga-grike-iegust-pirmo-vietu-starptautiska-konkursa-londona.a171607/ |accessdate= 2016. gada 22. aprīlī}}</ref> [[Nikolajs Heņķis]] (1864—1933),<ref name="Suitu novads">{{Tīmekļa atsauce |title= Muzicēšana |publisher= Biedrība „Suitu novads” |url= http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ |accessdate= 2015. gada 17. aprīlī |archive-date= 2015. gada 1. Maijs |archive-url= https://web.archive.org/web/20150501233656/http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ }}</ref> Namejs Kalniņš,<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Anete Stuce |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/kokletajs-namejs-kalnins-15-gadu-vecuma-prezente-savu-debijas-albumu.a302873/ |title=Koklētājs Namejs Kalniņš 15 gadu vecumā prezentē savu debijas albumu |date=2018. gada 13. decembris |publisher=[[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Etnovēstis |accessdate=2018. gada 16. decembrī}}</ref> [[Matīss Korāts]] (1900–1978),<ref name="Suitu novads"/> [[Pēteris Korāts]] (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> [[Māris Muktupāvels]], [[Valdis Muktupāvels]], [[Jānis Poriķis]] (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> [[Biruta Ozoliņa]], [[Laima Jansone]], Ansis Jansons,<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ansis Jansons no kokles spēles gūst adrenalīnu |date=2012. gada 31. janvāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/izklaide/archive/ansis-jansons-no-kokles-speles-gust-adrenalinu.d?id=42094302 |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kokles atzīšana. Koklētājs un topošais etnomuzikologs Ansis Jansons |author=Gita Lancere |date=2016. gada 22. aprīlis |publisher= [[Latvijas Radio 3]]. [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Odiseja |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/odiseja/kokles-atzisana.-kokletajs-un-toposais-etnomuzikologs-ansis-jans.a67211/ |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref> [[Aloizijs Jūsmiņš]] (koncertkokle)
| builders              = '''Tradicionālās kokles:'''
Jānis Atslēga, Uldis Austriņš, Viktors Černoglazovs,<ref name="kokļu meistari">{{Tīmekļa atsauce |title= Kokļu meistari |publisher= [[Latvijas Nacionālais kultūras centrs]] |work=Tautas mūzikas instrumenti Latvijā |url= https://www.tautasmuzikasinstrumenti.lv/meistari-skolotaji/meistari |accessdate= 2018. gada 22. martā}}</ref> [[Gunārs Igaunis]],<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Igauņu ģimene Latgalē darina mūzikas instrumentus |date=2009. gada 23. novembris |author=Sintija Lase |website=[[jauns.lv]] |url= http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/12370/igaunu-gimene-latgale-darina-muzikas-instrumentus |accessdate= 2015. gada 25. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ko darīt, ja sieva pie galda aizvelk dziesmu? Gunārs Igaunis atbildi zina... |date=2009. gada 23. novembris |author=Ieva Zeidmane |work=Mākslinieka darbistabā |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/makslinieka-darbistaba/ko-darit-ja-sieva-pie-galda-aizvelk-dziesmu-gunars-igaunis-atbil.a69755/ |accessdate= 2016. gada 12. augustā}}</ref> Nikolajs Heņķis (1864—1933),<ref name="Suitu novads"/> Māris Jansons, Eduards Klints,<ref name="kokļu meistari"/> Pēteris Korāts (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> Ģirts Laube, Krists Jānis Lazdiņš, Kārlis Lipors, Edgars Lipors, Guntis Niedoliņš,<ref name="kokļu meistari"/> Jānis Poriķis (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> Valters Reiznieks (cītarkokles), Andris Roze, Jānis Rozenbergs, Rihards Valters, Edgars Vilmanis-Meženieks, Voldemārs Tjuniņš,<ref name="kokļu meistari"/> [[Donāts Vucins]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Donāts Vucins – ne tikai kokļu meistars |date= 2015. gada 4. janvāris |author= Māra Vucina-Bērziņa |publisher= Latvijas Folkloras biedrība |url= http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |accessdate= 2015. gada 13. augustā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305065317/http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |archivedate= 2016. gada 5. Marts }}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|        vārds   = Džons Dundass Kokrens
|    vārds_orig  = ''John Dundas Cochrane''
|       attēls   = John_Dundas_Cochrane_RN_wmm_v1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|      dz_gads   = 1780
|      dz_vieta  = [[Skotija]]
|       m_gads   = 1825
|      m_vieta   = Valensija, [[Kolumbija]]
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Hofburga
| native_name         = ''Hofburg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Hofburg_Heldenplatz.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| latd                = 48.206389
| longd               = 16.365278
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Hofburga" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46242"
}
</mapframe>
'''Hofburga''' ({{val|de|Hofburg}}) ir pils komplekss [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s centrā. No 13. gadsimta līdz 1918. gadam pils bijusi [[Habsburgi|Habsburgu]] galvenā rezidence. Mūsdienās daļā no pils iekārtota [[Austrijas prezidents|Austrijas prezidenta]] rezidence. Gadsimtu gaitā gandrīz katrs no Habsburgu valdniekiem centās to paplašināt un uzlabot. Hofburgas kompleksā ietilpst [[Austrijas Nacionālā bibliotēka]], [[Impērijas Dārgumu krātuve]], [[Burgteātris]], [[Spāņu jāšanas skola]] un citas struktūras. 2001. gadā Hofburga kā elements iekļāvās [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektā "Vīnes vēsturiskais centrs".

sentences:
olas dzeltenums]]
'''Olas dzeltenums''' (V''itellus'') ir barības vielu saturošā [[ola]]s daļa, kuras galvenā funkcija ir nodrošināt uzturvielas [[Embrijs|embrija]] attīstībai. Ne visas olas satur  dzeltenumu, piemēram, olas, kuru attīstības laikā [[Mātīte|mātes]] organismam [[Bads|nepietiek barības]], vai tāpēc, ka embrijs attīstās vecāku ķermenī, kas nodrošina barību, parasti caur [[Placenta|placentu]]. Daudzām sugām, piemēram, visiem [[putni]]em, lielākajai daļai [[Rāpuļi|rāpuļu]] un [[Kukaiņi|kukaiņu]], dzeltenums ir nodalāms kā atsevišķs orgāns, kas attīstās, olai esot mātes [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvajā sistēmā]]. Daudziem citiem dzīvniekiem, īpaši ļoti mazām sugām, piemēram, dažām [[Zivis|zivīm]] un [[bezmugurkaulnieki]]em, dzeltenuma materiāls atrodas nevis īpašā orgānā, bet gan [[olšūna]]s iekšpusē.

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Terenss Dikinsons
 |    vārds_orig = ''Terence Dickinson''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1943
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2023
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = astronoms amatieris, žurnālists
 |       dzimums = V
}}
'''Terenss Dikinsons''' (''Terence Dickinson''; dzimis {{dat|1943|11|10}}; miris {{dat|2023|2|1}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://astronomy.com/news/2023/02/terence-dickinson-dies-at-age-79 |title=Terence Dickinson, astronomy popularizer and astrophotographer, dies at age 79|date={{dat|2023|02|02|N|bez}} |access-date={{dat|2023|07|09||bez}} |website=astronomy.com |language=en}}</ref> bija [[astronoms]] amatieris un zinātnes [[žurnālists]], kurš dzīvoja [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Viņš bija arī žurnāla ''[[SkyNews]]'' redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā ''[[Discovery Channel Canada]]''.

sentences:
Sīkākai informācijai skaties rakstu '''[[Nacionālais karogs]]'''.
{{Commonscat|Flags by country|Nacionālie karogi}}

sentences:
gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5 g/cm3.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535 g/cm3.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
[[Dečīna|Dečīnā]], [[Čehija|Čehijā]]]]
'''Bada akmens''' ({{val|de|Hungerstein}}) ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] izplatīts [[Hidroloģija|hidroloģiskais]] orientieris. Bada akmeņi kalpo kā piemiņas zīmes un brīdinājumi par sausumu un badu; tie tika uzstādīti Vācijā un etnisko vācu apmetnēs visā Eiropā 15.—19. gadsimtā.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka (Stukmaņi—Valka)''' bija 212 km gara šaursliežu (750 mm) dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Pļaviņas]] ar [[Valka|Valku]] un turpinājās kā [[Dzelzceļa līnija Valka—Rūjiena—Pērnava|līnija Valka—Pērnava]]. Pirmā pasaules kara laikā dzelzceļa posmu no [[Pļaviņas|Pļaviņām]] līdz [[Gulbene]]i pārbūvēja par 1524 mm platsliežu dzelzceļa līniju. Vilcienu kustību posmā [[Valga]]—[[Ape]] slēdza 1970. gadā, bet posmā [[Ape]]—[[Alūksne]] — 1973. gadā.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Bosnieši
''Bošnjaci''
Бошњаци
| skaits    = aptuveni 3,2 miljoni
|region1    = {{BIH}}
|pop1       = {{sk|1858388}}
|ref1       = <ref name="CIA Fact Book">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html |title=CIA Fact Book |publisher=Cia.gov |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-03-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180315193211/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html }}</ref>
|region2    = {{DEU}}
|pop2       = {{sk|158158}}
|ref2       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |title=Germans and foreigners with an immigrant background |access-date={{dat|2009|03|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090504094914/http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |archivedate={{dat|2009|05|04||bez}} }}</ref>}}
|region3    = {{SRB}}
|pop3       = {{sk|145278}}
|ref3       = {{lower|<ref name="Census 2011">{{tīmekļa atsauce |url=http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf |title=Попис становништва, домаћинстава и станова 2011. у Републици Србији: НАЦИОНАЛНА ПРИПАДНОСТ |format=PDF |date= |accessdate=2012-12-22 |archive-date=2018-07-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180708082957/http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf }}</ref>}}
|region4    = {{AUT}}
|pop4       = {{sk|128047}}
|ref4       =
|region5    = {{TUR}}
|pop5       = {{sk|102000}}
|ref5       = {{lower|<ref name="Bosniak in Turkey">{{tīmekļa atsauce|url=https://joshuaproject.net/people_groups/10953/TU |title=Bosniak in Turkey |date= |accessdate=2016-05-17}}</ref>}}
|region6    = {{USA}}
|pop6       = {{sk|98766}}
|ref6      = <ref name="The 2000 USA census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |title=The 2000 USA census |access-date={{dat|2016|05|16||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |archivedate={{dat|2020|02|12||bez}} }} {{Webarchive|url=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |date={{dat|2020|02|12||bez}} }}</ref>
|region7    = {{SWE}}
|pop7       = {{sk|80000}}
|ref7       = {{lower|<ref name="swedenabroad.com">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|title=Sveriges förbindelser med Bosnien och Hercegovina|publisher=|accessdate=1 May 2016|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507014739/http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>}}
|region8    = {{MNE}}
|pop8       = {{sk|53605}}
|ref8       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.monstat.org/userfiles/file/popis2011/saopstenje/saopstenje(1).pdf|title=Census of Population, Households and Dwellings in Montenegro 2011|date=July 12, 2011|accessdate=13 July 2011}}</ref>}}
|region9    = {{CHE}}
|pop9       = {{sk|46773}}
|ref9       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |title=Pub_Auslaender_D.pdf |format=PDF |date= |accessdate=2012-01-05 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303193114/http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |archivedate=2016-03-03 }}</ref>}}
|region10   = {{HRV}}
|pop10      = {{sk|31479}}
|ref10      = {{lower|<ref>{{citation|title=Cro Census 2011 |publisher=Dzs.hr}}</ref>}}
|region11    = {{karogs|Kosova}}
|pop11       = {{sk|27533}}
|ref11       = {{lower|<ref>{{citation|title=Kosovo Census 2011 |publisher=ask.rks-gov.net}}</ref>}}
|region12    = {{karogs|Slovēnija}}
|pop12       = {{sk|21542}}
|ref12       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.stat.si/popis2002/en/rezultati/rezultati_red.asp?ter=SLO&st=15|title=Statistični urad RS - Popis 2002|publisher=|accessdate=1 May 2016}}</ref>}}
|region13   = {{karogs|Kanāda}}
|pop13      = {{sk|21040}}
|ref13      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=By Ethnic origin |publisher=2.statcan.ca |date=2011-07-04 |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044404/https://www12.statcan.gc.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF=%20 }}</ref>}}
|region14   = {{karogs|Dānija}}
|pop14      = {{sk|21000}}
|ref14      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.folkedrab.dk/sw52060.asp?usepf=true |title=Kilde: "Ældre bosniske flygtninge søger hjem" |publisher=Folkedrab.dk |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044348/https://folkedrab.dk/kilder/kilde-aeldre-bosniske-flygtninge-soeger-hjem?usepf=true%20 }}</ref>}}
| valoda    = [[bosniešu valoda]]
| reliģija  = lielākoties [[sunnītu islāms]]
| grupas    =
| radi      = [[dienvidslāvi]] ([[serbi]], [[horvāti]])
}}
'''Bosnieši''' jeb '''bošņāki''' ({{val|bs|Bošnjaci}}/''Бошњаци'', {{IPA2|boʃɲǎːt͡si|pron}}; vienskaitlī: ''Bošnjak''/''Бошњак''), saukti arī par '''Bosnijas musulmaņiem''', ir [[dienvidslāvi|dienvidslāvu]] tauta. Runā [[bosniešu valoda|bosniešu valodā]]. Vairums bošņāku pēc [[Reliģiskā pārliecība|reliģiskās pārliecības]] ir [[musulmaņi]], lielākoties [[sunnītu islāms|sunnītu islāma]] piekritēji. [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]] bošņāki ir pamatiedzīvotāji (aptuveni 46 %). Par bosniešiem bieži apzīmē visus Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājus, neatkarīgi no etniskās un reliģiskās piederības.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 Armijas ''M29 Weasel'']]
s Antarktiskajai ekspedīcijai speciāli aprīkotais ''M29C Weasel'' Okeanogrāfijas muzejā [[Monako]]]]
'''M29 Weasel''' («zebiekste») ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ražotāja [[Studebaker|''Studebaker'']] [[kāpurķēdes|kāpurķēžu]] visurgājējs transportieris [[amfībija]], kas paredzēts ekspluatācijai [[sniegs|sniega]], [[purvs|purvu]], [[dubļi|dubļu]] un citos sarežģītas caurgājamības apstākļos. Sākotnēji tika izstrādās speciālajām operācijām [[Norvēģija|Norvēģijā]], lai ieņemtu vācu [[smagais ūdens|smagā ūdens]] ražotnes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sacīkstes "Lielgabala lode"
| attēls = Cannonball run.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Cannonball Run''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hels Nidems]]
| producents = [[Reimonds Čovs]]
| scenārija autors = Broks Jeits
| galvenajās lomās = * [[Bērts Renoldss]]
* [[Rodžers Mūrs]]
* [[Doms Deluizs]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Fara Foseta]]
| mūzika = Els Kops
| operators = Maikls S. Batlers
| montāža =
| studija = ''[[Golden Harvest]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1981|6|19}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = Honkonga<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|title=Cannonball Run|work=BFI Film & TV Database|accessdate=December 27, 2012|publisher=[[British Film Institute]]|location=London|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120802132129/http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|archivedate={{dat|2012|08|02||bez}}}}</ref>
| valoda = angļu, kantonas, japāņu, arābu
| budžets = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref>[http://www.moviegazetteonline.com/blu-rays/blu-ray-review-the-cannonball-run/ Cannonball run]</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|205,6 miljoni}}<ref name="box office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cannonballrun.htm |title=Cannonball Run, Box Office Information|publisher=[[Box Office Mojo]] |date= |accessdate=March 9, 2012}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]"
| imdb = 0082136
}}
'''"Sacīkstes "Lielgabala lode""''' ({{val|en|The Cannonball Run}}) ir 1981. gada [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Hels Nidems]], galvenajās lomās filmējušies [[Bērts Renoldss]], [[Rodžers Mūrs]], [[Doms Deluizs]], [[Džekijs Čans]] un [[Fara Fosete]]. Filmai 1984. gadā tika izdots turpinājums "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]".

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Francis Verfels
|     vārds_orig    = ''Franz Werfel''
|         attēls    = Werfel.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1890
|     dz_mēnesis    = 9
|       dz_diena    = 10
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]<br>({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1945
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 26
|        m_vieta    = [[Beverlihilsa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Alma Mālere]]
|          bērni    =
|       paraksts    = Franz Werfel (signature ca 1945).gif
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi   = ''Die vierzig Tage des Musa Dagh'', 1933
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
s lielākā karstā avota, caurtece ir 180 litri sekundē ar +97°C temperatūru.]]
]]
'''Termālie ūdeņi''', arī '''termas''',<ref name="LPE">{{LPE|9|605}}</ref> ir [[pazemes ūdeņi]], kuru temperatūra pārsniedz +20°C. Izplūstot virszemē, tie veido karstos [[avots|avotus]].<ref name="BSE">''Термальные воды'' // Большая советская энциклопедия : [в 30 т.] / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : Советская энциклопедия, 1969—1978.</ref> Pastāv arī citas definīcijas, saskaņā ar kurām avotu var saukt par karstu, ja tā temperatūra ir augstāka par attiecīgā apgabala gada vidējo temperatūru,<ref name="Ivanova">М.Ф.Иванова. ''Общая геология.'' — Москва: Высшая школа, 1974.</ref><ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/hot%20spring Vebstera vārdnīca: Definition of ''hot spring'']</ref> ja tā temperatūra ir augstāka par cilvēka ķermeņa temperatūru u.c.<ref>[https://web.archive.org/web/20070310162547/http://www.bartleby.com/61/35/H0293500.html American Heritage dictionary, fourth edition (2000) definition of ''hot spring'']</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|    attēls = Alone_Ranger_(cropped).jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = Canis aureus
|   suga_lv = Zeltainais šakālis
|  binomial = Canis aureus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =  {{center|Izplatība 20. gadsimtā}}
 {{center|Izplatība 21. gadsimtā}}
}}
'''Zeltainais šakālis''' (''Canis aureus'') jeb '''zelta šakālis''', arī vienkārši '''šakālis''' ir [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Eiropa]]s [[Vidusjūra]]s reģiona austrumus, [[Tuvie Austrumi|Tuvos Austrumus]] un [[Dienvidāzija|Dienvidāziju]] līdz [[Birma]]i.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3744 |title=Canis aureus (Golden Jackal, Asiatic Jackal, Common Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090413111957/http://www.iucnredlist.org/details/3744 }}</ref> Tas ir lielākais starp šakāļiem, un vienīgais, kas dzīvo ārpus [[Āfrika]]s. Šakālis mājo galvenokārt [[tuksnesis|tuksnešu]] un pustuksnešu [[bioma|biomās]].<ref name="dz"/> Eiropā pēdējās desmitgadēs izplatījies uz ziemeļiem, sasniedzot arī [[Baltijas valstis]].

sentences: Arheoloģijā par '''dzelzs laikmetu''' sauc cilvēces attīstības stadiju, kad cilvēki iemācījās apstrādāt [[dzelzs|dzelzi]] un izgatavot no tās ieročus un darbarīkus. Šī jaunā materiāla ieviešana bieži vien sakrita ar citām izmaiņām aizvēsturiskajās sabiedrībās, piemēram, jaunu [[lauksaimniecība]]s [[Tehnika|tehniku]], [[Reliģija|reliģisko]] uzskatu un [[māksla]]s stilu rašanos.

sentences: '''Pasaules čempionāts [[peldēšanas sports|peldēšanā]] īsajā baseinā''' ir ikkatru otro gadu notiekošas sacensības, ko organizē [[FINA]]. Sacensības notiek 25 m baseinā. Pirmais čempionāts notika 1993. gadā [[Palma (pilsēta)|Palmā]], [[Spānija|Spānijā]]. Sacensības parasti tiek rīkotas decembrī vai arī martā—aprīlī. Sportisti sacenšas visos četros stilos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoetiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С4Н6О3
|molmasa=102,09
|kušanas temperatūra=36,5 °C ({{nz}})
|viršanas temperatūra=<100 °C sadalās
}}
'''Acetoetiķskābe''' (3-oksobutānskābe, acetiletiķskābe, dietiķskābe, CH3−CO−CH2−СООН) ir vienkāršākā β-keto[[karbonskābe]]. Acetoetiķskābe ir bezkrāsains, viskozs, nestabils šķidrums, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Acetoetiķskābes sāļus un esterus sauc par '''acetoacetātiem'''. Svarīgākais acetoetiķskābes esteris ir [[etilacetoacetāts]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Yellow Handkerchief''
| attēls                   = TheYellowHandkerchief2008Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Udajans Prasads]]
| producents               = [[Artūrs Kons]]
| scenārija autors         = [[Erīna Dignema]]
| galvenajās lomās         =
* [[Viljams Hērts]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Marija Bello]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika                   =
* [[Džeiks Laivsijs]]
* [[Īfs Barzlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|26|ASV|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yellowhandkerchief.htm|title=The Yellow Handkerchief (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|15,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|318,623}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Yellow Handkerchief''''' ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Usajads Prasads]]. Galvenās lomas atveido [[Viljams Hērts]], [[Kristena Stjuarta]], [[Marija Bello]] un [[Edijs Redmeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Paracetamola struktūrformula

Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],
baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,
''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C8H9NO2
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169 °C)
}}

sentences:
'''Riverss''' var būt:
* [[Doks Riverss]] (''Doc Rivers'') — ASV basketbolists, treneris (dzimis 1961);
* [[Sems Riverss]] (''Samuel Robert Rivers'') — ASV ģitārists (dzimis 1977).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sūknis
| abbreviation = Ant
| name_latin = Antlia
| RA = 10
| dec = -30
| areatotal = 239
| arearank = 62. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ant''
| starmagnitude = 4,25
| neareststarname = ''DEN 1048-3956''
| stardistance = 13,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences: '''Soltāni''' ({{val-be|Солтаны}}, {{lang-pl|Sołtanowie}}) jeb '''Perasveti-Soltāni''' ({{val-be|Перасвет-Солтаны}}), ir sena [[Latvijas baltkrievi|Latvijas baltkrievu]] dzimta, kas 18. gadsimta sākumā ieceļojusi [[Inflantijas vaivadija|Inflantijas vaivadijā]]. [[Krievijas impērija]]s laikā Soltānu dzimta bija ienesta [[Grodņa]]s, [[Minska]]s un [[Mohiļeva]]s guberņu muižnieku dzimtas grāmatās.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Gistavs Eifelis
| vārds_orig = ''Gustave Eiffel''
| attēls = Gustave Eiffel 1888 Nadar2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1832
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 15
| dz_vieta = {{vieta|Francija|Kotdora|Dižona}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1923
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 27
| m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Franči|francūzis]]
| nodarbošanās = arhitekts
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Aleksandrs Gistavs Eifelis''' ({{val|fr|Alexandre Gustave Eiffel}}; dzimis {{dat|1832|12|15}}, miris {{dat|1923|12|27}}) bija franču būvinženieris, arhitekts un uzņēmējs. Pazīstams kā [[Eifeļa tornis|Eifeļa torņa]] projektētājs un celtnieks. Piedalījās [[Brīvības statuja]]s izstrādē, projektējot statujas iekšējo karkasu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Ak tu žē''' ir [[latvieši|latviešu]] [[rotaļdziesma]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Aizputes dižskābardis
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Largest beech in Latvia, Aizpute.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 43 | plat_s =  12.5 | plat_NS = N
| gar_d  = 21 | gar_m   = 36 | gar_s  = 15,7 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Dienvidkurzemes novads]]
* [[Aizpute]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = ''[[Fagus sylvatica]]''
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 16 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 4,72 m
|          vainags = 380 m²
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Aizputes dižskābardis''' ir [[dižkoks]] [[Aizpute|Aizputē]], [[Latvija]]s dižākais [[Parastais dižskābardis|purpurlapu dižskābardis]] (''Fagus sylvatica ‘Purpurea Latifolia’'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Aizputes.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Aizputes dižskābardis |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304140046/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Aizputes.htm }}</ref> Aug Jāņa ielā 4, mājas pagalmā pie bērnu rotaļlaukuma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{infokaste+}}
'''Maikls Maliss''' (dzimis 1976. gada 12. jūlijā [[Ļviva|Ļvivā]], [[Ukraina|Ukrainā]] kā '''Maikls Krehmers'''<ref name="NEWS.COM.AU">{{Ziņu atsauce|url=https://www.news.com.au/finance/business/media/andrea-tantaros-rejects-claims-her-book-on-feminism-was-secretly-written-by-a-man/news-story/5a8b5141b22b037ace71dd6619a2547f|title=Andrea Tantaros rejects claims her book on feminism was secretly written by a man|work=news.com.au|access-date=April 1, 2019|date=August 17, 2017|last=McCauley|first=Dana|location=Sydney, Australia}}</ref> ({{val|uk|Майкл Крехмер}})) ir ukraiņu izcelsmes amerikāņu rakstnieks, [[raidieraksts|raidieraksta]] vadītājs, feļetonists un mediju personība. Viņš ir digitālā tīkla ''GaS Digital Network'' video raidījuma ''YOUR WELCOME'' vadītājs.<ref name="OBSERVER3">{{Ziņu atsauce|url=https://observer.com/2016/10/trolling-in-an-age-of-earnestness-plenty-of-stupidity-to-go-around/|title=Trolling in an Age of Earnestness: Plenty of Stupidity to Go Around|work=The Observer|access-date=April 1, 2019|date=October 20, 2016|last=Malice|first=Michael|location=New York, New York, United States}}</ref>
Kopš 2014. gada Maliss ir pastāvīgs ''[[Fox News]]'' un ''Fox Business Network'' raidījumu viesis, parādoties šovos ''The Independents'',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://reason.com/blog/2014/10/21/tonight-on-the-independents-anthony-fish|title=Tonight on The Independents: Anthony Fisher on Drug War Corruption in Texas, Mark Steyn on American Collapse, John Tierney on Ebola, Michael Malice on North Korea, and Two College Kids Who Got Harassed for Handing out Constitutions|last=Welch, Matt|website=Reason|access-date=3 November 2014|date=21 October 2014}}</ref> ''Kennedy'',<ref name="TOWNHALL">{{Tīmekļa atsauce|url=https://townhall.com/columnists/lisadepasquale/2017/06/27/de-pasquales-dozen-with-author-michael-malice-n2346990|title=De Pasquale's Dozen with Author Michael Malice|last=De Pasquale|first=Lisa|publisher=Townhall Media|website=Townhall|access-date=April 1, 2019|date=June 27, 2017}}</ref> ''Red Eye'', ''The Greg Gutfeld Show'',<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://insider.foxnews.com/2019/01/23/fox-nation-one-smart-person-greg-gutfeld-president-trump-trolling|title=Fox Nation: Greg Gutfeld and Michael Malice Break Down Trump's Expert 'Troll Game'|work=Fox News|access-date=April 1, 2019|date=January 23, 2019|last=<!--Staff writer(s); no by-line.-->|location=New York, New York, United States}}</ref> ''The Story with Martha MacCallum'' un ''Tucker Carlson Tonight''. Regulāri viesojies arī ''Tom Woods Show'', ''The Joe Rogan Experience'' un ''The Rubin Report'' raidierakstos. Maliss ir arī pastāvīgs laikraksta ''The New York Observer'' feļetonists.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://observer.com/author/michael-malice/|title=Michael Malice|publisher=Observer Media|website=Observer|access-date=April 1, 2019}}</ref>
2019. gadā Maliss publicēja darbu "''The New Right: A Journey to the Fringe of American Politics''". Grāmata ir vēsturiska Amerikas [[jaunie labējie|jauno labējo]] kustības analīze, kas kontekstualizē notikumus, kas saistīti ar [[Donalds Tramps|Donalda Trampa]] uzvaru [[2016. gada ASV prezidenta vēlēšanas|Amerikas Savienoto Valstu 2016. gada prezidenta vēlēšanās]].

sentences:
'''Stols''' var būt:
* [[Stols (kalns)|Stols]] - Alpu virsotne
* [[Dāniels Stols]] (''Daniel Ståhl''; dzimis 1992) — zviedru vieglatlēts;
* [[Džerets Stols]] (''Jarret Stoll''; dzimis 1982) — kanādiešu hokejists;
* [[Džordans Stols]] (''Jordan Staal''; dzimis 1988) — kanādiešu hokejists;
* [[Ēriks Stols]] (''Eric Staal''; dzimis 1984) — kanādiešu hokejists;
* [[Marks Stols]] (''Marc Staal''; dzimis 1987) — kanādiešu hokejists.

sentences: '''Perlamutra mākoņi''' jeb polārie stratosfēras mākoņi ir [[mākoņi]], kas veidojas ļoti lielā augstumā virs [[Zeme]]s (20—30 km) un sastāv no [[ledus]] kristāliņiem vai ļoti aukstiem [[ūdens]] pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc [[saulriets|saulrieta]] un pirms [[saullēkts|saullēkta]]. Dienā spožās [[gaisma]]s dēļ tie nav redzami.

sentences: '''Rakstu dzēšanas vadlīnijas''' apraksta kārtību, kādā Vikipēdijā tiek izvirzītas dzēšanai un dzēstas attiecīgiem enciklopēdijas satura kritērijiem neatbilstošas lapas. Ievērojot šo procedūru, Vikipēdijas normālas darbības apstākļos katru dienu dzēš apmēram piecus tūkstošus lapu.

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Silūrs
|karte=Silurian plate tectonics.png
|o2=14
|co2=4500
|temp=17
|jūras līmenis = ap 180 m
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Perperikona
| native_name    =  Перперикон
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Perperikon_Nenko_Lazarow_023.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Bulgārija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 41.714722 | latNS  = N
| longd = 25.465278 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Bulgārija}}, [[Kardžali apgabals]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 6. gs p.m.ē.
| abandoned      = 14. gadsimts
| epochs         = [[neolīts]] - [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 2000. gads
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = http://www.perperikon.bg/
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Staņislavs Olijars
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Osaka07 D6A Stanislavs Olijars.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        paraksts = Staņislavs Olijars [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007. gada Pasaules čempionātā]] Osakā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|3|22}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Čeļabinska|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=LAT/athcode=136175/index.html |title=IAAF profils |access-date={{dat|2010|03|05||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100325134248/http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=lat/athcode=136175/index.html }}</ref>
 |           svars =90 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[110 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Ludmila Olijare]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|110 m/b}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Vīne 2002]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Pasaules čempionāts junioriem]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ansī 1998]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Eiropas čempionāts junioriem]]}}
{{MedalSilver|[[1997. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ļubļana 1997]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Eiropas U23 čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[1999. gada Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 1999]]|110 m/b}}
}}
'''Staņislavs Olijars''' (dzimis {{dat|1979|03|22}} [[Čeļabinska|Čeļabinskā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], kas pārsvarā startēja [[110 metru barjerskrējiens|110 metru barjerskrējienā]]. Viņš ir [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempions]] un [[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002. gada Eiropas čempionāta]] sudraba medaļnieks šajā distancē. Kopš 2003. gada S. Olijaram pieder pasaules klases [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekords]] 110 m barjerskrējienā — 13,08 sekundes. Kopš 2015. gada decembra sāka strādāt kā [[FK Liepāja]] fiziskās sagatavotības treneris.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/sports/futbols/588519-olijars_pievienojies_fk_liepaja_treneru_korpusam|title=Olijars pievienojies FK «Liepāja» treneru korpusam|publisher=tvnet.lv|accessdate={{dat|2016|3|7||bez}}}}</ref> Pēc tam darbojies līdzīgā lomā citās futbola komandās, ieskaitot arī [[Latvijas futbola izlase|Latvijas futbola izlasi]] (kopš 2017. gada vasaras).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fanija un Aleksandrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3813705217/|title=Fanny and Alexander (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| ilgums = * 188 minūtes (kinoteātru versija)
* 312 minūtes (televīzijas versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1982|12|17|Zviedrija|1983|3|9|Francija|1983|10|8|Rietumvācija}}
| izplatītājs = * ''Sandrew Film & Teater''
* ''Gaumont''
* ''Tobis Film''
| studija = * ''Cinematograph''
* ''Sveriges Television''
* ''Gaumont International''
* ''Personafilm''
* ''Tobis Film''
* ''Svenska Filminstitutet''
| operators =
| oriģinālnos = ''Fanny och Alexander''
| mūzika =
| aktieri = * [[Pernilla Alvina]]
* [[Bertils Gūve]]
* [[Eva Frēlinga]]
* [[Gunna Volgrēna]]
* [[Jans Malmše]]
| scenārijs = Ingmars Bergmans
| producents = [[Jorns Donners]]
| režisors = [[Ingmars Bergmans]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Fanny&Alexander.jpg
| imdb =
}}'''"Fanija un Aleksandrs"''' ({{Val|sv|Fanny och Alexander}}) ir 1982. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma kinodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pernilla Alvina]], [[Bertils Gūve]], [[Eva Frēlinga]], [[Gunna Volgrēna]] un [[Jans Malmše]].

sentences: '''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propargilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=HC≡C−CH2−OH
|molmasa=56,06
|blīvums=971,5
|kušanas temperatūra=-48 līdz -52 °C
|viršanas temperatūra=114-115 °C
}}
'''Propargilspirts''' (propinols, HC≡C−CH2−OH) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[spirts]] ar trīskāršo saiti molekulā. Propargilspirts ir bezkrāsains, ūdenī šķīstošs viskozs šķidrums ar [[ģerānija|ģerāniju]] smaržu. Tas kairina ādu un gļotādas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Thirteenth Year''
| attēls                   = Thethirteenthyear.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Duveins Danhems]]
| producents               = [[Toms Kolvels]]
| scenārija autors         =
* [[Dženija Arata]]
* [[Roberts L. Beirds]]
* [[Kellija Senekala]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čezs Stārbaks]]
* [[Džastins Džons Ross]]
* [[Kortnija Dreipere]]
* [[Brents Brisko]]
* [[Tims Redvains]]
* [[Deivs Kuljē]]
* [[Liza Stāla Salivana]]
* [[Braiens Halijs]]
| mūzika                   = [[Fils Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Dream City Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|5|15||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Thirteenth Year''''' ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Duveins Danhems]]. Galvenās lomas atveido [[Čezs Stārbaks]], [[Džastins Džons Ross]], [[Kortnija Dreipere]], [[Brents Brisko]], [[Tims Redvains]], [[Deivs Kuljē]], [[Liza Stāla Salivana]] un [[Braiens Halijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|5|15||bez}}.

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences: s gaismas [[spektrs]], bet labajā ir spektrs, kas iegūts no tālas [[galaktiku kopa]]s.]]

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #d6d6d6
 |                 bg_color = #0d254c
 |                    klubs = New England Patriots
 |                     logo = New England Patriots logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Jaunanglijas "''Patriots''"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Masačūsetsa|Foksboro}}
 |                     līga = [[Nacionālā Futbola līga]]
 |               konference = Amerikas futbola konference
 |                 divīzija = Austrumu divīzija
 |                 dibināts = 1959
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''[[Gillette Stadium]]''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 68 756
 |                   krāsas = Zila, sudraba, sarkana, balta<br />{{Color box|#0d254c}} {{Color box|#d6d6d6}} {{Color box|#C80815}} {{Color box|white}}
 |                īpašnieks = Roberts Krafts
 |               prezidents = Džonatans Krafts
 |               menedžeris = [[Bils Beličiks]]
 |       galvenais_treneris = Bils Beličiks
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ Franšīzes vēsture ------->
 |                    name1 = Bostonas "''Patriots''"
 |                   dates1 = 1960–1970
 |                    name2 = Bejas "''State Patriots''"
 |                   dates2 = 1971
 |                    name3 = Jaunanglijas "''Patriots''"
 |                   dates3 = 1971–pašlaik
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 6 (2001, 2003, 2004, 2014, 2016, 2018)
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 11
 |         divīzijas tituli = 22
}}
'''Jaunanglijas "''Patriots''"''' ({{val|en|New England Patriots}}) ir profesionāls [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Foksboro]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Bostonas "''Patriots''"'''. "''Patriots''" spēlē [[Nacionālā Futbola līga|Nacionālās Futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās. "''Patriots''" savas mājas spēles aizvada ''[[Gillette Stadium]]'' stadionā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Balvu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10209648
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Portuguesa''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Portugāles Republika
|            valsts_nosaukums = Portugal
|               karoga_attēls = Flag of Portugal.svg
|            karoga_nosaukums = Portugāles karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Portugal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Portugāles ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[A Portuguesa]]''
tulk. "Dziesma Portugālei"
|               kartes_attēls = EU-Portugal.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Lisabona]]5
| latd=38 |latm=46 |latNS=N |longd=9 |longm=11 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[portugāļi]] 96,87%
legāli imigranti 3,13% ([[Kaboverde|kaboverdieši]], [[Brazīlija|brazīļi]], [[ukraiņi]], [[Angola|angoļi]] un citi)<ref>[http://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_main INE], Statistics Portugal</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2007
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]6
|        valsts_galvas_tituls = [[Portugāles prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Marselu Rebelu de Souza]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Portugāles premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Antoniu Košta]]
|        neatkarības_iegūšana = Izveide
|         neatkarības_piezīme = Vispārpieņemtais valsts izveides gads ir 1139. gads
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Condado de Portucale|Dibināšana]]
|          neatkarības_datums = {{dat|868}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Condado Portucalense|Atkārtota dibināšana]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1095}}
|       neatkarības_notikums3 = [[São Mamede kauja|''De facto'' neatkarība]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1128|6|24}}
|       neatkarības_notikums4 = '''[[Portugāles karaliste|Karaliste]]'''
|         neatkarības_datums4 = '''{{dat|1139|7|25}}'''
|       neatkarības_notikums5 = [[Samoras līgums|Atzīta]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1143|10|5}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Manifestis Probatum|Pāvesta atzinums]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1179}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1986|1|1}}
|                 platība_km2 = 92 345
|               platība_rangs = 110.
|              procenti_ūdens = 0,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 10 707 924<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html | title= Portugal | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2009-11-28 | archive-date= 2020-05-19 | archive-url= https://web.archive.org/web/20200519213218/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 114
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 87.
|                     IKP_PPP = $232 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 40.
|          IKP_PPP_per_capita = $23 464
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 34.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,866
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 38.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Rietumreiropas laiks|WET]]3
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = [[Rietumreiropas vasaras laiks|WEST]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.pt]]4
|              tālsarunu_kods = 351
|                iso_kods_num = 620
|              iso_kods_alfa2 = PT
|              iso_kods_alfa3 = PRT
|                    piezīme1 = [[Mirandiešu valoda]], kurā runā dažos ciemos  [[Miranda do Douro]] municipalitātē, tika oficiāli atzīta 1999. gadā (''Lei n.° 7/99 de 29 de Janeiro'').<ref>[http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 The Euromosaic study, Mirandese in Portugal] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070313113715/http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 |date={{dat|2007|03|13||bez}} }}, europa.eu - European Commission website, accessed January 2007.</ref> Tiek atzīta arī [[Portugāļu zīmju valoda]].
|                    piezīme2 = Pirms 1999: [[Portugāles eskudo]].
|                    piezīme3 = [[Azoras]]: [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-1; UTC [[Eiropas vasaras laiks|vasarā]].
|                    piezīme4 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme5 = No 1139. līdz 1260. gadam galvaspilsēta bija [[Koimbra]].
|                    piezīme6 = Šībrīža pārvaldes forma tika izveidota [[Neļķu revolūcija|Neļķu revolūcijā]] {{dat|1974|4|25}}, kas izbeidza [[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]] autoritāro režīmu.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Losandželosa konfidenciāli
| attēls                   =  La confidential.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''L.A. Confidential''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Maikls Neitansons]]
* Kērtiss Hensons
* [[Deivids L. Volpers]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Heldžlends]]
* Kērtiss Hensons
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Rasels Krovs]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeimss Kromvels]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Kima Beisingere]]
| mūzika                   = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[The Wolper Organization]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|5|14|Kannu filmu festivāls|1997|9|19|ASV|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|title=L.A. Confidential|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190608145730/https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|archivedate={{dat|2019|06|08||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|126,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=laconfidential.htm|title=L.A. Confidential (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Losandželosa konfidenciāli"''' ({{val|en|L.A. Confidential}}) ir 1997. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Džeimsa Elroja tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Rasels Krovs]], [[Gajs Pīrss]], [[Džeimss Kromvels]], [[Denijs DeVito]], [[Deivids Stratērns]] un [[Kima Beisingere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|ASV galvaspilsētu|Vašingtona (nozīmju atdalīšana)|Vašingtona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vašingtona
 | official_name            = ''Washington, D.C.''
 | settlement_type          = [[Federālais apgabals]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = DCmontage4.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Washington, D.C.svg
 | flag_link                =
 | image_seal               = Seal of Washington, D.C.svg
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | image_map                = Washington, D.C. locator map-lv.svg
 | map_caption              =
 | mapsize                  = <!-- bildes lielums -->
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 54 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  0 | longs = 59 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | named_for                = [[Džordžs Vašingtons]]
 | area_total_km2           = 177
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 159
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 18
 | elevation_max_m          = 125
 | elevation_min_m          = 0
 | population_footnotes     = <ref name=PopEstUS>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2014/tables/NST-EST2014-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Resident Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2010 to July 1, 2014|date=December 26, 2014|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 26, 2014|archiveurl=https://www.webcitation.org/65BI9D3Xm?url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2011/tables/NST-EST2011-01.csv|archivedate={{dat|2012|02|03||bez}}}}</ref>
 | population_total         = 658893
 | population_as_of         = 2014. gada aprēķins
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.dc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Vašingtona''' (''Washington, D.C.''), formāli '''Kolumbijas distrikts''' (''District of Columbia, D.C.''), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[galvaspilsēta]] un [[federālais apgabals]], dibināta {{dat|1790|7|16}}. Kolumbijas distrikts atrodas ASV austrumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Tas robežojas ar diviem štatiem: [[Mērilenda|Mērilendu]] un [[Virdžīnija|Virdžīniju]]. Mūsdienās Kolumbijas distrikta robeža atbilst Vašingtonas pilsētas robežām. Gan Vašingtonas pilsētu, gan Kolumbijas distriktu pārvalda viena pašvaldības iestāde, taču [[ASV Kongress|ASV Kongresam]] ir augstākas lemšanas tiesības. Līdz ar to Vašingtonas iedzīvotāju statuss nedaudz atšķiras no ASV [[ASV štats|štatu]] iedzīvotāju tiesībām — štatos ir lielākas [[pašpārvalde]]s tiesības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Matrikss
| attēls = The Matrix Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas "Matrikss" plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Matrix''
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = * [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| producents = Džoels Silvers
| scenārija autors = * Endijs Vačovsks
* Lerijs Vačovsks
| galvenajās lomās = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Hugo Vīvings]]
| mūzika = Dons Deiviss
| operators = Bils Poups
| montāža = Zahs Stenbergs
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31|N|bez}}
| ilgums = 136 [[minūte]]s
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|463,5 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| imdb = 0133093
}}
'''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]], viņi ir arī filmas scenārija autori un vieni no producentiem. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Džo Pantoliano]] un [[Hugo Vīvings]]. Šis ir pirmais darbs par Matriksu veidotajā filmu, komiksu, datorspēļu un animāciju sērijā. Triloģijas otrā daļa "[[Matrikss atjaunots]]" (''The Matrix Reloaded'') iznāca 2003. gadā.

sentences: '''Zvejas kuģis''' ir peldlīdzeklis, kas būvēts, lai nodarbotos ar rūpniecisko zveju. Visus zvejas [[kuģis|kuģus]] var iedalīt pēc to uzdevuma, ūdensizspaida un kuģošanas rajona.

sentences: '''Sods''' ir jēdziens uzvedības psiholoģijā jeb [[biheiviorisms|biheiviorismā]], kas apzīmē indivīdam nepatīkamu reakciju apkārtējā vidē. Tā var būt gan negatīva stimula parādīšanās ('''pozitīvais jeb 1. tipa sods''', piemēram, sāpes rokā, ja to pieliek pārāk tuvu ugunij), gan pozitīva stimula zudums ('''negatīvais jeb 2. tipa sods''', piemēram, mamma noliek bērnu zemē, jo tas ir viņai iekodis).

sentences: '''Riepas''' ir [[gredzens|gredzena]] formas detaļas, kas tiek apliktas ap dažādiem [[ritenis|riteņiem]]. Tās lieto uz [[automašīna|automašīnu]], [[motocikls|motociklu]], [[divritenis|divriteņu]], [[kravas automašīna|kravas auto]], [[lidmašīna|lidmašīnu]] un citu spēkratu riteņiem. Riepas aizsargā riteņus, uzlabo [[saķere|saķeri]] ar braukšanas segumu, samazina [[bremzēšana]]s ceļa garumu un uzlabo vadāmību. Uz jebkuras riepas apmales ir uzrakstīta visa informācija — marķējums, kas attiecas uz konkrēto riepu: izmērs; tips un citi.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Satavala
|attēls              = Operation Christmas Drop 16 161207-F-IX728-306.jpg
|attēla paraksts     = Kravu piegāde Satavalas krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Satawal''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 22 |lats= 49 |latNS= N
|longd=147 |longm= 01 |longs=58 |longEW=E
|platība             = 1,1
|garums              = 2
|platums             = 0,84
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = 4
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 501 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 455
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Satavala''' ([[angļu valoda|angļu]] un {{val|stw|Satawal}}) ir koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī. Veido atsevišķu municipalitāti, kurai pakļauti arī neapdzīvotie [[Rietumfaju]] atols un [[Pikelota]]s sala.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Gūlds''':

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders|Slimības}}
{{catmore|slimība}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2012 Suedchinesischer Tiger.JPG
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =P. tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =P. t. amoyensis
| pasuga_lv =  Ķīnas tīģeris
| binomial =Panthera tigris amoyensis
([[Hilzheimer]], 1905)
| izplatība =

sentences:
[[File:Tukums-1 stacija 2021 (2).jpg|thumb|right|250px|Stacija Tukums I]]
'''Torņakalns—Tukums II''' (neoficiāls nosaukums ''Rīga—Tukums'') ir viena no senākajām dzelzceļa līnijām [[Latvija|Latvijā]] un tā savieno Rīgu ar [[Tukums|Tukumu]] caur kūrortpilsētu [[Jūrmala|Jūrmalu]]. Līnija no Torņakalna ir 65 km gara, bet no Rīgas — 68 km. Tajā pastāv diezgan intensīva piepilsētas elektrovilcienu satiksme, maršrutos Rīga—Dubulti, Rīga—Sloka, Rīga—Ķemeri, Rīga—Tukums I, Rīga—Tukums II. Pa līniju kursē arī kravas vilcieni uz Ventspili un atpakaļ, pasažieru dīzeļvilcieni uz Ventspili kursēja līdz 2010. gada 16. februārim. (pēc 2013./2014. gada saraksta ir paredzēti 6 vilcienu pāri diennaktī), 1 pāris līdz Slokai, bet posmā līdz Zasulaukam — uz Bolderāju, Lāčupi (5 pāri).<ref>[http://www.ldz.lv/texts_files/2014%20tikla_parskats.pdf Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2014; VAS Latvijas dzelzceļš]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Latvijas Republikas Augstākās Padomes likums "Par Latvijas Republikas valstisko statusu"''' ir dokuments, ar kuru 1991. gada 21. augustā [[Latvijas Republikas Augstākā Padome]] pasludināja, ka tiek pilnā mērā atjaunota [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulce]]s 1922. gada 15. februārī pieņemtā [[Latvijas Republikas Satversme]].

sentences: '''Sušrutas samhita''' ({{val|sa|सुश्रुतसंहिता}}) jeb '''Sušrutas sakopojums''' ir [[Sanskrits|Sanskritā]] uzrakstīts [[ķirurģija]]s un [[medicīna]]s traktāts, kas apkopo [[Indijas vēsture|Senās Indijas]] zināšanas par ķirurģiskajiem instrumentiem un ārstnieciskajiem preparātiem no aptuveni 10. gadsimta p.m.ē. līdz 1. gadsimtam m.ē. Tas tiek uzskatīts par vienu no [[Ājurvēda]]s pamattekstiem.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Fascioloze''' ({{val-la|Fasciolosis}}) ir [[invāzija]]s [[slimība]], ko ierosina plakantārpu tipa sūcējtārpu klases parazīts [[aknu fasciola]] (''Fasciola hepatica''); viena no helmintozēm. [[Latvija|Latvijā]] aknu fasciolas ļoti izplatītas govīm un aitām. Aknu fasciolas dzimumgatavie indivīdi (2—3 cm gari, 1 cm plati sūcējtārpi) parazitē dzīvnieku, atsevišķos gadījumos cilvēku aknu žultsvados, retāk plaušās. Parazīts ir hermafrodīts. Tas producē olas, kas no invadētā dzīvnieka vai cilvēka aknām ar žulti nokļūst zarnās un tālāk ar izkārnījumiem izdalās ārējā vidē. Mitrās vietās, piemēram, purvainās ganībās, no olas izšķiļas kāpurs — miracīdijs, kas ieurbjas mazajā dīķgliemezī (''Calba truncatula''), kur pārdzīvo vairākas attīstības stadijas un savairojas. Pēc zināma laika jauni kāpuri atbrīvojas no mazā dīķgliemeža un brīvi peld pa ūdens virsu vai piestiprinās pie zāļu stiebriem, pēc tam pārklājas ar cietu apvalku ([[Cista (mikrobioloģija)|iecistējas]]) un ilgāku laiku saglabā dzīvotspēju. Ja kopā ar ūdeni vai zāļu stiebriem tos norij dzīvnieks, tā aknu žultsvados attīstās pieaugušas aknu fasciolas. Tā var invadēties arī cilvēks. Aknu fasciolu kustības un vielmaiņas produkti cilvēkam var radīt dažādus aknu bojājumus: iekaisumu, sastrutojumu, žultsvadu aizsprostojumu, aknu audu atrofiju utt. Novērojamas saindēšanās pazīmes, [[anēmija]], [[novājēšana]], [[tūska]]. Diagnoscē, izkārnījumos vai divpadsmitpirkstu zarnas saturā atrodot parazīta olas. Aknu fasciolu olas cilvēka izkārnījumos ne vienmēr liecina par saslimšanu; tās var konstatēt arī tad, ja uzturā lietotas ar aknu fasciolām invadēta dzīvnieka aknas. Šādos gadījumos izmeklēšana jāatkārto pēc 7 — 10 dienām, un šajā laikā nedrīkst ēst aknas. Fasciolozi ārstē ar hloksilu.

sentences: '''Ford-Vairogs Junior''' bija automobilis, ko no [[1938]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Lielbritānija|britu]] [[Ford 10 Perfect]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sabīne Brauna
 |      vārds_orig = ''Sabine Braun''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{Dzimšanas datums un vecums|1965|6|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Rietumvācija|Esene|td=Vācija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=174}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 5 ({{oss|V=1984}}, {{oss|V=1988}}, {{oss|V=1992}}, {{oss|V=1996}}, {{oss|V=2000}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 23.65 (1992)
 |           PR1_d = 200 m
 |             PR2 = 2:09.41 (1984)
 |           PR2_d = 800 m
 |             PR3 = 13.05 (1992)
 |           PR3_d = 100 m barjeras
 |             PR4 = 1.94 (1992)
 |           PR4_d = augstlēkšana
 |             PR5 = 6.76 (1997)
 |           PR5_d = tāllēkšana
 |             PR6 = 15.08 (1997)
 |           PR6_d = lodes grūšana
 |             PR7 = 51.71 (1997)
 |           PR7_d = šķēpa mešana
 |             PR8 = 6985 (1992)
 |           PR8_d = septiņcīņa
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry | {{GER}} }}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Bronze|[[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|Barselona 1992]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāti]]}}
{{Medal|Gold|[[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tokija 1991]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Silver|[[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1993]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Gold|[[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1997]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Gold|[[1990. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Splita 1990]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Gold|[[1994. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1994]]|septiņcīņa}}
{{Medal|Silver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|septiņcīņa}}
}}
'''Sabīne Brauna''' ({{val|de|Sabine Braun}}; dzimusi {{dat|1965|6|19}}) ir bijusī [[Vācija]]s [[vieglatlēte]], kas specializējusies [[Septiņcīņa|septiņcīņā]].

sentences: '''Alfa daļiņa''' ('''α daļiņa''') ir pozitīvi lādēts [[hēlijs|hēlija-4]] [[atoma kodols]], kas sastāv no 2 [[protons|protoniem]] un 2 [[neitrons|neitroniem]]. Alfa daļiņas rodas [[alfa sabrukšana]]s procesā un šādām daļiņām piemīt 1,8—15 MeV liela [[enerģija]].

sentences: {{cita nozīme|precētu vīrieti|cilvēku vīrišķo dzimumu|vīrietis}}

sentences:
[[Kategorija:Klintis]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: {{commonscat|Caricaturists from Germany|Karikatūristi no Vācijas}}

sentences: '''Pavadoņpilsēta''' (arī '''satelītpilsēta'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=pavado%C5%86pils%C4%93ta&list=pavado%C5%86pils%C4%93ta&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'']{{Novecojusi saite}}</ref>) ir [[lielpilsēta]]s [[aglomerācija|aglomerācijā]] esošas apdzīvotas vieta, kas ir saistīta ar lielpilsētas [[transports|transportu]], iedzīvotāju [[svārstmigrācija|svārstmigrāciju]].<ref name="grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Latvijas ģeogrāfija 9. klasei |last=Šustere |first=Gunta |authorlink= |year=2011 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=978-9934-0-1754-4 |page=161 |pages= |url= |accessdate=2016. gada 26. septembrī}}</ref> Nereti pavadoņpilsētām ar lielpilsētu ir kopīga [[ekonomika|ekonomiskā]] un [[demogrāfija|demogrāfiskā]] sistēma, bet tās parasti ir vismaz daļēji ekonomiski un sociāli neatkarīgas no lielpilsētas. Pavadoņpilsētas atrodas aptuveni 30—50 km attālumā no lielpilsētas, bet, ja lielpilsēta ir salīdzinoši maza, tās satelītpilsētas var atrasties pat līdz 100 km tālu no lielpilsētas.<ref name="Forman2008">{{Grāmatas atsauce|author=Richard T. T. Forman|title=Urban Regions: Ecology and Planning Beyond the City|url=http://books.google.com/books?id=cOguXaCHCO8C&pg=PA185|date=12 June 2008|publisher=Cambridge University Press|isbn=978-1-139-47187-9|pages=185–}}</ref> Pavadoņpilsētas bieži ir izveidojušās vēlāk nekā lielpilsēta un šo pilsētu veidošanās ap noteiktu centru noved pie pilsētas aglomerācijas rašanās.

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
, 1615)]]
'''Džizja''' ({{val|ar|جزْية}}, latviski — '[[mesli]]') ir vēsturisks [[nodoklis|nodokļu]] veids — galvasnauda, ko [[islāms|islāma]] valstīs nemusulmaņi ik gadu maksāja musulmaņu valdniekiem.<ref>[http://www.britannica.com/topic/jizya ''Jizya'' {{en ikona}}]</ref>

sentences:
== Kopsavilkums ==
Source: [https://fr.wikipedia.org/wiki/Fichier:Logo_-_IPEV.svg]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]
== Licence ==
{{Aizsargāts logo}}

sentences:
{{Citas nozīmes|foraminīferu atverēm|Stolons|stolons}}
'''Stolons''' ir cauruļveida atvērums [[Foraminīferas|foraminīferu]] kameru sieniņās, kura garums lielāks par diametru, un kas veido starpkameru atveres, ļaujot [[citoplazma]]i savienoties starp secīgām vai cikliskām, vai arī [[palīgkameras|palīgkamerām]] vienā vai divos secīgos augšanas ciklos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Princese pret pašas gribu 2
| attēls                   = Movie the princess diaries 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Princess Diaries 2: Royal Engagement''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, jauniešu filma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Vitnija Hjūstone]]
* [[Debra Martina Čeisa]]
| scenārija autors         = [[Šonda Raimsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Hetere Mataraco]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Džons Rīzs-Deiviss]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[ShondaLand]]''
* ''[[Martin Chase Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|8|11}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/princess-diaries-2-royal-engagement-2004|title=The Princess Diaries 2: the Royal Engagement|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princessdiaries2.htm|title=The Princess Diaries 2: the Royal Engagement (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|134,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Princese pret pašas gribu]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Princese pret pašas gribu 2"''' ({{val|en|The Princess Diaries 2: Royal Engagement}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džūlija Endrūsa]], [[Hetere Mataraco]], [[Hektors Elizondo]], [[Džons Rīzs-Deiviss]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|8|11||bez}}. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Princese pret pašas gribu]]".

sentences:
{{Baitu skaits}}
'''Megabaits''' ir informācijas mērvienība, tas atbilst 1 000 000 [[baits|baitiem]].
To sauc par Mbaitu vai MB (nejaucot ar Mb, kas ir megabits). Termins ''megabaits'' radās 1970. gadā.
1 megabaitu aizņem BMP formāta fails ar izmēru 1024×1024 pixeļi un 256 krāsām (8 bpp krāsu dziļumu).

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 88%; width: 25em;"
|+ style="font-size: larger;" | '''{{{nosaukums}}}'''
{{#if:{{{oriģ. nosaukums|}}} |
 {{{oriģ. nosaukums|}}} }}
|-
| colspan="2" |
{{#if:{{{attēls|}}}|

 {{{attēla paraksts|}}}
}}
|-
|{{#if:{{{izgat. nosaukums|}}}|'''Izgatavotāja nosaukums'''  {{{izgat. nosaukums|}}} }}
|-
|{{#if:{{{GRAU indekss|}}}|'''[[GRAU indeksi|GRAU indekss]]'''  {{{GRAU indekss|}}} }}
|-
|'''Pielietojums'''|| {{{pielietojums}}}
|-
|'''Raķešu saime'''|| {{{raķešu saime}}}
|-
|'''Raķešu grupa'''|| {{{raķešu grupa}}}
|-
|'''Valsts'''|| {{{valsts}}}
|-
|'''Izgatavotājs'''|| {{{izgatavotājs}}}
|-
! colspan="2" bgcolor="#FFDEAD" | '''Izmēri'''
|-
|'''Augstums'''||{{{augstums}}} {{#if:{{{alt-height|}}}|({{{alt-height|}}}) }}
|-
|'''Diametrs '''||{{{diametrs }}} {{#if:{{{alt-diameter|}}}|({{{alt-diameter|}}}) }}
|-
|'''Masa'''||{{{masa}}} {{#if:{{{alt-mass|}}}|({{{alt-mass|}}}) }}
|-
|'''Pakāpju skaits'''||{{{pakāpes }}}
|-
! colspan="2" bgcolor="#FFDEAD" | '''Celtspēja'''
|-
|{{#if:{{{derīgā krava|}}}|'''[[Derīgā krava]] {{{derīgā krava|}}} }}
|-
|{{#if:{{{LEO masa|}}}|'''[[Derīgā krava]] uz [[Zemā Zemes orbīta|LEO]]'''{{{LEO masa|}}}{{#if:{{{alt-LEO|}}}|({{{alt-LEO|}}}) }}

{{#if:{{{payload-location|}}}|'''Payload to
{{{payload-location}}}'''{{{payload|}}} {{#if:{{{alt-payload|}}}|({{{alt-payload|}}}) }}
}}
}}
|-
|{{#if:{{{GTO masa|}}}|'''[[Derīgā krava]] uz [[Ģeostacionārā pārejas orbīta|GTO]]'''{{{GTO masa|}}} }}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējā detaļa
| operators =
| attēls = Last detail.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| režisors = [[Hals Ešbijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Otiss Jangs]]
* [[Endijs Kveids]]
* [[Kliftons Džeimss]]
* [[Kerola Keina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Last Detail''
| studija = * ''Acrobat Productions''
* ''Bright-Persky Associates''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|12}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary |title=The Last Detail (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2022|8|21}} |archive-date={{dat|2022|08|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220821121353/https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēdējā detaļa"''' ({{Val|en|The Last Detail}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Hals Ešbijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Otiss Jangs]], [[Endijs Kveids]], [[Kliftons Džeimss]] un [[Kerola Keina]]. Filma ir balstīta uz 1970. gada [[Derils Panisens|Derila Panisena]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimenes bizness
| operators =
| attēls = Family Business (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Metjū Broderiks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Family Business''
| studija = * ''Gordon Company''
* ''[[Regency Enterprises|Regency International Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|15}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0097328/|title=Family Business (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimenes bizness"''' ({{Val|en|Family Business}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Dastins Hofmans]] un [[Metjū Broderiks]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''BC Place''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = BC Place (19186581723) (2).jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Vankūvera}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 49 | latm  = 16 | lats  = 36 | latNS  = N
| longd = 123 | longm = 06 | longs = 43 | longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = no 1981. gada aprīļa
| opened              = 1983. gada 19. jūnijā
| renovated           = 2009. gadā
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Britu Kolumbija]]
| operator            = ''[[BC Pavilion Corporation]]''
| surface             = ''[[Polytan]]''
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 54 500
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = ''[[BC Lions]]'' (1983–pašlaik)
''[[Vancouver Whitecaps FC]]'' (2011–pašlaik)
[[2010. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suburbikona
| attēls                   = Suburbicon.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Suburbicon''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents               =
* [[Grānts Heslovs]]
* Džordžs Klūnijs
* [[Džoels Silvers]]
* [[Tedijs Švarcmans]]
| scenārija autors         =
* [[Brāļi Koeni]]
* Džordžs Klūnijs
* Grānts Heslovs
| galvenajās lomās         =
* [[Mets Deimons]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Noa Jupe]]
* [[Oskars Īzāks]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Black Bear Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
* ''[[Smoke House Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Paramount Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2017|10|27|ASV|2017|12|1|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/suburbicon-2017|title=Suburbicon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 1, 2018|archive-date={{dat|2018|11|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181105224913/http://www.bbfc.co.uk/releases/suburbicon-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suburbicon.htm|title=Suburbicon (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suburbikona"''' ({{val|en|Suburbicon}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Džūliana Mora]], [[Noa Jupe]] un [[Oskars Īzāks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|2||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Firkspedvāles muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Gut Fircks-Pedwahlen''
| alternate_names     = Firksu Pedvāles muiža
| map = Latvija
| status              =
| image               = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     = [[Pedvāles brīvdabas mākslas muzejs]]
| location            = [[Pedvāle]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.033598934672 | latNS  = N
| longd = 22.566342294218 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 18. gadsimta trešais ceturksnis, 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Firksu - Pedvāles muižas apbūve
|      numurs = 2604
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Apis mellifera carnica worker hive entrance 3.jpg
| cilts = Apini
| iedalījums =
| izplatība =
| binomial = Apis mellifera carnica <small>(Polmans, 1879)</small>
| pasuga_lv = Karniolas medusbite
| pasuga = Apis mellifera carnica
| suga_lv = Eiropas medusbite
| suga = Apis mellifera
| ģints_lv = Medusbites
| ģints = Apis
| cilts_lv = Medusbišu cilts
| dzimta_lv = Bišu dzimta
| dzimta = Apidae
| kārta_lv = Plēvspārņi
| kārta = Hymenoptera
| klase_lv = Kukaiņi
| klase = Insecta
| tips_lv = Posmkāji
| tips = Arthropoda
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts = Animalia
| kategorijas = nē
}}
'''Karniolas medusbite''' (''Apis mellifera carnica''; dažādos reģionos arī '''Karintijas medusbite''', '''Krainas medusbite, Karpatu medusbite''')<ref name="ReferenceA">{{Grāmatas atsauce|edition=2. Aufl|title=Naturgeschichte der Honigbienen: Biologie, Sozialleben, Arten und Verbreitung|publisher=Franckh-Kosmos Verl|date=2003|location=Stuttgart|isbn=978-3-440-09477-8|first=Friedrich|last=Ruttner|first2=Martin|last2=Lindauer}}</ref> ir rietumu [[Medusbites|medusbišu]] [[Eiropas medusbite|Eiropas medusbišu]] pasuga, kas pielāgojusies Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas videi. Pasuga nosaukta par godu vēsturiskajam [[Karniola]]s (Krainas) reģionam, kurš atradās mūsdienu [[Slovēnija|Slovēnijā]], un ir vistālāk ziemeļos mītošā no Balkānu populācijas Eiropas medusbitēm. Mūsdienās tā ir viena no visā pasaulē visvairāk audzētajām medusbišu pasugām.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Uzunov|first=Aleksandar|last2=Costa|first2=Cecilia|last3=Panasiuk|first3=Beata|last4=Meixner|first4=Marina|last5=Kryger|first5=Per|last6=Hatjina|first6=Fani|last7=Bouga|first7=Maria|last8=Andonov|first8=Sreten|last9=Bienkowska|first9=Malgorzata|date=2014|title=Swarming, defensive and hygienic behaviour in honey bee colonies of different genetic origin in a pan-European experiment|url=https://www.academia.edu/19071966/Swarming_defensive_and_hygienic_behaviour_in_honey_bee_colonies_of_different_genetic_origin_in_a_pan_European_experiment|journal=Journal of Apicultural Research|volume=53|issue=2|pages=248|issn=0021-8839}}</ref>

sentences: '''Narvas svīta (D2nr)''' ir [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Eifela stāvs|eifela stāva]] narvas horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība, kas ir izplatīta visā valsts teritorijā un virspusē iziet tikai [[Kurzeme]]s ziemeļu malā. Svīta uzguļ [[pērnavas svīta]]s nogulumiem un to klāj [[arukilas svīta]]s nogulumi. Svītas slāņu biezums svārstās no 70 līdz 170 metriem.<ref name="ld">{{Latvijas daba|4|27}}</ref> Svītas biezākā daļa novērojama valsts dienvidrietumos, bet plānākā centrālajā un ziemeļu daļā. Nosaukums veidots no [[Narva (upe)|Narvas upes]], kuras krastos un pietekās atsedzas svītas [[stratotips|stratotipiskais]] griezums. [[Latvija|Latvijā]] narvas svīta atsedzas pie [[Zviedrvalks|Zviedrvalka]] ietekas [[Pitragsupe|Pitragupē]] (Kukšupē), kā arī Zārtapu avota gravā netālu no [[Sīkrags|Sīkraga]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences: '''Kalnmuiža''' jeb '''Brocēnu Kalna muiža''' ({{val|de|Berghof-Brotzen}}) bija viena no [[Saldus draudzes novads|Saldus draudzes novada]] [[Brocēnu muiža]]s (''Brotzen'') pusmuižām. Muižas kungu māja atrodas Kalnsētas ielā 24 [[Saldus|Saldū]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Albērvila
 | native_name              = ''Albertville''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Albertville depuis Pallud.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Blason ville Fr Albertville (Savoie).svg
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 45 | latm  = 40 | lats  = 36 | latNS  = N
 | longd =  6 | longm = 23 | longs = 36 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Savoja]]
 | area_total_km2           = 17.54
 | elevation_m              =
 | population_total         = 18480
 | population_as_of         = {{dat|2008|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Albērvila''' ({{val|fr|Albertville}}) ir komūna [[Savoja]]s departamentā, [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģionā, [[Francija|Francijā]].

sentences: '''29. septembris''' ir gada 272. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (273. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 93 dienas.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2019|10|23}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Iespaidi no Ziemeļeiropas konferences un Centrālās un Austrumeiropas konferences
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|silraks}}
# {{u|CaptSolo}}
# {{u|Titāns}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|spēju domāt loģiski|ar psihi saistītu īpašību kopu|prāts}}
'''Spriešana''', arī '''saprāts''', ir spēja domāt [[loģika|loģiski]] un balstīties uz [[fakts|faktiem]]. Tas sniedz iespēju izprast saistību starp dažādām parādībām, procesiem vai priekšmetiem, kā arī spriest par tiem un atbilstoši izturēties.<ref name="tezaurs"/> Spriešanas prasme ir nepieciešama tādās jomās kā [[filozofija|filozofijā]], [[zinātne|zinātnē]], [[valodniecība|valodniecībā]], [[matemātika|matemātikā]], [[māksla|mākslā]] un citur. Šī prasme nereti ir cieši saistīta ar [[domāšana|domāšanu]], [[izzināšana|izzināšanu]] un [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
 |name        = Nacionālais dabas vēstures muzejs
 |image       = National Museum of Natural History, Washington.jpg
 |imagesize   = 250
 |pushpin_map =Vašingtonas centrs
 |latitude =38.8913
 |longitude=-77.0259
 |established = 1910
 |location    = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
 |type        = Dabas vēsture
 |visitors    = 7,3 miljoni (2014)<ref>http://newsdesk.si.edu/about/stats</ref>
 |director    = Kērks Džonsons
 |curator     =
 |publictransit=
 |website     = {{URL|http://www.mnh.si.edu/}}
}}
'''Nacionālais dabas vēstures muzejs''' ({{val|en|National Museum of Natural History}}) atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Smitsona institūts|Smitsona institūta]] pārvaldībā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rogoviki
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline =
| image_caption =
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Silmalas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4696 |title=Informācija par objektu: Rogoviki |accessdate={{dat|2021|01|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 7
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 21
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 00
| longs = 14
| longEW = E
| elevation_m =
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code =
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Dižciltīgie''' ir [[sabiedrības šķira]], pie kuras pieder no senām un ievērojamām [[dzimta|dzimtām]] cēlušies cilvēki, kas parasti sabiedrībā ieņēma īpašu stāvokli. Nereti dižciltīgie veidoja augstāko, privileģēto valdošās šķiras slāni un bija daļa no [[aristokrātija]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Grey Crowned Crane.jpg
 | att_nosaukums = [[Pelēkā vainagdzērve]] (''Balearica regulorum'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Neoaves
 |  virskārta_lv = Jaunie putni
 |         kārta = Gruiformes
 |      kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |      binomial = Gruiformes <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1854)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
* [[Dumbrvistiņu apakškārta]] (''Ralli'')
* [[Dzērvju apakškārta]] (''Grui'')
}}
'''Dzērvjveidīgie, dzērvjveidīgo kārtas putni''' (''Gruiformes'') ir liela un mazāka auguma [[putni]], kas izplatīti visā pasaulē. Kopumā ir 19 liela auguma dzērvjveidīgo putnu sugas un 170 mazāka auguma sugas, kas iedalītas 2 apakškartās. Pazīstamākie putni šajā kārtā ir [[dzērves]] un [[dumbrvistiņas]]. Gandrīz visi šīs kārtas putni vairāk vai mazāk ir saistīti ar ūdeņiem.<ref name=putn/>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Otrais Libērijas pilsoņu karš
| partof            =
| image             = SLW-Montage.png
| caption           =
| date              = 1999—2003
| place             = {{LBR}}
| result            = Nemiernieku uzvara
* Pagaidu valdības izveide
* Čārlza Teilora atcelšana     ANO misija
| combatant1        =
| combatant2        =
| commander1        =
| commander2        =
| strength1         =
| strength2         =
| casualties1       =
| casualties2       =
| campaignbox       =
| image_size        = 280
}}
'''Otrais Libērijas pilsoņu karš''' bija [[pilsoņu karš]] [[Rietumāfrika]]s valstī [[Libērija|Libērijā]], kas ilga no 1999. līdz 2003. gadam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Parastā cidonija
|          platums = 235px
|           attēls = Cydonia.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|      apakšdzimta = Maloideae
|   apakšdzimta_lv = Ābeļu apakšdzimta
|            ģints = Cydonia
|         ģints_lv = Cidonijas
|          ģints_r = Parastā cidonija
|             suga = C. oblonga
|          suga_lv = Parastā cidonija
|           suga_r = Parastā cidonija
|         binomial = Cydonia oblonga
|         sinonīmi = ''Cydonia vulgaris''
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidrietumāzija]] un [[Kaukāzs]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Fašisma gāšana Itālijā''' saistās ar notikumiem [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karalistē]] 1943. gada jūlijā, kad no amatiem gāza [[Fašistiskā Itālija|fašistiskās Itālijas]] diktatoru [[Benito Musolīni]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sjula
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sioule
| attēls            = Pont_menat_3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Tilts pār Sjulu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aljē (upe)|Aljē]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=21 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 163,7
| iztekas_augstums  = 1 093
| ietekas_augstums  = 224
| kritums           =
| caurtece          = 25,6
| gada_notece       =
| baseins           = 2 458
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Valmiera]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Valmiera]]

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas armija (1935–1945)''
''Deutsches Heer''
|image =
|caption = Ķiveres zīmotne, ko izmantoja Vācijas armija 1940. gadu vidū
|dates  = 1935–1946
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = {{Flagicon image|Standarte Adolf Hitlers.svg|size=23px}} [[Ādolfs Hitlers]]
|branch =
|type =[[Sauszemes bruņotie spēki]]
|role = [[Vērmahts|Vērmahta]] sauszemes bruņotie spēki
|size = 13 600 000<ref>Overmans, Rüdiger (2000). Deutsche militärische Verluste im Zweiten Weltkrieg (in German). De Gruyter Oldenbourg. ISBN 3-486-56531-1.</ref>
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I un II]] komandpunkts, [[Cosene]]
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Valters fon Brauhičs]]

|identification_symbol =
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors =
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Vācu armija''' ({{val|de|Deutsches Heer}}) bija [[Vērmahts|Vērmahta]], nacistiskās Vācijas regulāro bruņoto spēku, sauszemes spēku sastāvdaļa no 1935. gada līdz tā faktiski beidza pastāvēt 1945. gadā un pēc tam formāli tika likvidēta 1946. gada augustā.<ref>Large, David Clay (1996). Germans to the Front: West German Rearmament in the Adenauer Era. The University of North Carolina Press. ISBN 978-0807845394.</ref> Otrā pasaules kara laikā Vācijas armijā kopumā dienēja aptuveni 13,6 miljoni karavīru. Armijas personālu veidoja brīvprātīgie un obligātā dienesta karavīri.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zivis
| abbreviation = Psc
| name_latin = Pisces
| RA = 1
| dec = +15
| areatotal = 889
| arearank = 14. vieta
| numbermainstars = 21
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = [[η Psc]]
| starmagnitude = 3.6
| neareststarname =Van Mānena zvaigzne
| stardistance = 14.1
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers = Piscīdas
| bordering = [[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
| r_latvija =rudenī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais KKKlanmens
| attēls                   = BlacKkKlansman.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''BlacKkKlansman''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Džeisons Blūms]]
* [[Reimonds Mansfīlds]]
* [[Šons Makkitriks]]
* [[Džordans Pīls]]
* [[Šons Rediks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Vačtels]]
* [[Deivids Rabinovics]]
* [[Kevins Vilmots]]
* Spaiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Lora Heriera]]
* [[Tofers Greiss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Monkeypaw Productions]]''
* ''[[QC Entertainment]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|14|Kannu filmu festivāls|2018|8|10|ASV}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018|title=BlacKkKlansman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429231121/http://www.bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackkklansman.htm|title=BlacKkKlansman (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais KKKlanmens"''' ({{val|en|BlacKkKlansman}}) ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem ''Black Klansman''. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Ādams Draivers]], [[Lora Heriera]] un [[Tofers Greiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|14||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]], kur tā saņēma ''[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]'' balvu.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vīnes Universitāte
| native_name       = ''Universität Wien''
| image_name        = Wien - Universität (2).JPG
| image_size        = 250
| image_alt         =
| caption           = Universitātes galvenā ēka
| latin_name        =
| motto             =
| established       = [[1365]]. gada [[12. marts]]
| type              =
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            = 509,7 miljoni [[eiro]]
| students          = 91 342 <small>(2011)</small>
| country           = [[Austrija]]
| website           = [http://www.univie.ac.at/ univie.ac.at]
| footnotes         =
}}

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''How I Live Now''
| attēls                   = How I Live Now poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kevins Makdonalds]]
| producents               =
* [[Džons Batseks]]
* [[Alasdērs Flinds]]
* [[Endrjū Ruhmans]]
* [[Čārlzs Stīls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeremijs Broks]]
* [[Tonijs Grisoni]]
* [[Penelope Skinera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Džordžs Makkejs]]
* [[Toms Holands]]
* [[Anna Čanselora]]
| mūzika                   = [[Džons Hopkinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Cowboy Films]]''
* ''[[Passion Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[E1 Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|4|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-i-live-now-2012|title=How I Live Now|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 8, 2019|archive-date={{dat|2019|05|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190508185142/http://www.bbfc.co.uk/releases/how-i-live-now-2012}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|60 213}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howilivenow.htm|title=How I Live Now|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''How I Live Now''''' ir 2013. gada drāma, kas balstīta uz Megas Rosovas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Džordžs Makkejs]], [[Toms Holands]] un [[Anna Čanselora]]. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|skaitli|Rīgas Kinostudijas filmu|Divi (filma)}}
{{Skaitlis
|num = 2
|lv = Divi
}}

sentences: '''2M1027b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap [[brūnais punduris|brūno punduri]] [[2M1207]], kas atrodas [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], aptuveni 170 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Šī ir viena no pirmajām [[planēta|planētām]], kas nofotografēta [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapazonā]]. Planētu atklāja 2004. gada aprīlī ar VLT teleskopu, kas atrodas ''Paranal'' observatorijā [[Čīle|Čīlē]] un to izdarīja komanda no [[Eiropas Dienvidu observatorija]]s ''Gael Chauvin'' vadībā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Lotars Šēlers
| attēls = Selers Lotars.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati = {{dat|1881|09|01}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Viljandi|td=Igaunija}}
| mir_dati = [[1945]]. gada septembrī (64 gadu vecumā)
| mir_vieta = {{vieta|Polija|Bidgošča}}
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| vārds_orģ =
}}
'''Lotars Hanss Šēlers''' ({{val|de|Lothar Hans Schoeler}}; {{dat|1881|09|01|N|bez}} — 1945. gada septembris) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Vācbaltiešu reformu partija|Vācbaltiešu reformu partiju]]. No 1932. līdz 1934. gadam bija partijas vadītājs.

sentences: '''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

sentences:
{{Infobox flag
|Name = Skotijas
|Article =
|Nickname =
|Image = Flag of Scotland.svg
|Use = 111000
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = 16. gadsimts<ref name='Bartram'>{{publikācijas atsauce| first=Graham | last=Bartram| contribution=The Story of Scotland's Flags| title=Proceedings of The XIX The XIX International Congress of Vexillology| editor-first=| editor-last=| editors=| publisher=Fédération internationale des associations vexillologiques| place=York, United Kingdom| pages=167–172| date=| year=2001 | contribution-url=http://www.flaginstitute.org/pdfs/Graham%20Bartram.pdf| format=PDF}}</ref>
|Design =
|Type = National
}}
'''Skotijas karogs''' ({{val-gd|Bratach na h-Alba}}, {{val-sco|Banner o Scotland}}), pazīstams arī kā '''Svētā Andreja krusts''', ir viens no [[Skotija]]s nacionālajiem [[karogs|simboliem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tapír 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints =Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus terrestris
| suga_lv =Līdzenumu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo līdzenumu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus terrestris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
}}
'''Līdzenumu tapirs''' (''Tapirus terrestris'') jeb '''Dienvidamerikas tapirs''', arī '''Brazīlijas tapirs''' ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Tomijs Hilfigers
 |    vārds_orig = ''Tommy Hilfiger''
 |        attēls = Tommy Hilfiger portrait 2009 - Tommy Hilfiger.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Tomijs Hilfigers 2009. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1951
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = Modes dizaineris
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni = 5
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Tomass Džeikobs Hilfigers''' ({{val|en|Thomas Jacob Hilfiger}}; dzimis {{dat|1951|3|24}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]), plašākai publikai zināms kā '''Tomijs Hilfigers''' (''Tommy Hilfiger'') ir amerikāņu modes dizaineris, kas plašāk pazīstams kā modes uzņēmuma ''[[Tommy Hilfiger (kompānija)|Tommy Hilfiger]]'' dibinātājs. Divas reizes precējies un ir pieci bērni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Gnathostomulida Filospermoidea.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Filospermoidea}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Gnathostomulida
| tips_lv =Gnatostomulīdi
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Gnatostomulīdi''' (''Gnathostomulida'') ir jūras [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] tips no [[Gnatiferas|gnatiferu]] kladas. Tiem ir mikroskopiski izmēri (0,5—1 mm, daži līdz 4 mm garumā). Gnatostomulīdi dzīvo [[jūra]]s seklūdenī (parasti līdz 25 metriem, retāk līdz 400 m) [[Dūņas|dūņainā]] smilšu gruntī. Tie spēj panest [[Skābeklis|skābekļa]] trūkumu, kā arī [[Sērūdeņradis|sērūdeņraža]] un organisko piesārņojumu. Aprakstītas ap 100 recentas sugas. Izmirušas formas nav zināmas.

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Bohemia|Bohēmijas monarhi}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Reinhards Vitrams''' ({{val|de|Reinhard Wittram}}, [[1902]]—[[1973]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks.
[[Rīgas Herdera institūts|Rīgas Herdera institūta]] (1935—1939), [[Pozenes Universitāte]]s (1941—1945) un [[Getingenes Universitāte]]s (1946—1970)  profesors. Žurnāla ''Baltische Monatshefte'' galvenais redaktors (1928—1939).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands fon Vrangelis
|     vārds_orig = ''Ferdinand von Wrangell''
|         attēls = Vrangel_FP.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1870
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, valstsvīrs, polārpētnieks, ģeogrāfs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Pēteris Vrangelis, Doroteja fon Freimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete de Rosijona
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ferdinands Frīdrihs Georgs Ludvigs fon Vrangelis''' ({{val|de|Ferdinand Friedrich Georg Ludwig von Wrangell}}, {{val|ru|Фердинанд Петрович Врангель}}; dzimis {{dat|1796|12|29}}, miris {{dat|1870|5|25}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s flotes virsnieks, [[polārpētnieks]], [[ģeogrāfs]] un valstsvīrs, admirālis, viens no Krievijas Ģeogrāfijas biedrības dibinātājiem, Jūras lietu ministrijas vadītājs, [[Krievijas Amerika]]s 6. gubernators.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators =
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža =
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Japan|Japānas riteņbraucēji}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{vikisaites+}}
'''Elektrovērpšana''' ir metode ar kuru tiek iegūti [[nanodiegs|nanodiegi]]. Šī metode tiek balstīta uz [[augstspriegums|augstsprieguma]] radīto elektrisko spēku, kura ietekmē notiek nandodiegu vilkšanas process no šķīduma. Iegūto diegu diametrs var būt plašā diapozonā — zem 100 vai virs 1000 nm. Iegūtais diametrs ir atkarīgs no iekārtas uzstādītajiem parametriem. Iegūto nanodiegu īpašības ir viegli modificējamas, tāpēc tiem ir plašs pielietojumu klāsts dažādās jomās, piemēram, medīcīnā, apģērbu ražošanā, filtros un citur.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2010-05-01|title=Electrospinning: A fascinating fiber fabrication technique|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0734975010000066|journal=Biotechnology Advances|language=en|volume=28|issue=3|pages=325–347|doi=10.1016/j.biotechadv.2010.01.004|issn=0734-9750}}</ref>

sentences: '''Lokarno starptautiskais kinofestivāls''' ({{val-it|Festival del film Locarno}}) ir ikgadējs starptautisks kinofestivāls, kas kopš 1946. gada katru augustu norisinās [[Lokarno]], [[Šveice|Šveicē]]. Festivālā izrādītās filmas sacenšas par galveno balvu - Zelta leopardu. Uzvarētāju izvēlas profesionāla žūrija.

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Renault S.A.''
| caption =
| type = [[publiska kompānija]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1898]]
| founder = [[Luiss Reno]]
| defunct =
| location_city = [[Buloņa-Bijankūra]]
| location_country = [[Francija]]
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[Autobūve]]
| products = [[Automobilis|automobiļi]]
| services =
| revenue = {{increase}} 42,628 miljardi [[euro]] (2010. gads)
| operating_income = {{increase}} 635 miljoni [[euro]] (2010. gads)
| net_income = {{increase}} 3,42 miljards [[euro]] (2010. gads)
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees = ≈129 100
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|http://www.renault.com/}}
| footnotes =
| intl =
| company_logo = Renault 2021 Text.svg
}}
'''''Renault S.A.''''' (izrunā kā ''Reno S.A.'') ir [[Francija]]s [[autobūve]]s kompānija, kas ražo "Renault" markas automobiļus. Kompānijas galvenais birojs atrodas [[Parīze]]s piepilsētā [[Buloņa-Bijankūra|Buloņā-Bijankūrā]].

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences:
{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās
義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:
 [[Japānas Impērija]]
 [[Krievijas Impērija]]
 [[Lielbritānija]]
 [[Francijas Trešā republika]]
 [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 [[Vācijas Impērija]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
 [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"
(''Taisnības un saticības biedrība'')
 [[Cjinu dinastija]]
| karavad1 =  Edvards Seimūrs
 Alfrēds fon Valderzē
 [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}

sentences:
'''Ronne''' var būt:
* [[Finns Ronne]] ''(Finn Ronne)'' — amerikāņu polārpētnieks;
* [[Ronnes šelfa ledājs]] ''(Ronne Ice Shelf)'' — šelfa ledājs Antarktīdā.

sentences:
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Baltkrievija]]
[[Kategorija:Baltkrievija]]

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ņeva
  | attēls            = Peter & Paul fortress in SPB 03.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Ņeva Sanktpēterburgā
  | karte             = NevaRiverLabelled.PNG
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Lādogas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Krievija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 74
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | kritums_km        =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 80
  | baseins           = 281 000
  | pietekas          = [[Mga]],[[Ižora]],[[Ohta]],[[Tosna]].
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Huperzia lucidula.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Huperzia lucidula|Spožā apdzira}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Huperziaceae
| dzimta_lv = Apdziru dzimta
| binomial = Huperziaceae
| kategorijas = nē
}}
'''Apdziru dzimtas''' ({{val-la|Huperziaceae}}) augi ietilpst [[staipekņu nodalījums|staipekņu nodalījumā]] (''Lycopodiophyta''), kas evolucionāri ir viens no vecākajiem un primitīvākajiem [[augi|augu valstī]] (''Plantae''). Dažādos informācijas avotos apdziras tiek klasificētas gan kā  [[staipekņi|staipekņu rindas]] (''Lycopodiales'') [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augi, gan izdalītas patstāvīgā apdziru dzimtā. Apkopojot [[filoģenēze|filoģenētiskos]] pētījumus, starptautiska [[botānika|botāniķu]] [[sistemātika|sistemātiķu]] grupa ''Pteridophyte Phylogeny Group'' (PPG) panāca vienošanos par [[paparžaugi|paparžaugu]] iedalījumu, kuru publicēja 2016. gadā ar nosaukumu PPG I. Pēc PPG I sistēmas staipekņu dzimtā (''Lycopodiaceae'') ietilpst apdziru apakšdzimta (''Huperzioideae'') ar trim ģintīm un 276 sugām.<ref name=PPG>PPG I (2016) [https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/jse.12229 "A community-derived classification for extant lycophytes and ferns".] Journal of Systematics and Evolution. 54 (6): 563–603.</ref> Apstiprināto sugu nosaukumu un to sinonīmu saraksts atjaunots 2024. gada janvārī.<ref>Hassler, Michael [https://www.worldplants.de/world-ferns/ferns-and-lycophytes-list#g- "Lycopodium"], World Ferns. Synonymic Checklist and Distribution of Ferns and Lycophytes of the World. Skatīts: 2024.01.10.</ref>

sentences:
'''Romantisms''' ir [[vēsture]]s [[filozofija]]s novirziens, kas kā ideju kopums parādījās 18. — 19. gadsimtu mijā. Sākotnēji romantisma strāvas vēsturnieki vērtēja [[Franču revolūcija|Lielo franču revolūciju]] no konservatīvisma pozīcijām. [[Vācija|Vācijā]] šo novirzienu pārstāvēja L. Ranke, [[Francija|Francijā]] — Mestrs, Bonāls, [[Šatobriāns]], [[Krievija|Krievijā]] [[Karamzins]] („Krievijas valsts vēsture”).
Krievijas Impērijā 1830. gados izveidojās oficiālā tautiskuma teorija, kas pauda ideju par Krievijas atšķirīgo attīstības gaitu no Eiropas, idealizēja Krievijas senatni, obščinu, pareizticību, zemniecību.

sentences: '''"Rēķini galvā"''' ir projekts skolēniem, lai uzlabotu viņu prasmes rēķināt galvā. Projekts sastāv no tiešsaistē uz ''[[JavaScript]]'' balstītas galvā rēķināšanas apmācības platformas, un tajā notiek sacensības nacionālā un starptautiskā līmenī. Projektu izstrādāja ''Kalev Põldsaar'' no [[Igaunija]]s.

sentences:
{{atsauces+}}
'''OGLE-TR-132b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-132]], kas atrodas 1585 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,03 AU un gads uz tās ilgst tikai 40,557 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemērots dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-132b, tad uz tās būtu 1901 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cozumel Raccoon2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon pygmaeus
| suga_lv=Kosumelas jenots
| binomial=Procyon pygmaeus <small>([[Merriam]], 1901)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Uzkopšana
| attēls                   =  Sunshine cleaning.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sunshine Cleaning''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kristīne Džefsa]]
| producents               =
* [[Marks Turtltobs]]
* [[Džebs Brodijs]]
* [[Glenna Viljamsone]]
| scenārija autors         = [[Megana Hollija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emilija Blanta]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Džeisons Spevaks]]
* [[Mērija Linna Rejskuba]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Alans Ārkins]]
| mūzika                   =
* [[Sjūzana Džeikobsa]]
* [[Maikls Penns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Big Beach]]''
| izplatītājs              = ''[[Overture Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-cleaning-2008|title=Sunshine Cleaning|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sunshinecleaning.htm|title=Sunshine Cleaning (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Uzkopšana"''' ({{val|en|Sunshine Cleaning}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisore ir [[Kristīne Džefsa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Emilija Blanta]], [[Eimija Adamsa]], [[Džeisons Spevaks]], [[Mērija Linna Rejskuba]], [[Stīvs Zāns]] un [[Alans Ārkins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Garūdene
| attēls            = Garūdene.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Garūdenes upīte, skatoties no Jelgavas—Liepājas dzelzceļa, netālu no [[Kandeļi]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=04 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 22,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Šveice]]
[[Kategorija:Šveice]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brīvības piemineklis Jēkabpilī.

sentences:
[[Kategorija:Mūzikas grupas pēc žanra]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]
[[Kategorija:Alternatīvā roka grupas]]

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''iOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name = ''iOS''
|logo =iOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =
|developer = ''[[Apple Inc.]]''
|family = ''[[macOS]]''
|source_model =
|latest_release_version = 11.3.1
|latest_release_date =
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui =
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/ios/ Apple - iOS]
|supported_platforms = ''[[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]'' un otrās paaudzes ''[[Apple TV]]''
|logo_size=100px|language=40 valodas|bodystyle=width:310px|marketing_target=[[Viedtālrunis|Viedtālruņi]] un [[Planšetdators|planšetdatori]]}}

sentences: '''Iekšējās sekrēcijas''' jeb '''endokrīnie dziedzeri''' ir [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] dziedzeri, kas izdala sekrētu tieši [[Asinis|asinīs]]. Galvenie endokrīnie dziedzeri ir [[epifīze]], [[hipofīze]], [[aizkuņģa dziedzeris]], [[olnīca]]s, [[Sēklinieks|sēklinieki]], [[vairogdziedzeris]], [[epitēlijķermenīši]], [[hipotalāms]] un [[virsnieres]]. Iekšējās sekrēcijas dziedzerus veido šūnu grupas, starp kurām zarojas asins [[kapilāri]].  To sekrēts jeb inkrēts izdalās no šūnām tieši asinīs. Inkrēta dabisko daļu sauc par hormonu. Iekšējās sekrēcijas dziedzeri regulē cilvēka organisma augšanu, attīstību, vairošanos un pat nosaka garastāvokli.

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Ambrosia trifida|Trīsdaivu ambrozija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Ambrosia trifida 1120010.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Ambrosia|ģints_lv=Ambrozijas|suga=Ambrosia trifida|suga_lv=Trīsdaivu ambrozija|binomial=}}'''Trīsdaivu ambrozija''' (''Ambrosia trifida'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Ambrozijas|Ambroziju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], taču suga ir ievazāta arī [[Eiropa|Eiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/ambrosia-trifida-l/|title=trīsdaivu ambrozija - Ambrosia trifida L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =FMIB 51708 Phaneropleuron andersoni Huxley; restored; Devonian.jpeg
| att_nosaukums =  ''Phaneropleuron andersoni'' rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Phaneropleuridae
| dzimta_lv = Faneropleirīdas
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Phaneropleuron}}
* † {{TaksoSaite|Andreyevichthys}}
* † {{TaksoSaite|Oervigia}}
* † {{TaksoSaite|Pentlandia}}
|   binomial = Phaneropleuridae
Huxley, 1861
|   kategorijas = nē
}}
'''Faneropleirīdas''' (''Phaneropleuridae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] dzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Dzimtu 1861. gadā aprakstīja angļu dabas pētnieks [[Tomass Hakslijs]]. Zivis bija izplatītas [[Augšdevons|augšdevona]] laikā [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tipveida ģints ir ''Phaneropleuron'' Huxley, 1859.

sentences: '''5. jūlijs''' ir gada 186. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (187. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 179 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Stokholmas lēnē dzimušie]]
[[Kategorija:Stokholma]]
{{catmore|Stokholma}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2485''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2485''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 747
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|4|26|SK}} 05:23:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-019A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1415 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2478]]''
| KA_nāk                 = <s>[[2013. gada Proton-M avārija|GLONASS-M №48]]</s><br />''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''''Kosmos-2485''''' (''Космос-2485'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists 2013. gada aprīlī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 747. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 2.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
'' teātrī (1720)]]
'''Aktieris''' vai '''aktrise''' ir [[persona]], kas atveido [[loma|lomu]] [[teātris|teātra]] izrādē, [[kinofilma|filmā]], televīzijas vai [[radio]] iestudējumā vai citā dramatizējumā. [[Eiropa|Eiropā]] līdz 17. gadsimtam par aktieri varēja kļūt vienīgi vīrieši, jo tika uzskatīts, ka sievietei kāpt uz skatuves ir apkaunojoši.<ref name="Neziroski 2003">{{tīmekļa atsauce|url=http://csmt.uchicago.edu/glossary2004/narrativelyricdrama.htm|title=narrative, lyric, drama|last=Neziroski |first=Lirim|year=2003|work=Theories of Media :: Keywords Glossary :: multimedia|publisher=University of Chicago|accessdate=2009-03-14|quote=For example, until the late 1600s, audiences were opposed to seeing women on stage, because of the belief stage performance reduced them to the status of showgirls and prostitutes. Even Shakespeare's plays were performed by boys dressed in drag.}}</ref>  Sieviešu lomas atveidoja vīrieši vai zēni. Savukārt mūsdienās sievietes bieži vien atveido zēnus.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Anna Košmala
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1994|10|22}}
| dz. vieta = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]]
| darbības gadi = 2011—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi = ''Teletriumf'' (2012)
| dzimums = S
}}
'''Anna Košmala''' ({{val|uk|Ганна Сергіївна Кошмал}}; dzimusi 1994. gada 22. oktobrī [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir ukraiņu kinoaktrise. Pazīstama ar Žeņas Kovaļevas lomai televīzijas seriāla "[[Radu būšana]]" (''Сваты'') piektajā, sestajā un septītajā sezonā, par ko viņa divas reizes tika nominēta Ukrainas televīzijas balvai ''Teletriumf''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://teletriumf.ua/history/2012/334/ |title=Телетріумф. Лауреати і номінанти 2012 року |access-date={{dat|2022|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200813174349/https://teletriumf.ua/history/2012/334/ }}</ref> Spēlējusi arī galveno lomu populāros ukraiņu seriālos "Saška" (''Сашка''), "Labs puisis" (''Хороший парень''), "Ciems uz miljonu" (''Село на миллион'').

sentences:
{{Commons category|Cold soups|Aukstās zupas}}
[[Kategorija:Zupas]]

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Šveices zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

sentences: '''Pretiesnu līdzekļi''' jeb '''dekongestanti''' ir preparāti [[gļotāda]]s [[tūska]]s mazināšanai augšējos [[Elpceļi|elpceļos]]. Tos parasti lieto akūta, alerģiskā un vazomotorā [[Rinīts|rinīta]] ārstēšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neviens nav ideāls
| attēls                   =  The Wife (2017 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wife''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Bjērns L. Rundžs]]
| producents               =
* [[Rozālija Svedlina]]
* [[Meta Luīze Foldadžere]]
* [[Pīrss Tempests]]
* [[Pjodors Gustavsons]]
* [[Klaudija Blūmhuba]]
| scenārija autors         = [[Džeina Andersone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Maikss Aironss]]
* [[Ennija Stārka]]
* [[Harijs Loids]]
* [[Elizabete Makgoverna]]
| mūzika                   = [[Žoselīna Pūka]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Meta Film London]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Tempo Productions]]''
* ''[[Embankment Films]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Spark Film and Television]]''
* ''[[Film i Väst]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[SF Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|12|Toronto kinofestivāls|2018|8|17|ASV|2018|9|28|Apvienotā Karaliste|2018|12|7|Zviedrija|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wife-2017|title=The Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024150100/https://www.bbfc.co.uk/releases/wife-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thewife.htm|title=The Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neviens nav ideāls"''' ({{val|en|The Wife}}) ir 2017. gada drāma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors ir [[Bjērns L. Rundžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Džonatans Praiss]], [[Kristians Sleiters]], [[Maikss Aironss]], [[Ennija Stārka]], [[Harijs Loids]] un [[Elizabete Makgoverna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name          = Raimunds IV
| image = Raymond IV of Toulouse.jpg
| caption = Raimunds IV
| succession    = [[Tripoles grāfs]]
| reign         =  1102 – 1105
| successor     = [[Alfonso Žordāns]]
| succession1   = [[Tulūzas grāfs]]
| reign1        = 1094 – 1105
| predecessor1  = [[Tulūzas grāfs Viljams IV|Viljams IV]]
| successor1    = [[Tulūzas grāfs Bertrāns|Bertrāns]]
| regent        =
| spouse        = Arlē Godfrija I meita
Sicīlijas Matilde
[[Kastīlijas Elvīra]]
| issue         = [[Tulūzas grāfs Bertrāns|Bertrāns]]
[[Alfonso Žordāns]]
| house         = [[Tulūzas dinastija]]
| house-type    =
| father        = [[Pons Tulūzas grāfs]]
| mother        = [[Almodisa de la Maršē]]
| birth_date    = apmēram 1041
| birth_place   =
| death_date    = 1105. gada 28. februāris
| death_place   = [[Raimunda de Sentžila citadele]], [[Tripole]]
| burial_place  =
| religion      = [[Katolicisms]]
| signature     =
}}
{{infokaste+}}
'''Raimunds IV''' (''Raymond IV de Toulouse'', * 1041/42. gadā [[Tulūza|Tulūzā]], † 1105. gada 28. februārī ''Mons Peregrinus'' pie [[Tripole]]s ) - Tulūzas grāfs, [[Provansa]]s markgrāfs. Viens no [[Pirmais krusta karš|Pirmā krusta kara]] līderiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Kapsētas infokaste
| name        = Glasnevinas kapsēta
| native_name = ''Glasnevin Cemetery/Reilig Ghlas Naíon''
| image       = Historic_Ireland_-_Glasnevin_Cemetery_Is_a_Hidden_Gem_And_Well_Worth_a_Visit_(5544825503).jpg
| imagesize   =
| caption     = Maikla Kollinsa kaps pie infocentra
| map_type    = Īrija
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1832
| country     =
| location    = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| coordinates =
| latd  = 53.372222 | latNS  = N
| longd = 6.277778 | longEW = W
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 50 ha
| interments  = 1,5 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639644/glasnevin-cemetery 639644]
| political   =
}}

sentences: '''Kodolu magnētiskā rezonanse''' (KMR jeb [[angļu valoda|angliski]] NMR) ir augstfrekvences [[radioviļņi|radioviļņu]] selektīva absorbcija [[viela|vielā]], kura atrodas ļoti spēcīgā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tādi [[atoma kodols|atomu kodoli]], kuru [[spins|spinu]] vērtība S ir 1/2 (magnētiski aktīvi ir arī pusveselie spini, kuru S ir lielāka par 1/2, kā piem. 3/2, 5/2, 7/2 utt., bet šie spini ir kvadrupoli), magnētiskajā laukā orientējas divējādi — vai nu magnētiskā lauka virzienā, vai arī pretēji tam. Līdz ar to izveidojas divi dažādi kodolu [[enerģija]]s apakšlīmeņi, turklāt vairāk kodolu parasti ir zemākajā enerģijas līmenī. Šie enerģijas līmeņi savstarpēji ir ļoti tuvi un to enerģijas starpībai atbilst tādu [[fotons|fotonu]] enerģija, kuru atbilstošais viļņa garums ir radioviļņu diapazonā (daži [[centimetrs|centimetri]] vai centimetra daļas). Tādējādi pie noteiktas magnētiskā lauka intensitātes noteikti atomu kodoli absorbē noteikta viļņu garuma radioviļņus, kas nodrošina atomu kodolu pāreju augstākajā enerģijas līmenī. Šādu selektīvu absorbciju sauc par '''rezonanses signālu'''. Kodoliem pārejot atpakaļ zemākajā līmenī, tāda paša viļņa garuma signāls tiek izstarots (to sauc par kodolu relaksāciju).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Reinholds Girgensons
|     vārds_orig = ''Reinhold Girgensohn''
|         attēls = Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Oto Girgensons]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Rokīča vērtību aptauja''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Rokeach Value Survey'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] sociālpsihologs [[Miltons Rokīčs]].

sentences: '''Vorobjevīts''' ir sārts [[minerāls|minerāla]] – [[berils|berila]] paveids. Pārpratuma pēc tagad termins "vorobjevīts" apzīmē to pašu berila paveidu, ko apzīmē termins "[[morganīts]]". Dzidri vorobjevīta kristāli ir pieprasīti dārgakmeņi.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = reperis
|           Vārds = ''Wiz Khalifa''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Wiz Khalifa in Under The Influence Tour.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = ''Wiz Khalifa'' 2012. gadā
|        Dz_vārds = Cameron Jibrill Thomaz
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1987|9|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ziemeļdakota|Minota}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = hip hops
|    Nodarbošanās = reperis, mūziķis, autors.
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Rostrum Records|Rostrum]]'', ''[[Taylor Gang]]'', ''[[Atlantic Records|Atlantic]]'', ''[[Warner Bros. Records|Warner]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|wizkhalifa.com}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kemerons Džibrils Tomazs''' ({{val|en|Cameron Jibril Thomaz}}, dzimis {{dat|1987|9|8}}), labāk pazīstams ar skatuves vārdu '''''Wiz Khalifa''''', ir amerikāņu reperis, dziedātājs un mūzikas autors.

sentences: '''Azbests''' ({{val|el|ἄσβεστος}}, ''asbestos'' — 'nepārtraukts', 'pastāvīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 89. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[silikāti|silikātu]] klases smalkšķiedrainu [[minerāls|minerālu]] grupa. Tiem ir dažāds ķīmiskais un mineraloģiskais sastāvs, bet visiem ir raksturīga šķiedraina struktūra, turklāt šķiedras viegli sašķeļas mazākās ļoti sīkās šķiedriņās ar diametru daži mikroni, bet garumu pat līdz vairākiem centimetriem.<ref>N. Ņikuļins. Elektrotehnisko materiālu mācība. R:, Zvaigzne, 1988, 80.—81. lpp.</ref> Azbesta šķiedras ir higroskopiskas ([[ūdens]] tās [[slapināšana|slapina]]), kaut arī ūdeni azbests neuzsūc. Azbests kūst apmēram 1450 °C temperatūrā, taču jau pie 450 °C no azbesta sāk izdalīties ķīmiski saistītais ūdens, tādēļ azbesta šķiedras kļūst mehāniski neizturīgas. Azbestam līdzīgas minerālšķiedras var iegūt arī mākslīgi; tās var saturēt [[fluors|fluoru]].

sentences:
{{noformējums+|Vajadzīgs noformēt slīpraksta un pēdiņu izmantojumus}}
{{DISPLAYTITLE:''macOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste|
 name = macOS
|logo = MacOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =  Mac OS X 10.5 "Leopard"
|developer = [[Apple Inc.]]
|family = [[Unix]]
|source_model = Aizvērtais kods ar ([[Brīvā programmatūra|atvērtā koda]] komponentēm)
|latest_release_version = 10.13.6
|latest_release_date = {{dat|2018|7|8|N|bez}}
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui = [[Aqua]]
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/macosx/ Apple - Mac OS X]
|supported_platforms = [[x86]], [[x86-64]], [[PowerPC]] (32-bitu & 64-bitu), [[ARM]]
|logo size=}}

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|vēži (nozīmju atdalīšana)|vēži}}
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|vēzis|vēzis}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Austropotamobius_pallipes.jpg
|    att_nosaukums = [[Baltspīļu vēzis]] (''Austropotamobius pallipes'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Astacidea
| infrakārta_lv=Vēži
| binomial=Astacidea <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Vēži''' (''Astacidea'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta, kas apvieno apmēram 780 [[suga]]s. Kopumā vēžu infrakārta apvieno 5 mūsdienās dzīvojošu sugu virsdzimtas. Katrā no tām ir vairākas [[fosilija|fosilo]] sugu dzimtas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2015|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303225740/http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |archivedate={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|valsti Ziemeļamerikā|Kuba (nozīmju atdalīšana)|Kuba}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Cuba''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kubas Republika
|            valsts_nosaukums = Kuba
|               karoga_attēls = Flag of Cuba.svg
|            karoga_nosaukums = Kubas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Cuba.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kubas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Patria o Muerte ([[spāņu valoda|spāniski]])''
Tēvzeme vai nāve
|                valsts_himna = [[La Bayamesa]]
|               kartes_attēls = Cuba (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Havana]]
| latd=23 | latm=8 | latNS=N | longd=82 | longm=23 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas = 65,06% [[baltādainie]]
24,86% [[metisi]] un [[mulati]]
10,08% [[melnādainie]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Sociālistiska republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kubas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Miguels Diazs Kanels]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kubas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 =  [[Salvador Valdés Mesa]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1868|10|10}}
|       neatkarības_notikums2 = Izveidota republika
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1902|5|20}}
|       neatkarības_notikums3 = Revolūcija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1959|1|1}}
|                 platība_km2 = 110 861
|               platība_rangs = 105.
|          iedzīvotāju_skaits = 11 239 004
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 78.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 102,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 104.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 234,624 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 20 646
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,769
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 67.
|                        Gini = 38,00
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kubas peso]]
|                valūtas_kods = CUP
|                  laika_zona = [[EST]]
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = -4
|                      domēns = [[.cu]]
|              tālsarunu_kods = 53
|                iso_kods_num = 192
|              iso_kods_alfa2 = CU
|              iso_kods_alfa3 = CUB
}}
'''Kuba''' ({{val|es|Cuba}}), oficiāli '''Kubas Republika''' (''República de Cuba'') ir [[Sociālisms|sociālistiska]] salu valsts [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], aizņem [[Kuba (sala)|Kubas]] salu (piecpadsmitā lielākā sala pasaulē) [[Lielās Antiļu salas|Lielo Antiļu salu]] arhipelāgā, [[Huventuda]]s salu un vairākas mazākas saliņas.<ref>Kopš 1903. gada ASV kontrolē teritorija ap [[Guantanamo]] līci — Kuba no savas puses uzskata šo nomas līgumu par spēku zaudējušu un teritoriju par okupētu.</ref> No kontinenta to atdala Floridas jūras šaurums ziemeļos un Jukatanas jūras šaurums rietumos. Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Havana]].

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Būls
|     vārds_orig = ''George Boole''
|         attēls = George Boole color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Linkolnšīra|Linkolna|4s=Linkolna (Anglija)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Īrija|Korka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[loģika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = {{plainlist|
* [[Būla algebra]]
* [[Būla funkcija]]
* [[Būla mainīgais]]
}}
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džordžs Būls''' ({{val|en|George Boole}}; dzimis {{dat|1815|11|2}}, miris {{dat|1864|12|8}}) bija angļu [[matemātiķis]], [[filozofs]] un [[loģiķis]].

sentences: '''Kapitālieguldījumi''' jeb vienkārši '''ieguldījumi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=investments |title= Akadēmiskā terminu datubāze — investments |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2009. gada 11. maijā}}</ref> vai '''investīcijas''' ({{val|en|investments}}) ir [[nauda]]s vai citu [[aktīvi|aktīvu]] ieguldīšana [[komercija|komerciālā]] pasākumā ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]] vai kādu citu labumu.

sentences:
'''Starptautiskā meteoroloģijas diena''' ({{val-en|World Meteorological Day}}, {{val-es|Día Meteorológico Mundial}}, {{val-fr|Journée météorologique mondiale}}) tiek svinēta katru gadu [[23. marts|23. martā]] no 1961. gada. Tā ir diena, kad 1950. gadā tika izveidota [[Pasaules Meteoroloģijas Organizācija]]. Organizācija rīko atbilstošus propagandējošus pasākumus. Katru gadu tiek sastādīta attiecīgā gada svētku tematika:
* 2009. gads — [[Laikapstākļi]], [[klimats]] un [[gaiss]], kuru elpojam
* 2008. gads — Mūsu planētas novērojumi labākai nākotnei
* 2007. gads — Polārā meteoroloģija: globālo iedarbību sapratne
* 2006. gads — Dabas stihiju bīstamības novēŗšana un seku likvidēšana
* 2005. gads — Laikapstākļi, klimats, ūdens un intensīva attīstība
* 2004. gads — Laikapstākļi, klimats un ūdens informācijas laikmetā
* 2003. gads — Mūsu nākotnes klimats

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Nokia Bell Labs''
| native_name      =
| logo             = Nokia Bell Labs 2023.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Attēls:Nokia Bell Labs Murray Hill, NJ.jpg
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1925. gadā (kā ''Bell Telephone Laboratories, Inc.'')
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = ''Murray Hill'', [[Ņūdžersija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Markuss Veldons
| industry         = [[telesakari]], [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = [[AT&T Corporation|AT&T]] (1925–96)
[[Western Electric]] (1925–83)
[[Lucent]] (1996–2006)
[[Alcatel-Lucent]] (2006–16)
''[[Nokia]]'' ({{FIN}}) (2016–tagad) ,
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.bell-labs.com}}
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Prāters
| photo = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| photo_width =
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Austrija|Vīne|Lepoldštate}}
| lat_d = 48.2161
| long_d = 16.3956
|map=Vīne
| region = AT
| area =
| created =
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}
'''Prāters''' ({{val|de|Prater}}) ir publisks [[parks]] [[Lepoldštate]]s rajonā [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], starp [[Donava|Donavu]] un [[Donavas kanāls|Donavas kanālu]]. Tajā ietilpst arī parka ziemeļos esošais Prātera izklaides un atrakciju parks (''Wurstelprater'') ar [[Vīnes Milzu panorāmas rats|Vīnes Milzu panorāmas ratu]] pie tā ieejas. Parka teritorija ir izstiepta ap 5 km garumā, paralēli Donavai, lielāko parka daļu aizņem Zaļais Prāters (''Grüner Prater''). Tā nosaukumu saista ar [[latīņu valoda]]s vārdu ''pratum'' — [[pļava]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .it
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1987
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[IT-NIC]]
|sponsors              = [[Consiglio Nazionale delle Ricerche|IIT-CNR]]|
|domātais-pielietojums = Ar [[Itālija|Itāliju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Itālijā
|ierobežojumi          = Domēna reģistrētājam ir jābūt [[Eiropas Savienība]]s iedzītoājam. Domēna nosaukuma ir jābūt vismaz trīs simbolu garam
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm. Ir iespējams reģistrēt arī trešā līmeņa domēnus, bet tos izmanto ļoti reti
|dokumenti             = [http://www.nic.it/create-and-change.it Kā reģistrēties]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.it/en/domini/contestazione.html Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.it/ Italy NIC]
|}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Groša likums''' ir [[datora veiktspēja]]s pieņēmums, ko veica [[Herberts Grošs]] 1953. gadā. Pieņēmums no H. Groša puses ir, ka datora veiktspēja pieaug, pieaugot datora izmaksām kvadrātā. Ja dators "A" maksā divreiz vairāk kā dators "B", tad pieņēmums ir, ka dators "A" būs līdz pat četrām reizēm veiktspējīgāks kā dators "B".<ref>https://www.encyclopedia.com/computing/dictionaries-thesauruses-pictures-and-press-releases/groschs-law</ref>

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Christopher Marlowe
|         attēls = Christopher Marlowe.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Iespējamais Mārlova portrets Kembridžā
|     dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|2|26}}
|        dz_gads = 1564
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kenterberija]], [[Kenta]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1593
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Debtforda]], [[Londona]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[renesanses laika angļu teātris]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Viljams Šekspīrs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(La)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-20
|ķīm_formula=(La,Ce)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam - smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti - heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.654 nε = 1.703
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences: '''Grupu teorija''' ir [[abstraktā algebra|abstraktās algebras]] apakšnozare, kurā tiek pētīta [[algebriska struktūra]] ar nosaukumu '''[[grupa (matemātika)|grupa]]'''. Tā ir viena no visvienkāršākajām algebriskajām struktūrām, taču vienlaicīgi arī viena no vissvarīgākajām, jo tā apraksta [[simetrija|simetriju]] dabā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastā biete
|           attēls = Beta vulgaris - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-167.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Parastā biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = Beta vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|         binomial =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā biete''' (''Beta vulgaris'') ir [[bietes|biešu ģints]] suga. Tai ir vairākas pasugas, tai skaitā [[lapu biete]] (''Beta vulgaris ssp. cicla''), [[galda biete]] (''Beta vulgaris ssp. esculenta''), [[lopbarības biete]] un [[cukurbietes|cukura biete]] (''Beta vulgaris ssp. crassa'').<ref name="lpe">{{LPE|2|16}}</ref> Visas parastās bietes pasugas ir [[divgadīgi augi]].<ref name="lpe" /> Šī ir vienīgā kultivētā suga biešu ģintī.<ref name="lpe" /> Parastās bietes saknes visbiežāk ir bordo purpursarkanā krāsā, tomēr dažām pasugām tās ir zeltaini dzeltenas un sarkani un balti svītrainas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lībeka
 | native_name              = ''Lübeck''
 | settlement_type          = <!-- statuss -->
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Lübeck Holstentor.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = DEU Luebeck COA.svg
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 53 | latm  = 52 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 10 | longm = 41 | longs = 11 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Šlēsviga-Holšteina]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 214.13
 | elevation_m              = 13
 | population_total         = 210577
 | population_as_of         = {{dat|2011|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 23501−23570
 | area_code                = 0451, 04502
 | website                  = {{URL|http://www.luebeck.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lībeka''' ({{val|de|Lübeck}}) ir otra lielākā pilsēta [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigā-Holšteinā]], viena no lielākajām [[Vācija]]s ostām. Tā atrodas [[Trāve]]s upes krastos 17 km no tās ietekas [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], kur atrodas tās daļa [[Trāveminde]]. Lībekas teritorijā Trāvē ietek [[Vākenica]] kā arī [[Elba]]s-Lībekas kanāls. Lībeka kādreiz dēvēta par "Hanzas savienības un Baltijas jūras karalieni". No 1226. līdz 1937. gadam tā saglabāja [[Hanza]]s brīvpilsētas statusu, bet [[Hitlers|Hitlera]] valdīšanas laikā tā tika iekļauta Šlēzvigas-Holšteinas federālajā zemē. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un Vācijas sadalīšanas [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] robeža gāja netālu no pilsētas; taču Lībeka auga līdz pat šai robežai un kopš Vācijas atkalapvienošanas jau arī pāri tai. Lībekas vecpilsēta ir iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Wiesenpieper Meadow pipit.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus pratensis
 | suga_lv = Pļavas čipste
 | binomial = Anthus pratensis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Baltic Kristina''
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kruīza prāmis
|līnija =
|īpašnieks =
|pieraksta osta =
|būvēts = 1973 Somijā
|mezgli =
|tonnāža =
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = [[1973]]. gads
|garums = 128 m
|platums = 22 m
|iegrime = 5,9 m
|pasažieri = 578
|gultas vietas = 433
|kajītes = 196
|līnijmetri = 460 m
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Larisa Ceriča
 |       piktogramma_1 = Judo pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Džudo
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig = ''Larisa Cerić''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|26}}
 |             dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Travnika|td=Bosnija un Hercegovina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums =
 |               svars = {{mērvienība|kg=+78}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{BIH}}
 |        sporta veids = [[džudo]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 =
 |       sporta veids2 =
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 =
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ Pasaules kausa2 informācija ------>
 |           PK2_saite =
 |          pk_debija2 =
 |          pk_beigas2 =
 |             pk_sez2 =
 |         pk_uzvaras2 =
 |      pk_pjedestāli2 =
 |          pk_tituli2 =
 |        dist_tituli2 =
 |        pk2_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PS informācija ------>
 |           ps_dalība =
 |          ps_medaļas =
 |         ps_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ PČT informācija ------>
 |           PČT_saite =
 |          pčt_dalība =
 |         pčt_medaļas =
 |        pčt_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
 |         karj stat 4 =
 |    karj stat 4_dati =
 |         karj stat 5 =
 |    karj stat 5_dati =
 |         karj stat 6 =
 |    karj stat 6_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 =
 |          tr_klubs 1 =
 |      tr_klubs_sez 2 =
 |          tr_klubs 2 =
<!---ja ir vairāk klubu, var pievienot līdz pat 30, pārsaucot tr_klubs_sez # un tr_klubs#--->
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts džudo|Pasaules čempionāti]] }}
{{MedalBronze | [[2018. gada Pasaules čempionāts džudo|2018 Baku]] | virs 78 kg }}
{{MedalCompetition | [[Eiropas spēles]] }}
{{MedalSilver | [[Džudo 2019. gada Eiropas spēlēs|2019 Minska]] | virs 78 kg }}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts džudo|Eiropas čempionāti]] }}
{{MedalSilver | [[2014. gada Eiropas čempionāts džudo|2014 Monpeljē]] | virs 78 kg }}
{{MedalBronze | [[2017. gada Eiropas čempionāts džudo|2017 Varšava]] | virs 78 kg }}
{{MedalSilver | [[2018. gada Eiropas čempionāts džudo|2018 Telaviva]] | virs 78 kg }}
}}
'''Larisa Ceriča''' ({{val|bs|Larisa Cerić}}; dzimusi {{dat|1991|1|26}}) ir bosniešu [[džudo|džudiste]], [[Eiropas čempionāts džudo|Eiropas]] un [[Pasaules čempionāts džudo|Pasaules čempionātu]] medaļniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Reteporella grimaldii Julien in Julien & Calvet, 1903 - Banyuls-sur-Mer - 04-85 .jpg
| att_nosaukums =Sūnenis {{TaksoSaite|Sertella septentrionalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Bryozoa
| tips_lv =Sūneņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Gymnolaemata|Kailmutes}}
* {{TaksoSaite|Phylactolaema|Segmutes}}
* {{TaksoSaite|Stenolaemata|Šaurmutes}}
}}
'''Sūneņi (Bryozoa)''' ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Citās klasifikācijās tie tiek uzskatīti par [[Vainagtaustekļaiņi|vainagtaustekļaiņu]] tipa klasi. Tie parasti ir sēdoši, koloniāli ūdens dzīvnieki, dažreiz ar masīvu kaļķa [[Skelets|skeletu]]. Atsevišķu indivīdu izmēri ir 1-3mm, savukārt kolonijas var noklāt vairāk kā 1m2 lielus laukumus. Sūneņi dzīvo galvenokārt [[Jūra|jūrās]]. Mūsdienās pazīstamas virs 5000 sūneņu sugām, no tām [[Saldūdens|saldūdeņos]] ap 50 sugām. Formas, kam ir cietais skelets, labi saglabājas [[Fosilijas|fosilā]] stāvoklī. Zināms līdz 5000 fosilām sugām.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas poļi
| native_name = ''Polacy na Łotwie''
| image =
| image_caption = Poļu procentuālais sastāvs Latvijas novados un republikas pilsētās (2010)
| population = 39 939 (2023)
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Krāslavas novads]], [[Augšdaugavas novads]], [[Daugavpils]], [[Jelgava]], [[Rīga]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[poļu valoda|poļu]] (mazākums)
}}'''Latvijas poļi''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]]. Vairums [[Latvija]]s [[poļi|poļu]] dzīvo gan [[Daugavpils]] (10 064, 12,8%), [[Rīga]]s (10 068, 1,7%) un [[Jelgava]]s (876, 1,6%) pilsētās, gan arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]] (2533, 10,2%), [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] (1096, 5,4%).
== Vēsture ==
Poļu priekšteči Latvijā kopš 17. gadsimta ieceļoja no [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] un līdz pat 20. gadsimta sākumam pat grūti nosākama konkrētu personu etniskā piederība pie poļiem vai lietuviešiem.
Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā poļi (65 056 cilvēki) veidoja 3,4% no iedzīvotāju kopskaita, apmēram puse no viņiem dzīvoja agrākajā [[Poļu Livonija]]s administratīvajā centrā Daugavpilī un [[Latgale]]s laukos un miestos, pārējie Ilūkstes apriņķī — 11 380, Rīgā — 13 415, Liepājā — 6015). Atbilstoši tā laika uzskaitei, Latvijas poļiem bija augsts muižnieku kārtas īpatsvars (Latgales [[šļahta]]), taču vairums no viņiem neieņēma augstu sociālo stāvokli un viņus vienoja piederība katoļu baznīcai.
Industrializācijas dēļ līdz Pirmajam pasaules karam poļu īpatsvars Latvijas lielajās pilsētās vēl vairāk pieauga, taču pēc kara, neatkarīgajā Latvijā, atkal samazinājās. Poļi Latvijas Republikā veidoja apmēram 3% no iedzīvotāju kopskaita, taču viņu pārstāvji aktīvi piedalījās valsts politiskajā ([[Latvijas Poļu savienība]]s deputāti bija visās pirmskara Saeimās) un sabiedriskajā dzīvē. Darbojās poļu skolas un biedrības. Pēc Otrā pasaules kara Latvijas poļi tika atstāti bez savām izglītības iestādēm un pakļauti straujai [[pārtautošana]]i.

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
[[Kategorija:Rēzekne]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Rēzekne]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Gūtenbergs
|     vārds_orig = ''Johannes Gutenberg''
|         attēls = Gutenberg.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Svētā Romas impērija|Mainca}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1468
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|Svētā Romas impērija|Mainca}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|   nodarbošanās = kalējs, zeltkalis, izgudrotājs, inženieris, grāmatu iespiedējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences:
'''Neņūtona šķidrumi''' ir šķidrumi, kuru [[viskozitāte]] mainās atkarībā no šķidruma stāvokļa un kustības rakstura. Daudzi nesaspiežami šķidrumi, tostarp tādi pārtikas produkti kā [[majonēze]], [[zemesriekstu sviests]], [[kečups]], kā arī daži industriālie materiāli, piemēram, šķidra [[plastmasas|plastmasa]], [[bitumens|asfalts]], [[betons]] ir neņūtoniski šķidrumi. Bioloģiskie šķidrumi, tostarp [[asinis]] un [[gļotas]], ir gandrīz universāli neņūtoniski.<ref>{{grāmatas atsauce |first=Feits A. |last=Morrisons |title=An Introduction to Fluid Mechanics |year=2013 |publisher=Cambridge University Press |location=New York |page=393 |isbn=978-1-107-00353-8 }}</ref> Tie ir šķidrumi, kuri neatbilst Ņūtona šķidruma modelim, tas ir, īstajiem [[šķidrums|šķidrumiem]] <math>\mu</math> (dinamiskā viskozitāte) ir pastāvīgs lielums (fizikāla konstante), un kuru [[elementārdaļiņa (hidrodinamika)|elementārdaļiņu]] lielums mazāks par 1{{E|-8}} m. Neņūtona šķidrumus raksturo [[Bingema vienādojums]], kas ir šāds:
: <math>\tau=\tau_{0}+\mu_{d}\frac{du}{dh}</math>
kur <math>\tau>0</math> — sākuma [[bīdes pretestība]];
<math>\tau</math> — [[tangenciālais spriegums]];
<math>\mu_{d}</math> — mainīgā lieluma [[dinamiskā viskozitāte]], kas atkarīga no [[šķidruma plūsma]]s veida;
<math>\frac{du}{dh}</math> — [[ātruma gradients]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Viesīte (nozīmju atdalīšana)|Viesīte}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Viesīte
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Viesite kolaza.png|thumb|Viesīte town collage
| imagesize =
| image_caption = Pilsētas skati
| image_flag = Flag_of_Viesīte.png
| flag_link = Viesītes karogs
| image_shield = Viesite COA.svg
| shield_link = Viesītes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 20
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 33
| longs = 27
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1634]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1928]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|lv|Eķengrāve, Ēķingrāve, Ieķingrāve, Āžu miests, Āži}}
{{val|de|Eckengrafen}}
{{val|ru|Экенграфен}}<ref>[https://www.vestnesis.lv/ta/id/50532 Latvijas pilsētu vēsturiskie vāciskie, poliskie vai krieviskie nosaukumi]{{Novecojusi saite}}</ref>
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 2.3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Viesīte}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 115
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5237
| area_code = (+371) 652
| website = {{URL|www.viesite.lv}}
| footnotes =
}}
'''Viesīte''' ir pilsēta [[Sēlija|Sēlijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Tās kopējā platība ir 2,3 km2 un iedzīvotāju skaits {{iedzsk|dat|dat_f=L}} bija {{iedzsk|dati|Viesīte}}.<ref name="iedz skaits" /> Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā apdzīvotā vieta Sēlijā (neskaitot republikas nozīmes pilsētas [[Jēkabpils|Jēkabpili]] un [[Daugavpils|Daugavpili]], kas abas Sēlijā atrodas daļēji). Mazpilsēta atrodas [[Augšzemes augstiene]]s [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalnī]]. Reljefs pilsētā izteikti paugurains. Ziemeļrietumu daļā atrodas [[Mazais ezers (Viesīte)|Mazais ezers]].

sentences: '''Kluazonisms''' - paņēmiens [[glezniecība|glezniecībā]], kas apvieo vitrāžu mākslu, japāņu kultūras bilžu un [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] emalju tehnoloģiju. Tajā manāms misticisms, simbolisms. Kluazonismu ieviesa Emīls Bernārs un Luī Anrī. To savos darbos izmantoja arī [[Pols Gogēns]].

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Fransuā Anglērs
|     vārds_orig = ''François Englert''
|         attēls = Francois Englert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{BEL}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kornela Universitāte]]
[[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
[[Telavivas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Fransuā Anglērs''' ({{val|fr|François, Baron Englert}}; dzimis {{dat|1932|11|6}}) ir beļģu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Pīters Higss|Pīteru Higsu]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]]-a [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/pasaule/nobela-premija-fizika-pieskirta-higsa-bozona-atklajejiem-14027887|title=Nobela prēmija fizikā piešķirta Higsa bozona atklājējiem|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/press.html|title=The Nobel Prize in Physics 2013|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Karels Hineks Māha
|     vārds_orig    = ''Karel Hynek Mácha''
|         attēls    = Jan Vilímek - Karel Hynek Mácha.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1810
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 16
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austrijas impērija]]
({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1836
|      m_mēnesis    = 11
|        m_diena    = 6
|        m_vieta    = [[Litomeržice]], [[Austrijas impērija]]
({{CZE}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[čehi|čehs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = poēma "Maijs" (''Máj'', 1836)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakā Ziemassvētku ballīte birojā
| attēls                   = Office Christmas Party.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Office Christmas Party''
| žanrs                    = komēdija, Ziemassvētku filma
| režisors                 =
* [[Džošs Gordons]]
* [[Vills Speks]]
| producents               =
* [[Skots Stubers]]
* [[Gajmons Kasadijs]]
* [[Daniels Rapaports]]
| scenārija autors         =
* [[Džastins Malens]]
* [[Laura Solona]]
* [[Dens Meizers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Vanesa Beijere]]
* [[Kortnija B. Vensa]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
* ''[[Amblin Partners]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|12|5|Ņujorka|2016|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016|title=Office Christmas Party|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430214512/http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=officechristmasparty.htm|title=Office Christmas Party (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|114,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trakā Ziemassvētku ballīte birojā"''' ({{val|en|Office Christmas Party}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Ziemassvētku komēdija, kuras režisori ir [[Džošs Gordons]] un [[Vills Speks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Olīvija Manna]], [[T. Dž. Millers]], [[Dženifere Anistone]], [[Džiliana Bella]], [[Vanesa Beijere]] un [[Kortnija B. Vensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|12|5||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Biaka
|attēls              = Fishing boats on Biak.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Biak''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 0 |latm= 59 |lats= |latNS= S
|longd=135 |longm= 57 |longs= |longEW=E
|platība             = 1904,3
|garums              = 80
|platums             = 35
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 740
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Papua]]
|iedzīvotāji         = 122 166 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 64,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Biaka (pilsēta)|Biaka]]
|piezīme =
}}
'''Biaka''' ({{val|id|Pulau Biak}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Administratīvi ietilpst [[Papua]] provincē; lielākā salas daļa ietilpst Biakas-Numforas apriņķī, bet neliela daļa ziemeļrietumos — Supiori apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Biaka (pilsēta)|Biaka]]. Sala ir izvēlēta par potenciālo vietu Indonēzijas [[kosmodroms|kosmodroma]] būvniecībai, pret ko iebilst vietējie iedzīvotāji.<ref>[https://www.channelnewsasia.com/asia/indonesia-biak-papua-spaceport-spacex-elon-musk-launchpad-rocket-259016 Spaceport will bring more benefits than risks, says Indonesian space agency as Papuans divided over project.]</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Majons
| Nosaukums2       = ''Mayon''
| Photo            = Mayon Volcano as of March 2020.jpg
| Paraksts         = Majons 2020. gada martā
| Augstums         = 2463
| Relatīvais_augstums = 2447
| karte            = Filipīnas#Lusona#Albaja
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 15 |lats=24 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 41 |longs= 06 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Albaja}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023}}
| First ascent         = {{dat|1858}} Patons, Stjuarts
}}
'''Majons''' ({{val|fil|Bulkang Mayon}}, {{val|en|Mayon Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Mayon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Albaja]]s provincē. Majons ir aktīvākais Filipīnu vulkāns, pēdējo 500 gadu laikā izvirdis vairāk kā 52 reizes.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Mayon]</ref> Filipīniešu mitoloģijā tiek uzskatīts par svēto kalnu.

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
Sarakstā ir uzskaitīti 88 mūsdienu [[Zvaigznājs|zvaigznāji]], kuri sarindoti pēc to aizņemtā laukuma debesīs, mērīta kvadrātgrādos.

Laukumi noteikti pēc zvaigznāju robežām, kādas tiem noteicis Jūdžīns Delporte 1930. gadā [[Starptautiskā Astronomiskā apvienība|Starptautiskās Astronomiskās apvienības]] vārdā.

Delporte uzzīmēja zvaigznāju robežas pa vertikāli un horizontāli gar [[rektascensija]]s un [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] līnijām. Par atskaites punktu viņš izmantoja epohu B1875.0. Tas nozīmē to, ka precesijas dēļ, mūsdienu zvaigznāju kartē zvaigznāju robežas ir novirzījušās un vairs nav perfekti vertikālas vai horizontālas. Gadiem ejot, šī novirze tikai palielināsies. Tomēr zvaigznāju laukumu lielumus tas neietekmē.

sentences:
[[File:James Hopwood Jeans.jpg|thumb|Angļu zinātnieks [[Džeimss Džīnss]] apgalvoja, ka [[Visums]] ir drīzāk diža doma nekā milzīga mašīna]]
'''Ideālisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] nostādne, ka ārpasaule savā būtībā ir nemateriāla (garīga) un ka tā ir viena no [[psihe]]s dimensijām. Lietas pasaulē eksistē, taču tām nav substances. [[Epistemoloģija|Epistemoloģiski]] ideālisms izpaužas kā skepticisms par cilvēka spējam uztvert kaut ko, kas atrodas ārpus prāta. Kā [[Ontoloģija|ontoloģiska]] doktrīna, ideālisms apgalvo, ka visa esamība savā būtībā ir garīga, un noliedz [[materiālisms|materiālismu]] un [[duālisms|duālismu]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences:
{{Kuģis
|vārds = M/V NIKOLAY KONAREV
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = ro-pax
 |īpašnieks = SIA Batavia
|pieraksta osta = [[Sentkitsa un Nevisa]]
|mezgli = 15 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|kn]]
|Kilowati = 10,294 kv
|tonnāža = 14 297 GRT
|statuss =
|pirmais brauciens = [[1973]]. gads
|garums = 137,34 m
|platums = 24,69 m
|iegrime =
|pasažieri = 111
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri = 1 094 m
}}
'''Fellow''' bija viens no trijiem [[prāmis|prāmjiem]], kas 2008. gadā kursēja līnijā [[Ventspils]] - [[Nynashamn]]. 2010. gadā kursē kompānijas Navirail OU maršrutā Helsinki - Tallina, bet 2011. gadā prāmis pameta Baltijas jūru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu jūtu objekts
| attēls                   = objectofmyaffectionposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Object of My Affection''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Vendija Vaseršteina]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Džons Pankovs]]
* [[Tims Dalijs]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|4|17||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/object-my-affection-film|title=The Object of My Affection|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=objectofmyaffection.htm|title=The Object of My Affection (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Manu jūtu objekts"''' ({{val|en|The Object of My Affection}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Stīvena Makkolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors  ir [[Nikolass Hitners]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Dženifere Anistone]], [[Alans Alda]], [[Naidžels Hotorns]], [[Džons Pankovs]] un [[Tims Dalijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|17||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fenantrēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Fenantrēna molekulas modelis
|citi nosaukumi=
|CAS numurs=85-01-8
|ķīmiskā formula=C14H10
|molmasa=178,23 g
|blīvums=1,18 g
|kušanas temperatūra=374 K (101 °C)
|viršanas temperatūra=605 K (332,6 °C)
|šķīdība ūdenī=1,6 mg/L
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Semantic Web|Semantiskais tīmeklis}}

sentences:
uz siltasiņu būtnes — [[cilvēks|cilvēka]] — rokas]]
'''Homeostāze''' ({{val|gr|ὅμοιος}}, ''homoios'' — ‘līdzīgs’ un {{gree|στάσις}}, ''stasis'' — ‘miera stāvoklī’) ir sistēmu, to vidū arī dzīvo [[Organisms|organismu]], spēja jebkurā līmenī saglabāt patstāvību un pastāvību. Tā ir organisma patstāvīgas eksistences pamatā, kas nodrošina funkcionālo sistēmu vienotību un pilnvērtīgu fizioloģisko procesu saglabāšanu. Siltasiņu dzīvnieku nemainīgas temperatūras nodrošināšana, kā arī skābas un sārmainas vides sabalansēšanās, ir piemēri homeostāzei. Cilvēka ķermenī tas ir process, kas nodrošina stabilitāti, neskatoties uz ķermeni ietekmējošām ārējās vides izmaiņām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Moroni
 | official_name            = موروني, ''Mūrūnī''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Moroni Capital of Comores Photo by Sascha Grabow.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Comoras
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Sala
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Komoras}} [[Komoras]]
 | subdivision_name1        = [[Nazidža]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Galvaspilsēta
 | established_date         = kopš [[1962]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111326
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = EAT
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 11 | latm = 45 | lats =  | latNS = S
 | longd = 43 | longm = 12 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 29
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Politiskās sistēmas]]
[[Kategorija:Islāmisms]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mīnojas Hērakleja
| native_name    = {{gree|Ἡράκλεια Μινῴα}}
| image          = Ruins of a residential quarter - Heraclea Minoa - Italy 2015.JPG
| image_size     =
| caption        =
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 23| lats = 38| latNS = N
| longd = 13| longm = 16| longs = 50| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 6. gadsimta pr.Kr. vidus
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mīnojas Hērakleja''' ({{val|grc|Ἡράκλεια Μινῴα}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Sicīlija]]s dienvidu piekrastē netālu no Halikas (mūsdienās [[Platani]]) grīvas, 25 km uz rietumiem no [[Agridžento]] (bijušās [[Akraga]]s). Tā atrodas netālu no mūsdienu līdzīgi nosauktās [[Katolika Hērakleja]]s pilsētas, [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Arheoloģiskie dati parādīja, ka pilsēta tika dibināta 6. gadsimta pr.Kr. vidū kā grieķu kolonijas, [[Selinunte]]s, priekšpostenis un bija pilnībā pamests apmēram 1. gadsimtā.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Quagga photo.jpg
| att_nosaukums =Kvaga [[Londonas zoodārzs|Londonas zoodārzā]], [[1870]]. gadā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus quagga
| suga_lv =Līdzenumu zebra
| pasuga =Equus quagga quagga
| pasuga_lv =Kvaga
| binomial =† Equus quagga quagga
 ([[Boddaert]], 1785)
}}

sentences: '''Sadursme''' jeb '''trieciens''' [[Klasiskā mehānika|klasiskajā mehānikā]] ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īslaicīga mijiedarbība ar šo ķermeņu [[Ātrums|ātrumu]] krasu izmaiņu. Visās sadursmēs saglabājas kopējais [[impulss]].

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Martes flavigula Dresden.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes flavigula
| suga_lv = Dzeltenkakla cauna
| izplatība =

sentences: '''Dienvidu okeāns''' (arī '''Dienvidu polārais okeāns''' un '''Antarktīdas okeāns''') ir [[okeāns]], kas apņem [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref>{{PZT|173}}</ref> Ceturtais lielākais okeāns pasaulē. Dienvidu okeānu [[Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija]] oficiāli izdalīja tikai 2000. gadā, kaut gan jūrnieki šādu terminu lieto jau sen. Dienvidu okeāna atzīšana ataino nesenos [[okeanogrāfija]]s atklājumus par [[okeāna straume|okeānu straumju]] nozīmību. Joprojām ne visas jomā iesaistītās organizācijas atzīst Dienvidu okeāna definēšanu. Latvijas skolu mācību grāmatās ģeogrāfijā Dienvidu okeāns nav atzīts par līdzvērtīgu citiem okeāniem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Tertius gaudens'''  (burtiskā tulkojumā ''trešais, kas priecājas'') ir izprotams kā trešā persona, kas no divu pretinieku strīda vai cīņas gūst labumu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dukstigala Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Dukstigala katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Dukstigala katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Dukstigala baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 22  | lats  = 46  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 24  | longs = 56  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Čornajas pagasts]], [[Čornaja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1947]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Pāvils Zeile
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1947]]
| length                = 15m
| width                 = 9m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Melnā Dukstigala katoļu baznīca
|      numurs = 5803
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
'''Dukstigala Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub477 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Čornajas pagasts|Čornajas pagasta]] [[Čornaja]]s ciemā.

sentences:
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums            = Piedņestras rublis
|valūtas nosaukums cit val    = rublă transnistreană {{ro ikona}}
приднестровский рубль {{ru ikona}}
придністровський рубль {{uk ikona}}
|attēls 1                     = Transnistrian ruble notes.jpg
|attēla paraksts 1            = 2007. gadā izdotās Piedņestras rubļa banknotes
|attēla fons 1                =
|attēls 2                     =
|attēla platums 1             =200px
|attēla paraksts 2            =
|attēla fons 2                =
|attēla platums 2             =
|iso kods                     =
|neoficiāli lieto             =
|oficiāli lieto               = {{flagicon image|Flag of Transnistria (state).svg}} [[Piedņestra|Piedņestrā]]
|inflācijas līmenis           = 10.83%
|inflācijas avota datums      =
|inflācijas metode            = {{Citation | url = http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html | year = 2006 | title = Pridnestrovie | contribution = Inflation | accessdate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archivedate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20190327164943/http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html }}
|subvienības attiecība        = 1/100
|subvienības nosaukums        = kapeika (''копейка'', ''copeică'')
|valūtas simbols              = [[File:Pridnestrovie ruble sign.svg|20px]] (izplatīts arī руб un р)
|subvienības simbols          =
|iesauka                      =
|subvienības iesauka          =
|daudzskaitlis                =
|subvienības daudzsk          =
|daudzskaitlis slāvu          =
|nav daudzskaitļa             =
|monētas                      = 1, 5, 10, 25, 50 kapeikas un 1, 3, 5, 10 rubļi
|monētu raksts                =
|bieži liet monētas           =
|reti liet monētas            =
|banknotes                    = 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500 rubļi
|banknošu raksts              =
|bieži liet banknotes         =
|reti liet banknotes          =
|izdevēja iestāde             = [[Piedņestras Republikas banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības        =
|infokastes paraksts          =
}}

sentences: [[matemātika|Matemātikā]] un [[statistika|statistikā]] '''aritmētiskais vidējais''' jeb '''vidējais aritmētiskais''', bieži saukts vienkārši par '''vidējo vērtību''', ir divu vai vairāku skaitļu [[summa]]s dalījums ar šo skaitļu skaitu. <math>n</math> skaitļu <math>x_1,\ldots,x_n</math> aritmētisko vidējo apzīmē ar <math>\bar{x}</math> un izsaka kā:

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences: '''Laukšpats'''<ref>Nosaukums veidots no divām valodām — "lauks", kura pielietojums šiem minerāliem [[latviešu valoda|latviešu valodā]] caur [[vācu valoda|vācu valodu]] ienācis no [[zviedru valoda]]s un "špats" — sākotnēji vācu valodas jēdziens, kas apzīmē minerālu, kas nav metālu rūda.</ref> ir jēdziens, kas apzīmē nozīmīgu [[iezis|iežus]] veidojošu [[minerāls|minerālu]] grupu. Visi laukšpati ir [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] — tektosilikāti. Iespējams, ka pat 60% [[Zemes garoza]]s sastāv no laukšpatiem. Arī Latvijā laukšpati ir vieni no parastākajiem minerāliem, kas atrodami granīta un vairāku citu iežu laukakmeņos.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edgars de Vāls
 |    vārds_orig = ''Edgar de Wahl''
 |        attēls = Edgar von Wahl (cropped).jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1867
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 23
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Hersonas guberņa|Olviopole|3s=Pervomajska (Mikolajivas apgabals)|td=Ukraina}}
 |        m_gads = 1948
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{ubl|{{vieta|Krievijas Impērija}} (līdz 1918. gadam)|{{EST}} (no 1918. gada)}}
 |       tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
 |  nodarbošanās = valodnieks, skolotājs, matemātiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Bulgaria}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = R. secans parasfenoids dorsal.JPG
| att_nosaukums = ''Rhinodipterus secans'' parasfenoīds (augšpuse).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Dipteridae
| dzimta_lv = Dipterīdas
| ģints = Rhinodipterus
| ģints_lv = Rinodipteri
| suga = Rhinodipterus secans
| suga_lv =
| iedalījums =
|   binomial = Rhinodipterus secans <small>(Gross, 1933)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''''Rhinodipterus secans''''' ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] suga no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Šo sugu kā ''Dipterus secans'' 1933. gadā aprakstīja vācbaltiešu paleontologs [[Valters Gross]], balstoties uz Latvijā pie [[Koknese]]s (''Cellulosa-Mergel'') atrasto materiālu. Vēlāk 1956. gadā uz šīs sugas pamata viņš izveidoja jaunu ģinti ''Rhinodipterus''. Šīs zivis dzīvoja [[Latvija|Latvijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un citur [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]] [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas laikmetā]] ([[Pļaviņu svīta]], Kokneses rida). ''Rhinodipterus secans'' ir ''Rhinodipterus'' ģints [[tipveida suga]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Idriss Šahs
|         vārds_orig = Idries Shah
ادریس شاه
इदरीस शाह
|             attēls = Idries Shah.gif
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1924
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 16
|           dz_vieta = [[Himāčala Pradēša]], [[Britu indija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 23
|            m_vieta = [[Londona]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = [[Tahirs Šahs]], [[Saira Šaha]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati = [[Sūfisms]], [[psiholoģija]],  [[pedagoģija]]
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''The Way of the Sufi'' ;  ''The Exploits of the Incomparable Mulla Nasrudin''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = [[Sūfisms]]
}}

sentences: '''Nanaji''' ([[Nanaju valoda|nanaju]]: ''нани, хэдзэни'') ir [[Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] [[Krievijas Federācijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|mazskaitlīga pamatiedzīvotāju tauta]], kas dzīvo gar [[Amūra|Amūras upes]] un tās pieteku Usuri un Sungari krastiem [[Krievija|Krievijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Gmail''
| logo =
| screenshot =
| caption = ''Gmail'' iesūtnes [[ekrānuzņēmums]]
| developer = ''[[Google]]''
| released = {{dat|2004|3|21}}
| latest_release_version =
| latest_release_date = {{dat|2008|12|4}}
| latest_preview_version =
| latest_preview_date =
| platform = ''[[Google Closure Tools]]'' (''[[JavaScript]]'')
| programming language =
| operating_system =
| genre = [[Post Office Protocol|POP3]], [[Internet Message Access Protocol|IMAP]], [[E-pasts]], [[tīmekļa e-pasts]]
| license =
| website = https://mail.google.com
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Ropažu pagastā|Ropaži (nozīmju atdalīšana)|Ropaži}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ropaži
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Ropazu baznica.jpg
| image_caption            = Ropažu luterāņu baznīca
| pushpin_map              = Latvia <!-- tiek ģenerēta karte; ja nav kooordinātu, rindu jādzēš -->
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ropažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ropažu pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēti
| established_date         = 1205.
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 7,25
| area_land_km2            =
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2850&p_back=0** Vietvārdu datubāze] LĢIA</ref>
| population_total         = 1686
| population_density_km2   = 232,5
| latd =56  | latm =58  | lats =25  | latNS =N
| longd =24  | longm =37  | longs =56  | longEW =E
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2135
| elevation_m              = 40
| website                  = http://www.ropazi.lv/<!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Ropaži''' ir [[ciems]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Ropažu novads|Ropažu novadā]]. [[Ropažu pagasts|Ropažu pagasta]] centrs. Ropaži atrodas [[Lielā Jugla|Lielās Juglas]] kreisajā krastā, cauri ciemam iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|reģionālais ceļš]] [[P10]] ([[Inčukalns]]—Ropaži—[[Ikšķile]]). Attālums līdz novada centram [[Ulbroka]]i ir 25 km, līdz [[Ogre]]i — 23 km, līdz [[Rīga]]i — 34 km. Lielās Juglas krastā atrodas parks ar estrādi, [[Ropažu viduslaiku pils|Ropažu pilsdrupas]], pagasta pārvalde. Vēl ciemā atrodas [[Ropažu luterāņu baznīca]], [[Ropažu vidusskola]], sporta komplekss, bibliotēka, vairāki veikali, degvielas uzpildes stacija, vairākas piemiņas vietas.

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli
 |    vārds_orig = ''August Wilhelm Barclay de Tolly''
 |        attēls = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1752
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1826
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli''' ({{val|de|August Wilhelm Barclay de Tolly}}, 1752—1826) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotājs, [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas birģermeistars]] (1810).

sentences: '''Remisija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''remissio'' — 'mazināšanās, vājināšanās') ir periodiska [[slimība]]s [[Simptoms|simptomu]] vājināšanās (daļēja remisija) vai izzušana (pilnīga remisija).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =  Indra Devi
|     vārds_orig = Eiženija Pētersone
|         attēls = Eiženija Pētersone 1920. gados.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{DEU}}, {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[joga]]s skolotāja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Vasīlijs Pētersons, Aleksandra Labunska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jans Strakatijs (''Strakaty''), Zigfrīds Knauers
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Agnosticisms''' ({{val|grc|ἄγνωστος}} ''ágnōstos'' — ‘neizzināmais’) ir [[filozofija|filozofisks]] uzskats, ka dažu pieņēmumu vai propozīciju patiesums vai aplamums nav zināms vai nevar būt zināms principā. Šis [[jēdziens]] tiek īpaši attiecināts uz [[teoloģija|teoloģiskām]] doktrīnām.<ref>{{Enciklopēdijas atsauce | title= agnosticism | encyclopedia= The Oxford Dictionary of Philosophy | first= Simon | last= Blackburn | publisher= Oxford University Press | year= 1996 | url= http://www.oxfordreference.com/views/ENTRY.html?subview=Main&entry=t98.e69}}</ref> Ikdienā tas tiek saprasts kā uzskats, ka nevaram zināt, vai kristiešu [[Dieva esamība|Dievs pastāv vai nepastāv]]. Atšķirībā no [[ateisms|ateisma]], agnosticismā netiek noliegta dieva esamība. Agnosticisms radās kā antitēze [[metafizika]]s filozofiskajiem uzskatiem. Agnosticisms ir pielīdzināms [[skepticisms|skepticismā]] izplatītajiem apcerējumiem par reliģijas jautājumiem, īpaši ar [[kristietība|kristīgo]] uzskatu noraidīšanu mūsdienu zinātniskajos pieņēmumos. Klasiskā agnosticisma pamatlicēji ir skotu filozofs [[Deivids Hjūms]] un vācu filozofs [[Imanuels Kants]].

sentences: '''HIP 13044 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HIP 13044]], kas atrodas 5967 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,118 AU un gads uz tās ilgst 16,201 dienas. Mazā attāluma, no centrālās zvaigznes, dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HIP 13044 b, tad uz tās būtu 2082 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences:
— spēcīgs [[opioīds]] un narkotika]]
Jēdzienam '''narkotikas''' ir dažādas nozīmes. Tās var būt saistītas ar [[psihotropā viela|psihotropo vielu]] lietošanas iedarbību vai juridisko statusu. Daudzo nozīmju un vārda negatīvās nokrāsas dēļ mūsdienās to vairs neuzskata par lietojamu terminu [[farmakoloģija]]s zinātnē.<ref>Julien, Robert M. ''A Primer of Drug Action.'' 11th edition. Claire D. Advokat, Joseph E. Comaty, eds. New York: Worth Publishers: 2008. page 537.</ref><ref>[http://www.who.int/substance_abuse/terminology/who_lexicon/en/ WHO | Lexicon of alcohol and drug terms published by the World Health Organization]. Who.int (2010-12-09). Atjuanots: 2011-09-24.</ref>

sentences:
{{karoga infokaste
| Name = Velsas
| Article =
| Image = Flag of Wales 2.svg
| Use = 111000
| Symbol = {{FIAV|normal}} {{FIAV|110000}}
| Proportion = 3:5
| Adoption = 1959 (pašreizējā versija)
| Design = [[Velsas pūķis]] karoga centrā starp horizontālām baltu un zaļu joslām.
}}
'''Velsas karogs''' ({{val|cy| Baner Cymru vai Y Ddraig Goch}}, kas nozīmē "sarkanais pūķis") sastāv no sarkanā pūķa attēla, kas atrodas zaļā un baltā laukā. Tāpat kā daudzu [[heraldikas figūra|heraldikas figūru]] gadījumā, precīzs pūķa attēlojums nav standartizēts likumā, un tam ir daudz atveidojumu. Tas nav pārstāvēts arī [[Apvienotās Karalistes karogs|Savienības karogā]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences:
[[Kategorija:Zoodārzi]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Beļģijā|zoodārzi]]
[[Kategorija:Dabas aizsardzība Beļģijā|zoodārzi]]

sentences: '''10. marts''' ir 69. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (70. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 296 dienas.

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences: {{Commonscat|Equestrian sports at the Olympics}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1217. gada krievu karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1217. gada [[Novgoroda]]s krievu karagājiens un kauja pie Otepē
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājieni virzījās no Tālavas un Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1217]]. gada februāris
|place= [[Otepē]] pilskalns
|result=Krievi nopostīja [[Ugaunija]]s un [[Tālava]]s zemes, bet nespēja ieņemt Otepē pilskalnu. Tika noslēgts miera līgums, pēc kura krustneši atstāja Ugauniju, bet sakalieši atteicās no katoļu ticības.
|combatant1= [[Novgoroda]]s un [[Pleskava]]s krievu karaspēks,
 [[Sāmsala]]s, [[Harija]]s un [[Sakala]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,

[[Ugaunija]]s karavīri
|commander1= [[Pleskavas kņazs]] [[Vladimirs Mstislavičs]],
 igauņu novadu vecākie
|commander2= ordeņa mestrs [[Folkvīns]],
 [[Cēsu Bertolds]]†,
 [[Teoderihs fon Bukshēvdens]]
|strength1= vairāk kā 20 000
|strength2=vairāk kā 3000 [[līvi|līvu]], [[leti|letu]] karavīri, Zobenbrāļu ordeņa bruņinieki un krustneši
|casualties1=
|casualties2=tika nogalināti daudzi leti, līvi un vairāki ordeņa bruņinieki, arī Cēsu Bertolds
}}
'''1217. gada kauja pie Otepē''' bija pirmā lielā [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] kauja starp [[Novgoroda]]s krieviem un vācu krustnešiem. Kauja notika 1216./1217. gada ziemā [[Otepē]] pilskalnā starp [[Novgoroda]]s un [[Pleskava]]s krievu karaspēku un pils aizstāvjiem [[ugauņi]]em un [[krustneši]]em.

sentences:
{{Citas nozīmes|Formula 1 komandas vadītāju|Ferrari (nozīmju atdalīšana)|Ferrari}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Enco Ferrāri
|     vārds_orig = ''Enzo Ferrari''
|         attēls = Ilario Bandini ed Enzo Ferrari.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ferrāri (pa kreisi) ar Ilārio Bandīni
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{flaga|Itālija|1861}} [[Modēna]], [[Itālija]]
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Maranello}}
|      pilsonība = {{ITA}}
|        tautība = [[itāļi|itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Alfrēdo Ferrāri<br />Adaldžisa Bilbīni
|          brāļi = Alfrēdo Ferrāri
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Laura Garello
|          bērni = [[Dino Ferrāri]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}'''Enco Anselmo "Komendatore" Ferrāri''' ({{val|it|Enzo Anselmo Ferrari}}; {{dat|1898|2|18|N}}<ref>Ferrāri piedzima 18. februārī, tomēr dzimšanu reģistrēja 20. februārī. Enco Ferrāri tēvs nevarēja reģistrēt dzimšanu slikto laikapstākļu dēļ.</ref> — {{dat|1988|8|14|N}}) bija itāļu biznesmenis. Viņš dibināja [[Formula 1]] komandu ''[[Scuderia Ferrari]]'' un vēlāk arī autoražošanas uzņēmumu ''[[Ferrari]]''.

sentences: {{commonscat|Category:Saturated fatty acids|Piesātinātās taukskābes}}

sentences:
kristāli]]
'''Biotehnoloģija''' ({{val-el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' + [[tehnoloģija]]) ir [[bioloģija]]s un [[tehnika]]s nozare, kas izmanto dabiskās bioloģiskās sistēmas (piemēram, [[mikroorganisms|mikroorganismus]]), lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas. Biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] audzēšanas un pavairošanas metodes. Biotehnoloģiju izmanto [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[medicīna|medicīnā]], [[ķīmiska viela|ķīmisko vielu]] ražošanā, [[lopkopība|lopkopībā]] un citur.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Hazrati Sultons
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Uzbekistāna#Tadžikistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38.948333 |latNS=N
| longd=68.172222 |longEW=E
| Augstums         = 4643
| Relatīvais_augstums  = 564
| Atrašanās vieta  = {{UZB}}, {{TJK}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Hisora grēda]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pēteris Dambergs
|     vārds_orig =
|         attēls = P._Damberg.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Ventspils apriņķis|Sīkrags|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ādaži|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Lībieši|lībietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Kārlis Dambergs un Kristīne Damberga
|          brāļi = Arnolds Dambergs
|          māsas = Vilma Damberga
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = valodnieks, dzejnieks, skolotājs
|rakstīšanas valoda = [[lībiešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Kāpināšana''' ir matemātiska operācija, kas atbilst lieluma atkārtotai [[reizināšana]]i ar sevi. Kāpināšanu parasti pieraksta kā ''a''''n'', kur ''a'' ir '''kāpināmais''', ''n'' ir '''kāpinātājs''', bet iegūtais rezultāts — '''pakāpe'''. Izteiksmi ''a''''n'' lasa kā "''a'' pakāpē ''n''".

sentences: '''Apledojums''' ir [[ledus]] slānis uz zemes vai priekšmetu virsmas, kurš parasti veidojas [[ziema|ziemā]] vai [[rudens|rudenī]] pēc atkušņa aukstā laikā, kā arī slapja [[sniegs|sniega]] vai [[lietus]] lāšu sasalšanas dēļ.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alvins Krencleins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Alvin Kraenzlein''
 |              attēls = Alvin Kraenzlein 1910.png
 |             att_izm = 250
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Alvins Kristiāns "Als" Krencleins
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|10}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}
 |             mir_dat = {{dat|1928|1|6}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Vilksbarre}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 4 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Svētā kapa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = The Church of the Holy Sepulchre-Jerusalem.JPG
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Vecā Jeruzaleme#Jeruzaleme
| map_size              =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 42.4 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 47.1 | longEW = E
| location              = [[Jeruzaleme]]
| religious_affiliation = [[Kristietība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 325.—326.
| status                = Darbojas
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[baroks]]
| founded_by            = [[Konstantīns I]]
| funded_by             =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 335
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 8000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         = 3
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = Akmens, koks
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā kapa baznīca''' ({{val|la|ecclesia Sancti Sepulchri}}; {{val|he|כנסיית הקבר הקדוש}}, ''Knesiyat HaKever HaKadosh''), Austrumu kristietībā tiek saukta par '''Augšāmcelšanās baznīcu''' ({{val|ar|كنيسة القيامة}}, ''kanīssat al Qi'yāma''; {{val|hy|Սուրբ Յարութեան տաճար}}, ''Surb Harut’ian tačar''; {{val|el|Ναός της Αναστάσεως}}, ''Naós tēs Anastáseōs''), ir [[baznīca (celtne)|baznīca]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]].

sentences:
[[Kategorija:Ērģeles]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Profesijas]]

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Ellerijs Klārks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Ellery Clark''
 |              attēls = Elleryclark.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Ellerijs Hārdings Klārks
 |              dz_dat = {{dat|1874|3|13}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Vestroksberija}}
 |             mir_dat = {{dat|1949|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Hinghema}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]])
 |          os_medaļas = 2 (2 zelta)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņi gadi Tibetā
| attēls = Seven Years in Tibet cover.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Years in Tibet''
| žanrs = biogrāfiska filma, kara filma, drāma
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents = * Žans Žaks Ano
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Īeins Smits]]
| scenārija autors = [[Bekija Džonstone]]
| galvenajās lomās = * [[Breds Pits]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[B. D. Vongs]]
* [[Mako Ivamacu]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mandalay Entertainment]]''
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1997|10|8|ASV|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1|title=Seven Years in Tibet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2019|02|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190212014256/http://bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Vācu valoda|Vācu]]
* [[Nepāliešu valoda|Nepāliešu]]
* [[Hindi]]
* [[Mandarīnu valoda|Mandarīnu]]
* [[Tibetiešu valoda|Tibetiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |title=Seven Years in Tibet (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 3, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180805082706/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |archivedate={{dat|2018|08|05||bez}} }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Septiņi gadi Tibetā"''' ({{val|en|Seven Years in Tibet}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska kara drāma, kas balstīta uz Henriha Harera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Žans Žaks Ano]]. Galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Deivids Tjūliss]], [[B. D. Vongs]] un [[Mako Ivamacu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|8||bez}} ASV.

sentences: noslēgšana starp mestru Vilhelmu fon Firstenbergu un karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (1856—1879) zīmējums]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu pīrāgs: Salidojums
| attēls                   = American Reunion Film Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie: Reunion''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džons Harvics]]
 [[Heidens Šlosbergs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Džeisons Bigss]]
 [[Elisone Henigana]]
 [[Kriss Kleins]]
 [[Tomass Jans Nikolass]]
[[Edijs Kajs Tomass]]
 [[Šons Viljams Skots]]
 [[Tara Reida]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Universal Pictures]]
| izplatītājs              = Universal Pictures
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|4|4|Latvija|2012|4|6|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="budget">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/news/american-pie-reunion-salaries-242160|title=Who Got Paid What for the 'American Pie' Reunion|last=Belloni|first=Matthew|work=[[The Hollywood Reporter]]|publisher=[[Prometheus Global Media]]|date=September 29, 2011|accessdate=September 30, 2011|archiveurl=https://www.webcitation.org/625zJUTgZ?url=http://www.hollywoodreporter.com/news/american-pie-reunion-salaries-242160|archivedate={{dat|2011|09|30||bez}}|deadurl=no}}</ref>
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Amerikāņu pīrāgs piedāvā: Mīlas grāmata]]
| nākošā                   =
| imdb                     = 1605630
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs: Salidojums"''' ({{val|en|American Pie: Reunion}}; arī '''"Amerikāņu salidojums"''' (''American Reunion'')) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisori ir [[Džons Harvics]] un [[Heidens Šlosbergs]]. Filmas pirmizrāde Latvijā bija {{dat|2012|4|4||bez}}, savukārt ASV — {{dat||4|6||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.comingsoon.net/films.php?id=64749|title=American Reunion|work=ComingSoon.net|publisher=CraveOnline|accessdate=2011. gada 22. maijs}}</ref>

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences: '''Kas tie tādi, kas dziedāja''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
]]
[[Sīrija]]s [[kristieši]] veido aptuveni 10% no iedzīvotājiem. Valsts lielākā kristīgā konfesija ir [[Antiohijas patriarhāts|Antiohijas Grieķu pareizticīgā baznīca]]. Mazākumā ir arī [[Protestantisms|protestantu]], kā arī [[Asīrijas Austrumu baznīca]]s un [[Haldejiešu katoļu baznīca]]s pārstāvji. [[Haleba|Halebā]] pilsētā pastāv lielākā kristiešu kopiena Sīrijā. 2010. gadā, pirms [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu kara]] sākuma, Sīrijā bija aptuveni 1,2 miljoni kristiešu.

sentences: '''Lielā prūšu sacelšanās''' bija lielākā un veiksmīgākā [[Senprūši|senprūšu]] cilšu sacelšanās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] krustnešiem 13. gadsimtā. Kopumā [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] laikā notika divas lielas un vairākas mazākās senprūšu cilšu sacelšanās pret ordeņa varu.

sentences: '''Siers''' ir [[piena produkti|piena produkts]], ko iegūst, sarecinot [[piens|piena]] [[Olbaltumvielas|olbaltumvielu]] [[kazeīns|kazeīnu]]. Pasaulē ir vairāki tūkstoši dažādu siera šķirņu ar atšķirīgu ķīmisko sastāvu, sensorajām īpašībām un tehnoloģiskā procesa īpatnībām. Siers savā daudzu tūkstošu gadu evolūcijas gaitā ir kļuvis par daudzu tautu neatņemamu un ļoti nozīmīgu tradīciju un kultūras sastāvdaļu un joprojām attīstās un pilnveidojas. Lai varētu iegūt labu, noteiktai šķirnei atbilstošu sieru, vajadzīgs augstvērtīgs piens. Siera kvalitāte ir tieši atkarīga no piena kvalitātes.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:123 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=119.—122 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:123 }}</ref>

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Tauers
| native_name = ''Tower of London''
| image = Tower_of_London_from_the_Shard_(8515883950).jpg
| image_size = 275
| caption = Tauers no putna lidojuma
| pushpin_map = Londonas centrs#Londona
| latd  = 51 | latm  = 30 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd =  0 | longm =  4 | longs = 34 | longEW = W
| map_size = 275
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Tauerhamleta}}
| area = Pils: 12 akri
| built = Baltais tornis: 1078
| demolished =
| rebuilt =
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| visitation_num = 2 894 698
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =<ref name="visitors">[http://www.alva.org.uk/details.cfm?p=423 Latest Visitor Figures]</ref>
| height = Baltā torņa virsotne: 27 m
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Londonas Tauers
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1988 <small>(12. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/488 488]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Tauers" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62378"
}
</mapframe>

sentences: '''Datoranimācija''' ir process, ko izmanto, lai veidotu [[Animācija|animētus attēlus]], izmantojot [[Datorgrafika|datorgrafiku]]. Vispārīgāks termins, datora radīts attēls, ietver gan statiskos ainas un dinamisko attēlus, bet datoranimācija attiecas tikai uz kustīgiem attēliem.

sentences:
[[File:LV-2010-1lats-Alphabet-a.png|thumb|right|Pirmajai ābecei veltīta [[Latvijas Banka]]s monēta]]
'''Ābece''' ir [[grāmata]], kas paredzēta lasītprasmes apgūšanai. Ābece palīdz iemācīties [[Burts|burtus]] un to izrunu, kā arī lasīt [[zilbe]]s un [[Vārds|vārdus]].

sentences:
]]
'''Gada ģeovieta''' ir nominācija, ko līdzās citiem [[Latvija]]s dabas simboliem kopš 2008. gada nosauc [[Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte]], kas tiek piešķirts ar mērķi pievērst sabiedrības uzmanību Latvijas īpašajiem ģeoloģiskajiem veidojumiem un to problēmām, sniegt par tiem informāciju, rosināt vietas tālāku izpēti, atjaunošanu, sakopšanu un labiekārtošanu.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82343/ Latvijas 2024. gada ģeovieta — Gūdu klintis]</ref>

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lismoras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Moluag's_Cathedral_20100929_from_the_south.jpg
| image_size            =
| caption               = Lismoras katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Lismoras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.53466
| longd                 = -5.480285
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Ārgaila un Bjūta|Lismora}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 13. gs
| year_completed        = 1749. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Lismoras katedrāle" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1949638"
}
</mapframe>
'''Svētā Moluaga katedrāle Lismorā''' ({{val|en|St Moluag's Cathedral, Lismore}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s rietumos, [[Lismora]]s salā iepretim [[Obana]]s pilsētai. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija. Baznīca veltīta [[Svētais Moluags|Svētajam Moluagam]] (''Moluag'', ap 510—592) — kristietības ieviesējam [[Ārgaila|Ārgailā]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Radiouztvērēja jutība''' raksturo tā īpašību uztvert vājus [[signāls|signālus]] uz [[troksnis (radiotehnika)|trokšņu]] fona. Skaitliski jutību nosaka kā minimālo uztvertā signāla līmeni Umin, pie kura ir nodrošināta apmierinoša [[informācija]]s uztveršana.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kolčaks
|     vārds_orig = ''Александр Колчак''
|         attēls =Kolchak07.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Kolčaks 1919. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|11|16}}|{{dat||11|4}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 07
| m_vieta = [[Irkutska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi]]s
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Aleksandr Kolchak Signature.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]] (''aдмирал'')
|  dienesta_laiks = 1886.—1920.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1886.—1917.),
[[Balto kustība]] (1917.-1920.)
|       struktūra = Kara flote (''Флот'')
|         vienība =
|       komandēja = [[Krievijas Baltijas jūras kara flote]] (komandiera palīgs),
[[Krievijas Melnās jūras kara flote]],
Krievijas armijas Austākais virspavēlnieks (''Верховный Главнокомандующий Российской армией'').
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Dzēriena infokaste
| Nosaukums         = ''Coca-Cola''
| Logo              = Coca-Cola logo.svg
| Tips              = Gāzēts dzēriens
| Ražotājs          = ''[[The Coca-Cola Company]]''
| Valsts            = {{ASV}}
| Ražo no           = 1886
| Krāsa             = Caramel E-150d
| Saistīti produkti = ''[[Pepsi]]'', ''Irn Bru'', ''[[RC Cola]]''
''Cola Turka'', ''Zam Zam Cola''
''Mecca Cola'', ''Virgin Cola''
''Parsi Cola'', ''Qibla Cola''
''Evoca Cola'', ''Corsica Cola''
''Breizh Cola'', ''Afri Cola''
| Mājas lapa        = {{URL|coca-cola.com}}
}}

sentences:
{{coord|56.9455267|23.4908710|display=title|format=dms}}
'''Ķemeru evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[luterāņi|luterāņu]] [[dievnams]], kas atrodas [[Ķemeri|Ķemeros]] [[Jūrmala|Jūrmalā]].

sentences: '''Zanzibāra''' ([[svahili]]: ''Zanzibar'', [[Angļu valoda|angļu]]: ''Zanzibar'', [[Arābu valoda|arābu]]: زنججبار) ir daļēji autonoms reģions [[Tanzānija|Tanzānijas Apvienotāss Republikas]] sastāvā.

sentences: '''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]].

sentences: '''Staciņš''' (no {{val|la|statio}} — 'stāvvieta, karaspēka apmešanas vieta') bija [[nodoklis]], ko [[Zviedrija]]s valdība ([[17. gadsimts|17. gadsimtā]]) un [[Krievija]]s valdība ([[18. gadsimts|18. gadsimtā]]) ievāca no [[Vidzeme]]s zemniekiem.<ref name="lpe">{{LPE|9|213}}</ref> Staciņu ieviesa [[Zviedrijas karalis]] [[Poļu—zviedru karš (1600—1629)|Poļu—zviedru kara]] laikā. Pēc kara tas kļuva par pastāvīgu nodokli. [[1783]]. gadā staciņu atcēla un tā vietā noteica [[Galvasnauda|galvasnaudu]].

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Dobeles pagasts}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olena Zelenska
| vārds_orģ = ''Олена Зеленська''
| attēls = Olena Zelenska, the First Lady of Ukraine (cropped).jpg
| apraksts = Zelenska 2022. gadā
| amats = Ukrainas pirmā lēdija
| term_sākums = 2019. gada 20. maijs
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| priekštecis = [[Marina Porošenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krivijriha|td=Ukraina}}
| tautība = [[Ukraiņi|ukrainiete]]
| dzīvesb = [[Volodimirs Zelenskis]] (2003—pašlaik)
| bērni = 2
| profesija = [[scenāriste]]
| alma_mater = Krivijrihas Nacionālā universitāte
}}

sentences: '''Tvaika katls''' ir katls, kas paredzēts piesātināta vai pārkarsēta [[Tvaiks|tvaika]] ģenerēšanai. Tas var izmantot [[Kurināmais|kurināmā]] [[Enerģija|enerģiju]], kas tiek sadedzināts tā kurtuvē, elektroenerģiju (elektriskais tvaika katls) vai arī utilizēt [[Siltums|siltumu]], kas tiek izdalīts no citām iekārtām (utilizācijas katli).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences: '''Koherers''' ir [[ierīce]], kuru izmanto [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko viļņu]] reģistrēšanā. Tas galvenokārt tika izmantots 19. gadsimta beigās [[radioviļņi|radioviļņu]] uztveršanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Lactarius pubescens a1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|       nodalījums = Basidiomycota
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|            klase = Agaricomycetes
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|            kārta = Russulales
|         kārta_lv = Bērzlapju rinda
|           dzimta = Russulaceae
|        dzimta_lv = Bērzlapju dzimta
|            ģints = Lactarius
|         ģints_lv = Pienaiņu ģints
|             suga = L. pubescens
|          suga_lv = Bālais vilnītis
|         binomial = Lactarius pubescens
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sea nettles.jpg
| att_nosaukums =[[Jūras nātres]] ''[[Chrysaora quinquecirrha]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips =Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| klase =Scyphozoa
| klase_lv =Scifozoji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Coronatae}}
* {{TaksoSaite|Rhizostomatida}}
* {{TaksoSaite|Rhizostomeae}}
* {{TaksoSaite|Semaeostomeae}}
* {{TaksoSaite|Stauromedusae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Scifozoji''' (''Scyphozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] tipa (''Cnidaria'') klase, kas pieder pie [[medūzas|medūzu apakštipa]] (''Medusozoa''). Šajā klasē apvieno pārsvarā lielas [[medūza]]s ar stipri zarainu kanālu sistēmu, labi attīstītiem [[maņu orgāni]]em un ļoti vāji izteiktu [[polipi|polipu]] paaudzi. [[Dzimumprodukti]] tām veidojas [[entoderma|entodermā]].
Scifozoji bez izņēmuma ir [[jūra|jūru]] iemītnieki, daži no tiem ļoti lieli. Tā, piemēram, diezgan bieži sastopama medūza ziemeļu jūrās ir [[arktiskā cianeja]] (''Cyanea arctica''), kurai lietussargs var būt vairāk nekā 2 m diametrā un taustekļi līdz 30 m gari.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vikija, Kristīna, Barselona
| attēls                   = Vicky Cristina Barcelona film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vicky Cristina Barcelona''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Rebeka Hola]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Kevins Dans]]
* [[Kriss Mesina]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mediapro]]''
* ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''Mediapro''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|5|17|Kannu filmu festivāls|2008|8|15|ASV|2008|9|19|Spānija|2008|11|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/vicky-cristina-barcelona-2008|title=Vicky Cristina Barcelona|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|96,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=vickycristinabarcelona.htm|title=Vicky Cristina Barcelona (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vikija, Kristīna, Barselona"''' ({{val|en|Vicky Cristina Barcelona}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Spānija]]s romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Havjers Bardems]], [[Penelope Krusa]], [[Rebeka Hola]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Kevins Dans]] un [[Kriss Mesina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|17||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-serīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO3
|molmasa=105,09
|blīvums=1537
|kušanas temperatūra=228 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,68
}}
'''Serīns''' ('''''Ser''''', 2-amino-3-hidroksipropionskābe, β-oksialanīns, C3H7NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Serīns pieder pie hidroksiaminoskābēm. Serīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (heksagonāli kristāli).

sentences:
{| class="infobox vcard" style="font-size: 85%; text-align: center; margin: 0 0 1em 1em"
|-
! colspan="9" | Muharama sākšanās un beigu datumi
|-
! gads || sākums || beigas
|-
!2013
|[[5. novembris]]||[[4. decembris]]
|-
!2014
|[[25. oktobris]]||[[23. novembris]]
|-
!2015
|[[14. oktobris]]||[[12. novembris]]
|-
!2016
|[[2. oktobris]]||[[31. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}" | 2017
|[[21. septembris]]||[[20. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}" | 2018
|[[11. septembris]]||[[9. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}" | 2019
|[[31. augusts]]||[[29. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}" | 2020
|[[20. augusts]]||[[17. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}" | 2021
|[[10. augusts]]||[[8. septembris]]
|}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Hidra
| abbreviation = Hyi
| name_latin = Hydrus
| RA = 0h05m - 4h40m
| dec = −58° - −82
| areatotal = 243
| arearank = 61. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''β Hyi''
| starmagnitude = 2,82
| neareststarname = ''β Hyi''
| stardistance = 24,37
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zelta Zivs]]
[[Eridāna]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 8
| latmin = 90
}}

sentences: '' - ātrākais dators pasaulē no [[1985]]. līdz [[1989]]. gadam. Tas uzdevumu atrisināšanā pielietoja paralēlo skaitļošanu.]]

sentences: {{jāuzlabo|rakstā esošajā formulā nav saprotams koeficients pie R kvadrāta}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ozarki
|attēls                 = Buffalo national river steel creek overlook.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ozarki pie Bufalo nacionālās upes
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.166667
|longd                  = -92.5
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 = [[Springfīldas plato]], [[Bostonas kalni]], [[Senfrensisa kalni]], [[Salemas plato]]
|garums                 = 400
|platums                = 350
|kalns                  = [[Bafalolukauts]] (''Buffalo Lookout'')
|augstums               = 781
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences: [[Latvijas Kultūras akadēmija]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 11. maijā rīkoja vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija radīt un uzlabot Vikipēdijas rakstus par mākslu, iesaistoties arī [[Vikipēdija:Europeana mākslas vēstures izaicinājums|''Europeana 280'' mākslas vēstures izaicinājumā]].

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences: '''.bs''' ir [[Bahamu Salas|Bahamu]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Piramidene
 | native_name              = ''Pyramiden'', ''Пирамида''
 | settlement_type          = ciemats
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Piramida Svalbard IMG 6283.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Piramidenes centrālais laukums ar [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] pieminekli
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 39| lats  = 22 | latNS  = N
 | longd = 16| longm = 19| longs = 30| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1939}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 3-20
 | population_as_of         = {{dat|2019|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards Reiziņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Рейзин.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ziemera pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = biologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{ezera infokaste
| ezers = Dimmers
| attēls = Duemmerluft.jpg
| paraksts = Dimmers
| map = Lejassaksija#Vācija#Eiropa
| relief = yes
| plat_d = 52.5
| gar_d = 8.35
| vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija}}
| platība = 13,5
| garums = 5,5
| platums = 4
| Vid_dziļums = 1
| Max_dziļums = 1,4
| tilpums =
| augstums_vjl = 37
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Dimmers (Dümmer)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 3600 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/85 85]
}}
}}
<mapframe text="Dimmers" width=300 height=300 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q688459"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Terrapene carolina major.jpg
| att_nosaukums =[[Parastais kārbbruņrupucis]] (''Terrapene carolina')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Emydidae
| dzimta_lv = Purva bruņurupuču dzimta
| binomial =Emydidae ([[Rafinesque]], 1815)
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
*''Emidania'' Rafinesque, 1815
*''Emydes'' Schmid, 1819
*''Emydidae'' Thomas Bell, 1825
*''Emydae'' Swainson, 1839
| iedalījums=
2 apakšdzimtas:
*[[Garkakla bruņurupuču apakšdzimta|Garkakla bruņurupuči]] (''Deirochelyinae'')
*[[Purva bruņurupuču apakšdzimta|Purva bruņurupuči]] (''Emydinae'')
}}
'''Purva bruņurupuču dzimta''' (''Emydidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām. Lielākā daļa sugu mājo [[saldūdens|saldūdenī]] ar lēnu straumi, bet tās visas ir veiklas arī uz [[sauszeme]]s.<ref name=adw>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |title=ADW: Emydidae |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130928210110/http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |archivedate={{dat|2013|09|28||bez}} }}</ref> Šajā dzimtā ir 10 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar 35 sugām.<ref name=em>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |title=Family = Emydidae (Box and Water Turtles) |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160308233429/http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |archivedate={{dat|2016|03|08||bez}} }}</ref> Nesenā pagātnē šajā dzimtā tika klasificētas arī dažas [[Āzija|Āzijā]] dzīvojošās sugas, kuras mūsdienās izdalītas atsevišķā dzimtā. Līdz ar to gandrīz visas purva bruņurupuču dzimtas ģintis, izņemot divas, savvaļā sastopamas tikai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=em/> Izņēmumu ģintis ir {{TaksoSaite|Emys|purva bruņurupuči}}, kuru sugas dzīvo arī [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], un {{TaksoSaite|Trachemys|saldūdens bruņurupuči}}, kuru sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref name=em/>

sentences: {{Commonscat|16th century BC|16. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Athletes from Poland|Polijas vieglatlēti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirms es aizeju gulēt
| operators =
| attēls = Before i go to sleep poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Rovans Žofe]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Marks Strongs]]
* [[Anna Marija Dafa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Before I Go to Sleep''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|4}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1497662977/|title=Before I Go to Sleep |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pirms es aizeju gulēt"''' ({{Val|en|Before I Go to Sleep}}) ir 2014. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rovans Žofe]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikola Kidmena]], [[Kolins Fērts]], [[Marks Strongs]] un [[Anna Marija Dafa]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[S. Dž. Votsons|S. Dž. Votsona]] 2011. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.independent.co.uk/arts-entertainment/books/reviews/before-i-go-to-sleep-by-s-j-watson-2277300.html|title=Before I Go to Sleep, By S J Watson|website=The Independent|access-date=2023-06-27|date=2011-04-30|language=en}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Elīda
| native_name    = {{gree|Ἦλις}}
| image          = Elis city.JPG
| image_size     =
| caption        = Elīdas paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 26| latNS = N
| longd = 21| longm = 22| longs = 26| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}}) bija [[Elīda]]s vēsturiskā apgabala galvaspilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]]. Sākotnēji apgabala centrālā pilsēta bija [[Pisa]], kas atradās netālu no [[Olimpija]]s, taču Elīda pārņēma pārvaldi pār šo apgabalu savā ziņā. Pēc vietējā mīta [[Oksils]], Hemona dēls, pārliecināja vietējo ciemu iedzīvotājus pārcelties uz pilsētu, tādējādi padarot to apdzīvotāku un pārticīgāku. Elīda dibināta [[sinoikisms|sinoikisma]] rezultātā 471. gadā pr.Kr.

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences: '''Ģeodinamo teorija''' [[fizika|fizikā]] raksturo mehānismu, kā debess ķermenis, piemēram, [[Zeme]], [[planēta]] vai jebkura [[zvaigzne]], rada [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Ģeodinamo teorija apraksta procesu, kā rotējošs, elektrību vadošs šķidrums, kurā notiek [[konvekcija]]s plūsmas, var uzturēt magnētisko lauku astronomiskā laika skalā. Tiek uzskatīts, ka dinamo ir Zemes magnētiskā lauka, kā arī [[Merkurs (planēta)|Merkura]] un gāzveida milžu magnētiskā lauka avots.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Life''
| attēls                   = Lifefilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Antons Korbijns]]
| producents               =
* [[Īeins Kenings]]
* [[Kristīne Piovesana]]
* [[Emīls Šērmans]]
* [[Benito Millers]]
* [[Volfgangs Millers]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Stella Šnābele]]
* [[Alesandra Mastronardi]]
* [[Deins Dehāns]]
| mūzika                   = [[Ouens Palets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Barry Films Production]]''
* ''[[First Generation Films]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Cinedigm]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|2|9|Berlīnesfilmu festivāls|2015|9|9|Francija|2015|12|4|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-2015|title=Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809211021/https://www.bbfc.co.uk/releases/life-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{CAN}}
* {{DEU}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10-15 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Life''''' ir 2015. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Antons Korbijns]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Džoels Edžertons]], [[Bens Kingslijs]], [[Stella Šnābele]], [[Alesandra Mastronardi]] un [[Deins Dehāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Tomskas apgabals
| karte = Map of Russia - Tomsk Oblast.svg
| oriģ = Томская область
 | karoga_attēls = Flag of Tomsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Tomskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tomsk Oblast, Russia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Tomskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Tomska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (90,84%)
| platība = 316 900
| iedzīvotāji = 1 036 600
| iedz blīvums = 3,3
| pilsētas = 6
| rajoni = 16
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.tomsk.gov.ru/
|ainavas_skats=Потаповы_лужки_IMG_1836_7.jpg}}
'''Tomskas apgabals''' ({{val|ru|То́мская о́бласть}}) ir viena no [[Krievijas Federācija]]s pirmā līmeņa administratīvajām vienībām, kas atrodas [[Sibīrija]]s rietumos [[Oba]]s upes baseina teritorijā.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Anverailenda
| oriģinālnosaukums    = Anvers Island Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = BAS Base N.jpg
| paraksts             = Bāze N 1956. gadā
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{GBR}}
| latd=64| latm=45| lats=52 | latNS= S
| longd=64| longm= 04| longs= 33| longEW=W
| novietojums          = [[Pālmera arhipelāgs]]
| tips                 = vissezonas/vasaras
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1973
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Britu Antarktiskais dienests|BAS]]
| pers_vasara          =5—6
| pers_ziema           =5—6
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Anverailenda''' ({{val|en|Anvers Island Station}}) vai '''Bāze N''' (''Base N'') bija [[Lielbritānija|Apvienotās Karalistes]] polārstacija [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota uz nelielās [[Amsleru sala]]s [[Anvera]]s salas dienvidu piekrastē. Izveidota 1955. gada 27. februārī Anveras salas dienvidu galā kā [[Britu Antarktiskais dienests|Folklenda Salu teritoriju dienesta]] “Bāze N”.<ref>[http://www.antarctica.ac.uk/about_bas/our_history/stations_and_refuges/anvers_island.php Anvers Island Station N — History]</ref> Galvenās pētījumu jomas bija [[ģeodēzija]], [[kartogrāfija]] un [[ģeoloģija]]. Stacija slēgta 1958. gada 10. janvārī pēc pētījumu programmas beigam. Stacija atkārtoti atvērta laika posmā no 1969. gada līdz 1971. gadam, kad uz netālā piekalnes ledāja ierīkots sniega lidlauks. Lidlauks tika intensīvi lietots līdz 1973. gadam, vēlāk fragmentāri līdz 1993. gadam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Guči nams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11214590/|title=House of Gucci (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|9}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| operators = [[Dariušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''House of Gucci''
| mūzika = [[Harijs Gregsons Viljamss]]
| aktieri = * ''[[Lady Gaga]]''
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Als Pačīno]]
| scenārijs = * [[Bekija Džonstone]]
* [[Roberto Bentivegna]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Džannina Skota]]
* [[Kevins Volšs]]
* [[Marks Hafmans]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  House.of.Gucci.film.jpeg
| imdb =
}}'''"Guči nams"''' ({{Val|en|House of Gucci}}) ir 2021. gada ASV biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido ''[[Lady Gaga]]'', [[Ādams Draivers]], [[Džēreds Leto]], [[Džeremijs Aironss]], [[Salma Hajeka]] un [[Als Pačīno]]. Filma balstīta uz 2001. gada grāmatu ''The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed'', kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Starptautiskie darījumi
| operators =
| attēls = The International poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Toms Tikvers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
* [[Braiens F. O'Bairns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The International''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Atlas Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|2|5|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl895124993/|title=The International |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Starptautiskie darījumi"''' ({{Val|en|The International}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Toms Tikvers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Naomi Votsa]], [[Armīns Millers-Štāls]] un [[Braiens F. O'Bairns]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Traizene
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Traisen
| attēls            = Traisenfluss1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Taizene starp Traizeni un Vilhelmsburgu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie Sanktegidas Neivaldē
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=40 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=34 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=22 | iet_plat_s=18 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=15 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=49 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 80
| iztekas_augstums  = 1 130
| ietekas_augstums  = 180
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 915,4
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Meka
| official_name = {{ara|مكة}}
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Mecca.svg
| image_seal =
| image_shield =
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Saūda Arābija
| pushpin_label_position =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{SAU}}
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_name1 = [[Mekas province]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 850
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2022. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 2.385.509
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = 2.806,5
| timezone = [[AST]]
| utc_offset = +3
| timezone_DST = nav
| utc_offset_DST = +3
| latd = 21
| latm = 25
| lats =
| latNS = N
| longd = 39
| longm = 49
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 300
| website = {{url|http://www.holymakkah.gov.sa/}}
| footnotes =
}}

sentences:
'''Megarīda''' ({{val|grc|Μεγᾰρίς}}) bija neliels vēsturisks apgabals Centrālajā [[Grieķija|Grieķijā]], kas dienvidrietumos piekļāvās [[Korintas zemesšaurums|Korintas šaurumam]] un robežojās ar [[Korintija|Korintiju]], ziemeļaustrumos robežojās ar [[Atika|Atiku]], bet ziemeļrietumos ar [[Beotija|Beotiju]]. Rietumos Megarīdu apskalo [[Alkionas līcis]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa), bet dienvidaustrumos [[Saroniks]]. Austrumos pretī Megarīdai atrodas [[Salamina]]s sala. Atrašanās starp Korintas un Saronikas līčiem, deva tai priekšrocību piekļūt divām jūrām. Jūra bija vienīgā megāriešu izeja, jo uz sauszemes tos norobežoja vareni kaimiņi – [[Atēnas|atēnieši]] austrumos un [[Senā Korinta|korintieši]] rietumos. Šī dzīves telpas šaurība mudināja tos veidot tālas [[kolonija]]s, galvenokārt, [[Trāķija|Austrumtrāķijā]], Propontīdā ([[Marmora jūra|Marmora jūrā]]), Pontā ([[Melnā jūra|Melnajā jūrā]]), kā arī [[Sicīlija|Sicīlijā]].

== Vēsture ==
Pēc izcelsmes megārieši bija [[dorieši]] un runāja doriešu izloksnē. Megarīdas apgabalā viņi apmetās doriešu invāzijas laikā, izspiežot no turienes [[Jonieši|joniešus]] un beotiešus, kas šeit bija apmetušies. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskie senie laiki|klasiskajā periodā]] šajā teritorijā bija piecas lielas pilsētas: [[Megāra]] reģiona lielākā līdzenuma vidū, [[Nisaja]] Saronika krastā, kas bija Megāras dienvidu osta, [[Pega]] pie Korintas līča, kas bija Megāras ziemeļu osta, [[Tripodiska]] [[Gerānijas kalni|Gerānijas kalnos]] un [[Egostena]] [[Kitairona]]s pakājē. Tad vēl kādu laiku viņu varā atradās arī [[Perahoras Heraons]], uz kuru pretendēja gan [[Argosa|argosieši]], gan korintieši, taču beigās tas pārgāja pie korintiešiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. heterolepis'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Guerichosteus
| ģints_lv =
| suga = Guerichosteus heterolepis
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= <small>(Preobrazhensky, 1911)</small>
}}
'''''Guerichosteus heterolepis''''' ir [[Gīrihosteīdas|gīrihosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā kā ''Psammosteus heterolepis''. 1933. gadā [[Valters Roberts Gross|V. Gross]] sugu pieskaitīja [[psammolepji]]em, 1940. gadā [[Dmitrijs Obručevs|D. Obručevs]] — [[šizosteji]]em, bet 2018. gadā [[Vadims Glinskis|V. Glinskis]] un [[Darja Pinakina|D. Pinakina]] to pieskaitīja [[gīrihosteji]]em. ''G. heterolepis'' [[lektotips]] ir [[branhialā plātne|branhialās plātnes]] fragments, kas tika atrasta pie [[Tori]] [[Pernu]] upes krastos [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[pērnavas svīta]]s, nogulumos. Nosaukums ''G. heterolepis'' nozīmē (''hetero'' — dažāds + ''lepis'' — zvīņa) dažādzvīņains gverihostejs, sakarā ar dažāda izmēra ādas zobiem uz plātnēm. Suga ir izplatīta Igaunijas pērnavas svītas nogulumos pie Oores un Tori ciema Pernu upes krastā, kā arī, iespējams, [[Lietuva|Lietuvā]], Krekenavas urbumā (dziļums 383,5-383,6 m). Šī suga ir pērnavas svītas ihtiofaunas zonas vadfosilija.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Endrū Grovs
 |    vārds_orig = ''Andrew Grove''
 |        attēls = Andrew Grove.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = E. Grovs 1997. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1936
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = [[Budapešta]], {{HUN}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2016
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 21
 |       m_vieta = [[Losaltosa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USA}}
 |       tautība = [[ebreji|ebrejs]]
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki = George Grofs, Marija Grofa
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Eva Kastrane
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Endrū Stīvens Grovs''' ({{val|en|Andrew Stephen Grove}}), līdz 1950. gadu beigām '''Andrāšs Ištvāns Grofs''' ({{val|hu|András István Gróf;}}; dzimis {{dat|1936|9|2}}, miris {{dat|2016|3|21}}) bija [[Ungārija|Ungārijā]] dzimis [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ķīmijas zinātnieks un uzņēmējs. Viņš bija ''[[Intel]]'' darbinieks no tā pirmsākumiem, izpilddirektors no 1987. līdz 1998. gadam, palīdzējis uzņēmumam kļūt par pasaulē lielāko [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ražotāju.

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Cesvaine (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Cesvaine
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Cesvaine palace.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Cesvaines muižas pils
 | image_flag               =
 | flag_link                = Cesvaines karogs
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Cesvaine.svg
 | shield_link              = Cesvaines ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd = 56| latm = 57| lats = 58| latNS =N
| longd = 26| longm = 18| longs = 18| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1991]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Seßwegen}}
 | area_total_km2           = 5.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Cesvaine}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4871
 | website                  = {{url|www.cesvaine.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Cesvaine''' ({{val|de|Seßwegen}})  ir pilsēta [[Vidzeme]]s centrālajā daļā 164 km no [[Rīga]]s. Cesvaine atrodas [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] pie [[Sula (upe)|Sulas]] upītes, kas tek cauri Cesvaines parkam. Pilsētu šķērso autoceļi [[P37]] un [[P38]], gar dienvidaustrumu robežu iet [[dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņu—Gulbenes]] dzelzceļš (stacija [[Cesvaine (stacija)|Cesvaine]]).

sentences: '''Kantors''' (no {{val|la|cantor}} — 'dziedātājs') var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe-daigremontiana 4.jpg|att_nosaukums=Degremona kalanhoja|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe daigremontiana|suga_lv=Degremona kalanhoja}}
'''Degremona kalanhoja''' (''Kalanchoe daigremontiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Sausos un siltos apgabalos, piemēram, [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]], Dagremona kalanhoja ir uzskatāma par [[Invazīva suga|invazīvu sugu]],<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José R.|last3=Hernández-Rosas|first3=José I.|last4=Nassar|first4=Jafet M.|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref> kā arī šis augs ir ļoti indīgs, jo tā sula satur cilvēkiem toksisku [[Steroīdi|steroīdu]] [[Daigremontianīns|Daigremontianīnu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=McKenzie|first=R.A.|last2=Armstrong|first2=T.R.|date=1986|title=Poisoning of cattle by Bryophyllum plants|url=http://www.cabdirect.org/abstracts/19872293509.html|journal=Queensland Agricultural Journal|volume=112(3)|pages=105-108}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wagner|first=Hildebert|last2=Fischer|first2=Manfred|last3=Lotter|first3=Hermann|date=1985|title=New Bufadienolides from Kalanchoe daigremontiana Hamet et Perr. (Crassulaceae)|url=http://www.znaturforsch.com/ab/v40b/40b1226.pdf|journal=Zeitschrift für Naturforschung B|volume=40(9)|pages=1226-1228}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycopodium clavatum.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| ģints = Lycopodium
| ģints_lv = Staipekņi
| ģints_r = Staipekņu ģints
| suga = L. clavatum
| suga_lv = Vālīšu staipeknis
| binomial = Lycopodium clavatum (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Vālīšu staipeknis''' (''Lycopodium clavatum'') ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[staipekņu ģints|staipekņu ģintij]] (''Lycopodium'').

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Diplacanthus striatus fossil fish (Lower Devonian; Scotland) (15149695488).jpg
| att_nosaukums =Diplakants (''[[Diplacanthus striatus]]'').
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Diplacanthidae
| dzimta_lv =Diplakantīdas
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Diplacanthus}}
* † {{TaksoSaite|Milesacanthus}}
* † {{TaksoSaite|Ptychodictyon}}
* † {{TaksoSaite|Rhadinacanthus}}
| binomial = Diplacanthidae <small>Woodward 1891</small>
}}
'''Diplakantīdas''' (''Diplacanthidae'') ir [[Klimatijveidīgās|klimatijveidīgo]] [[Akantodes|akantodu]] dzimta. Tās pārstāvji dzīvoja [[Devons|devona]] periodā, bija izplatīti [[Skotija|Skotijā]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] u.c. Šīs dzimtas pārstāvji ir sastopami arī [[Latvija]]s devona nogulumos.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Ataturka starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Atatürk Uluslararası Havalimanı''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Ataturk Airport Karakas-1.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = ISL
| ICAO                       = LTBA
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = [[Turcija|Valsts]]/„TAV Havalimanları”
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 163
| elevation-m                = 50
| koordinates                = {{Coord|40|58|34|N|028|48|51|E}}
| majas_lapa                 = [http://www.ataturkairport.com/ ataturkairport.com]
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 18L/36R
| r1-length-f                = 9,843
| r1-length-m                = 3,000
| r1-surface                 = Betons
| r2-number                  = 18R/36L
| r2-length-f                = 9,843
| r2-length-m                = 3,000
| r2-surface                 = Betons
| r3-number                  = 05/23
| r3-length-f                = 8,530
| r3-length-m                = 2,600
| r3-surface                 = Betons
| pasazieru_skaits           = 29,812,888 ([[2009. gads|2009]])
| lidojumu_skaits            =
| krava                      = 766,221 ([[2008. gads|2008]])
}}

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Maranta
| attēls = Maranta lietzei kz02.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Maranta lietzei''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Marantas
| ģints = Maranta
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Marantas''' (''Maranta'') ir [[marantu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] — no [[Meksika]]s līdz [[tropi]]em.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30019537-2|title=Maranta Plum. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-28|language=en}}</ref> Vairākas marantu sugas tiek audzētas kā [[Telpaugs|telpaugi]].

sentences: '''Lasīšana''' ir [[teksts|teksta]] uztveršana un saprašana pēc [[rakstzīme|rakstzīmēm]]. Neprasmi lasīt sauc par [[analfabētisms|analfabētismu]]. Lasīšanai atvēlētas publiskās telpas sauc par [[lasītava|lasītavām]]. Parasti tās atrodas [[Bibliotēka|bibliotēkās]].

sentences: (2) un [[Kuldīgas Sv. Trīsvienības katoļu baznīca|katoļu]] (3) baznīcas, rātsnams (4), zvēru dārzs (5) un [[Ventas rumba]] (Johana Georga Veiganda zīmējums). ]]

sentences:
garenprofils.]]
'''Ledus pacēlums''' ({{val|en|ice rise}}) ir skaidri iezīmēts paaugstinājums līdzenajā [[šelfa ledājs|šelfa ledāja]] virsmā, kas veidojas ledāja masai plūstot pāri [[okeāns|okeāna]] dibena pacēlumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.antarctica.ac.uk//apc/genericterms.html |title=Antarctic Place-names Committee. Generic Terms |access-date={{dat|2010|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101124185910/http://www.antarctica.ac.uk//apc/genericterms.html#i |archivedate={{dat|2010|11|24||bez}} }}</ref> Šādi paaugstinājumi veidojas [[kupols|kupola]] formā un parasti sasniedz 100 līdz 200 metru augstumu. Ledus pacēlumu pārvietošanās ātrums parasti ir ievērojami zemāks par šelfa ledāja pamatmasas pārvietošanās ātrumu. Ledus pacēlumi veidojas gan šelfa ledāju iekšienē, gan arī gan to fronti, kur tie var veidot permanentas [[ledus osta]]s.

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Interneta azartspēles''' ir mūsdienās populārākais{{Nepieciešama atsauce}} [[Azartspēles|azartspēļu]] spēlēšanas veids, kas cilvēkiem ļauj spēlēt kazino spēles - [[Spēļu automāts|spēļu automātus]], [[Totalizators|totalizatoru]], galda spēles un izlozes - no saviem mobilajiem telefoniem un datoriem, pat nepametot mājokli.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Svjatoslavs Fjodorovs
 |    vārds_orig = ''Святослав Фёдоров''
 |        attēls = Svyatoslav Nikolayevich Fyodorov, 1992.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
|       dz_gads = 1927
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Proskurova|3s=Hmeļnicka|td=Ukraina}}
 |        m_gads = 2000
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USSR}} →
{{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = [[oftalmoloģija|oftalmologs]], [[ķirurgs]]
politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
|   citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[oftalmoloģija]]
acs mikruķirurģija
|                grāds = medicīnas zinātņu doktors (1967)
|         darba_vietas = Starpnozaru zinatniski tehniskais komplekss "Acs mikroķirurģija"
|           akad_amats = profesors
PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1987)
Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1991)
Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995)
|           alma_mater = [[Rostovas Valsts medicīnas universitāte]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987)
[[Ļeņina ordenis]]
Darba Sarkanā karoga ordenis
Lomonosova Lielā zelta medaļa
|             piezīmes =
}}
}}
'''Svjatoslavs Fjodorovs''' ({{val|ru|Святосла́в Никола́евич Фёдоров}}; dzimis {{dat|1927|8|8}}, miris {{dat|2000|6|2}}) bija [[PSRS|padomju]] un [[Krievija|krievu]] ārsts [[oftalmoloģija|oftamologs]], medicīnas zinātņu doktors (1967), [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987), Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995). Pazīstams ar saviem izgudrojumiem acs mikroķirurģijā, [[keratotomija]]s procedūru veikšanu. Bija viens no pirmajiem, kas uzsāka attīstīt [[redzes lāzerkorekcija|redzes lāzerkorekciju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://bigenc.ru/medicine/text/4707672|title= Фёдоров Святосла́в Никола́евич|publisher= Большая Российская Энциклопедия|access-date= {{dat|2021|04|11||bez}}|archive-date= {{dat|2019|06|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190607135619/https://bigenc.ru/medicine/text/4707672}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ar hroma maisījumu samitrināts keramiskais filtrs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu
| attēls = Extremely loud and incredibly close film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Extremely Loud and Incredibly Close''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stīvens Doldrijs]]
| producents = [[Skots Radins]]
| scenārija autors = [[Ēriks Rots]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Tomass Horns]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Zoja Kaldvela]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|12|25}}
| ilgums = 129 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=extremelyloud.htm|title=Extremely Loud and Incredibly Close (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 26, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|55,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu"''' ({{val|en|Extremely Loud and Incredibly Close}}) ir 2011. gada ASV drāmas filma, kas balstīts uz Džonatana Safrana Foera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Doldrijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Sandra Buloka]], [[Tomass Horns]], [[Makss fon Sīdovs]], [[Vaiola Deivisa]], [[Džons Gudmens]], [[Džefrijs Raits]] un [[Zoja Kaldvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|25||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences: '''Apakšnodalījums''' ({{val|la|subdivisio}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no nodalījuma. Apakšnodalījums ir nākamā vienība zem [[Nodalījums (botānika)|nodalījuma]]. Zem nodalījuma atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]], vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakšnodalījums" lieto [[Botānika|botānikā]], bet [[Zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[apakštips (bioloģija)|apakštips]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Duburs''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sinoptiķis
| operators =
| attēls = Weather man.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| režisors = [[Gors Verbinskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Maikls Rispoli]]
* [[Gils Belouss]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''The Weather Man''
| studija = ''Escape Artists''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433961985/|title=The Weather Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sinoptiķis"''' ({{Val|en|The Weather Man}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Gors Verbinskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Maikls Keins]], [[Houpa Deivisa]], [[Maikls Rispoli]], [[Gils Belouss]] un [[Nikolass Holts]].

sentences: '''Dermatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[āda]]s uzbūvi un funkcijas, ārējās vides ietekmi uz ādu, kā arī ādas pārmaiņas, kas rodas [[Ādas slimības|ādas slimību]] un dažu iekšējo orgānu slimību gadījumos. Dermatoloģija cenšas noskaidrot ādas slimības jeb dermatožu cēloņus, patoģenēzi, klīniskās izpausmes, izstrādā [[diagnostika]]s un ārstēšanas metodes, kā arī profilaktiskos pasākumus. Dermatoloģija ir cieši saistīta ar citām medicīnas nozarēm, kā arī ar [[Histoloģija|histoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]] un [[Mikrobioloģija|mikrobioloģiju]].

sentences: '''Dendroklimatoloģija''' ir zinātne, kas pēta mijsakarību starp [[koks|koku]] gadskārtām un meteoroloģiskajiem elementiem — [[temperatūra|gaisa temperatūru]], [[nokrišņi]]em un [[Saule]]s spīdēšanas ilgumu. Šī zinātne veidojās uz citas zinātnes — dendrohronoloģijas — attīstības bāzes. Dendrohronologi nosaka mežu vecumu, izpētot koku gadskārtu gredzenus. Pēc adataino priežu, ozolu, lapegļu, egļu un ciedrupriežu gadskārtām [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Viduseiropa|Viduseiropā]] ir izdevies atjaunot klimata hronoloģiju par vairāk nekā 8000 gadu lielu laika periodu.

sentences: '''15. janvāris''' ir 15. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 350 dienas (351 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Mati''' ir tieva, elastīga struktūra, kas atrodas uz [[zīdītāji|zīdītāju]] ādas. Matu kopumu, kas atrodas uz ķermeņa, dēvē par '''apmatojumu''', savukārt dzīvniekiem dažreiz dēvē arī par '''[[spalva|spalvu]]''' vai '''kažoku'''. Tieši apmatojums ir viena no īpašībām, ar kuru zīdītāji atšķiras no citām dzīvnieku klasēm. [[Kukaiņi]]em uz ķermeņa danielam arī ir mazs matiņš, bet tiem ir pavisam cita veida struktūra. Savukārt [[augi|augu]] matiņus sauc par [[trihoma|trihomām]]. Ikdienā ar terminu "mati" saprot tikai apmatojumu, kas atrodas [[cilvēks|cilvēkam]] uz [[galva]]s.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Silvija Ģibiete
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Tulkošana|tulkotāja]]<br />literāte
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Silvija Ģibiete''' (dzimusi '''Čaibele''' 1946. gada 29. janvārī [[Rīga|Rīgā]]) ir vācu valodas [[Tulkošana|tulkotāja]], literāte, [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2008. gada).

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vardarbības pēctecība
 | oriģinālnos = ''A History of Violence''
 |      attēls = History of violence.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Vigo Mortensens]]
* [[Marija Bello]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Eštons Holmss]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[BenderSpink]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|5|16|Kannas|2005|9|23|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/history-violence-2005-1|title=A History of Violence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=historyofviolence.htm|title=A History of Violence (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vardarbības pēctecība"''' ({{val|en|A History of Violence}}) ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences: '''Amilāze''' ir [[ferments]], kas [[katalīze|katalizē]] cietes [[hidrolīze|hidrolīzi]] ar [[cukurs|cukura]] veidošanos. Amilāze atrodas [[cilvēks|cilvēku]] un dažu citu [[zīdītājs|zīdītāju]] [[siekalas|siekalās]], kur tā uzsāk [[uzturvielas|uzturvielu]] [[Šķelšana|šķelšanu]]. Barība, kuras sastāvā ir daudz [[ciete]]s un maz cukura, piemēram [[rīsi]] un [[kartupeļi]], var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. [[Aizkuņģa dziedzeris]] un [[siekalu dziedzeri]] izdala tādu amilāzi ([[alfa amilāzi]]), kas hidrolizē barības cieti [[Disaharīdi|disaharīdos]] un [[trisaharīdi|trisaharīdos]], kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem [[glikoze|glikozē]], lai apgādātu ķermeni ar [[enerģija|enerģiju]]. Daži [[augi]] un [[baktērijas]] amilāzi var arī izstrādāt. [[Diastāze|Diastātiski]] amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.<ref name="Hill1970"/><ref name="Silverman2002"/><ref name="Stenesh1998"/><ref name="Meyers1995"/>

sentences: '''Tembrs''' jeb [[Skaņa|skaņas]] nokrāsa ir īpašība, pēc kuras atšķir vienāda augstuma skaņas, kuras var būt dažādu [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]] vai cilvēka [[balss]] radītas. Tembrs ir nosacīts [[jēdziens]], jo skaņas uztvere ir subjektīva. Skaņas [[svārstības]] tikai retos gadījumos mēdz būt [[Harmoniskās svārstības|harmoniskas]], visbiežāk to raksturs ir komplicēts, līdz ar to skaņas tembru nosaka svārstību sastāvs. Katra cilvēka balsij ir individuāls tembrs. Skaņas tembrs var būt vēss, silts, spalgs, griezīgs, samtains, metālisks, sulīgs, spožs u.c.

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica agrestis<small> L.</small>|attēls=Veronica agrestis kz05.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica agrestis|suga_lv=Lauka veronika|kategorijas=nē}}'''Lauka veronika''' (''Veronica agrestis'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Tās sākotnējais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Eiropas vidiene]] un [[Dienvideiropa]], taču mūsdienās tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un citos kontinentos, tostarp ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — [[Tīrums|tīrumos]] un [[Atmata|atmatās]], dārzos, sētos zālājos un dažādās nezālienēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-agrestis-l/|title=lauka veronika - Veronica agrestis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-24}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
[[File:Williamsonturn.png|thumb|Viljamsona apgrieziens.]]
[[File:Andersonturn.png|thumb|Andersona apgrieziens.]]
[[File:Scharnowturn.png|thumb|Šarnova apgrieziens.]]
'''Glābšanas manevrs''' ir viens no vairākiem kuģa manevriem, kurus parasti veic, tiklīdz tiek pamanīts [[cilvēks aiz borta]]. Lai manevrētu kuģi pēc iespējas tuvāk pār bortu pārkritušajam cilvēkam, izmanto '''Viljamsona''', '''Andersona''', '''Šarnova''' un citus apgriezienus.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roza Luksemburga
|          vārds_orig = Rosa Luxemburg
|              attēls = Rosa Luxemburg.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Roza Luksemburga ap XX gs. sākumu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Zamosca]], [[Kongresa Polija]], {{RUS}}<br />(tagad {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Zamosca]], [[Varšava]], [[Cīrihe]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]]
|       darbības_gadi = 1886 - 1919
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roza Luksemburga''' ({{val|de|Rosa Luxemburg}}, {{val|pl|Róża Luksemburg}}; dzimusi {{dat|1871|03|05}} kā Rozālija Luksemburga (''Rosalia Luxemburg''); mirusi {{dat|1919|01|15}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes kreisi noskaņota [[Krievija]]s ([[Polija]]s) un [[Vācija]]s [[marksisms|marksisma]] teorētiķe un politiskā darbiniece. Darbojusies šādās politiskajās partijās - [[Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātija|Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātijā]] (''Socjaldemokracja Królestwa Polskiego i Litwy''), [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Sozialdemokratische Partei Deutschlands'', SDPV), [[Neatkarīgā Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Neatkarīgajā Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands'') un [[Vācijas Komunistiskā partija|Vācijas Komunistiskajā partijā]] (''Kommunistische Partei Deutschlands''). Nogalināta, apspiežot [[Spartaka līgas sacelšanās|Spartaka līgas sacelšanos]] [[Berlīne|Berlīnē]] 1919. gadā.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hausrotschwanz_Brutpflege_2006-05-21-05.jpg
| att_nosaukums = Eiropas pasugas
''P.o. gibraltariensis'' tēviņš
| att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta=Muscicapidae
| dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
| ģints =Phoenicurus
| ģints_lv =Erickiņi
| suga = Phoenicurus ochruros
| suga_lv = Melnais erickiņš
| binomial =Phoenicurus ochruros ([[Samuel Gottlieb Gmelin|Gmelin]], 1774)
|   kategorijas = nē
}}
'''Melnais erickiņš''' (''Phoenicurus ochruros'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ēriks Emanuēls Šmits
|         vārds_orig = ''Éric-Emmanuel Schmitt''
|             attēls = Eric-Emmanuel Schmitt 20100330 Salon du livre de Paris 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Ēriks Emanuēls Šmits grāmatu salonā Parīzē 2010. gada 30. martā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1960
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = ''[[Sainte-Foy-lès-Lyon]]'', [[Rona (departaments)|Rona]], [[Francija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Beļģija]]
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, scenārists
| rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|            periods = no 1991. gada
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Pilāta evaņģēlijs]]",
"[[Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi]]",
"[[Oskars un rozā dāma]]",
"[[Kad es biju mākslas darbs]]"
|        ietekmējies = [[Semjuels Bekets]], [[Žans Anuī]], [[Pauls Klodē]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]'', 1985;
[[Ph.D.]], 1987.
|        apbalvojumi = [[Francijas Akadēmija]]s Lielā teātra balva (2001)
[[Gonkūra prēmija]] (2010)
|           piezīmes =
|        kategorijas = né
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences: '''Nemejas spēles''' (sengr. ''Νεμέων Αγώνων'') ir [[sacensības]] [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]], kas tika rīkotas [[Nemejas ieleja|Nemejas ielejā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]] pie Zeva tempļa, un bija veltītas [[Zevs|Zevam]], līdzīgi kā [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]. Šīs spēles tika uzskatītas par vienām no četrām panhellēniskajām spēlēm, un tika rīkotas gadu pirms vai gadu pēc Olimpiskajām spēlēm.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Marčikitas ezers
|attēls=Laguna Mar Chiquita.jpg
|map = Argentīna
| plat_d=30 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=62 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{ARG}}
|platība=5770
|garums=140
|Vid_dziļums=3—4
|Max_dziļums=19
|tilpums=2,39
|augstums_vjl=70—71
|izteka=beznoteces
|baseins=37 570
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Miramara]]
}}
<mapframe text="Marčikitas ezers" width=290 height=290 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q782399"
}
</mapframe>
'''Marčikitas ezers''' ({{val|es|Mar Chiquita}} — ‘mazā jūra’), līdz 19. gadsimta vidum — '''Ansenusas jūra''' (''Mar de Ansenuza''), ir [[sālsezers]] [[Argentīna]]s vidienē, [[Kordovas province|Kordovas provincē]]. Lielākais dabiskais sālsezers Argentīnā. Piektais lielākais beznoteces ezers pasaulē.

sentences:
, kas darbina pašas sevi]]
'''Mūžīgais dzinējs''' ({{val-la|perpetuum mobile}}) ir [[Hipotēze|hipotētiska]] ierīce, kas pēc iedarbināšanas visu laiku ražotu [[enerģija|enerģiju]].<ref name="AkadTerm"/> Šādas [[Mašīna|ierīces]] ideja radās pirms vairākiem simtiem gadu, tomēr [[Pētniecība|pētījumi]] un [[Eksperiments|eksperimenti]] pierādīja šādas ierīces neiespējamību. Šādas ierīces esamība ir pretrunā ar [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]], [[pirmais termodinamikas likums|pirmo]] un [[Otrais termodinamikas likums|otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences: '''Progresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] pieaug, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Progressive Webster] {{angliski}} (4b): increasing in rate as the base increases (a progressive tax)</ref><ref>[http://www.bartleby.com/61/69/P0586900.html American Heritage] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090209142138/http://bartleby.com/61/69/P0586900.html |date={{dat|2009|02|09||bez}} }} {{angliski}} (6). Increasing in rate  as the taxable amount increases.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-375969.html Britannica Concise Encyclopedia]  {{angliski}} Tax levied at a rate that increases as the quantity subject to taxation increases.</ref><ref>[http://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax Princeton University WordNet] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200517233701/https://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax |date={{dat|2020|05|17||bez}} }} {{angliski}} (n) progressive tax (any tax in which the rate increases as the amount subject to taxation increases)</ref> Vārds "progresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme progresē no zemas uz augstu, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] ir mazāka par [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļu likmi]]. Progresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāda veida nodokli ievieš, lai samazinātu [[nodokļu slogs|nodokļu slogu]] cilvēkiem ar mazāku maksātspēju. Progresīvais nodoklis šo slogu pārnes uz iedzīvotājiem ar lielāku maksātspēju. Progresīvajam nodoklim pretējais ir [[regresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme samazinās, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zvins
| attēls       = Zwin 44.jpg
| paraksts     = Zvins
| karte        =
  | vietaskarte          = Beļģija#Nīderlande#Eiropa
  | alt_karte =
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      =
| relief=yes
| vieta        = {{vieta|Beļģija|Rietumflandrija}}
{{vieta|Nīderlande|Zēlande (province)}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Ziemeļjūra]]
| plat_d=51 | plat_m=21 | plat_s=50 | plat_NS=N
| gar_d=03 | gar_m=21 | gar_s=12 | gar_EW=E
| platība      = 1,58
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
| citas_daļas     =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Zvins (Zwin)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 530 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/328 328]
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|ezeru Vecpiebalgas novadā|Sivēns (ezers)|kāršu spēli|cūkas (kāršu spēle)}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sow with piglet.jpg
| att_nosaukums =[[Mājas cūka]] (''Sus scrofa domestica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| apakškārta=Nonruminantia
| apakškārta_lv=Neatgremotāju apakškārta
| dzimta =Suidae
| dzimta_lv =Cūku dzimta
| ģints =Sus
| ģints_lv =Cūkas
| binomial =Sus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''D.O.A.''
| operators =
| attēls = D.O.A. (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rudolfs Mate]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Pamela Britone]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''D.O.A.''
| studija = * ''Harry Popkin Productions''
* ''Cardinal Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|4|21}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''D.O.A.''''' ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rudolfs Mate]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]] un [[Pamela Britone]].

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators =
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Chamaenerion
| attēls = Katwijk - Wilgenroosje (Chamaenerion angustifolium).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Šaurlapu ugunspuķe]] (''Chamaenerion angustifolium'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Onagraceae
| dzimta_lv = Naktssveču dzimta
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Ség.
| ģints = Chamaenerion
| ģints_lv = Ugunspuķes
}}'''Ugunspuķes''' (''Chamaenerion'') ir [[naktssveču dzimta]]s ģints. Dažreiz ugunspuķu sugas tiek klasificētas [[Kazrozes|kazrožu ģintī]] (''Epilobium'').<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Systematic botany monographs - Revised classification of the Onagraceae|last=Wagner|first=Warren L.|year=2007|isbn=978-0-912861-83-8|url=https://repository.si.edu/bitstream/handle/10088/7611/bot_Wagner_et_al_2007-Onagraceae-sm.pdf|last2=Hoch|first2=Peter C.|last3=Raven|first3=Peter H.}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oskars Frīdrihs Borkovskis
 |    vārds_orig = ''Oskar Friedrich Borkowsky''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1872
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1945
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = jurists, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Oskars Frīdrihs Borkovskis''' ({{val|de|Oskar Friedrich Borkowsky}}, 1872—1945) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] jurists un politiķis.

sentences: '''Faluņguns''' ({{zh|s=法轮功|t=法輪功|p=Fǎlún Gōng}}, burtiski — ‘Likuma rata piekopšana’) jeb '''Faluņdafā''' ({{zh|s=法轮大法|t=法輪大法|p=Fǎlún dàfǎ}}, burtiski — ‘Likuma rata lielais likums’) ir uz [[ciguns|ciguna]] balstīta eklektiska mācība, kura apvieno elementus no [[budisms|budisma]], taidzicjuaņa, [[daoisms|daoisma]] un [[kristietība]]s. Tās sekotāji šo praksi sauc par "dvēseles un dzīves pašpilnveidošanās ceļu", jo t.s. ''Faluņdafā'' (''Visuma Likums'') ietverot sevī divas Visumā it kā eksistējošās sistēmas — [[Buda]]s un [[Dao]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bērzaunes pagasts
| karte             = Bērzaunes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Bērzaunes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Bērzaunes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bērzaunes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs2           = [[Sauleskalns (Bērzaunes pagasts)|Sauleskalns]]
| platība           = 117,31
| iedzīvotāji       = 1563<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1563 / 117.31 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.berzaune.lv
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1952 Winter Olympics|1952. gada Ziemas Olimpiskās spēles}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Zempera opera
| attēls           = Semperoper at night.jpg
| attēla apraksts  = Zempera opera naktī
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Theaterplatz 2
 01067 Dresden
| pilsēta          = [[Drēzdene]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = Gotfrīds Zempers (1841)
 Manfrēds Zempers (1878)
 Volfgangs Henšs (1977)
| dibināšanas gads = 1719
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Ulrike Heslere
| lielā zāle       = 1323
| zāle1            = Mēģinājumu zāle
| zāle1_vietas     = 200
| mājas lapa       = [http://www.semperoper.de/ www.semperoper.de/]

sentences: '''Klaviermūzika''' ir kopējs [[mūzika]]s apzīmējums, ko izpilda uz [[klavieres|klavierēm]]. Klaviermūzika sāka attīstīties ap [[18. gadsimts|18. gadsimta]] vidu. Klavieres, kā [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]], [[Izgudrojums|izgudroja]] ap 1700. gadu, un tās ātri ieguva popularitāti un izplatību [[Eiropa|Eiropā]]. Ar klavieru attīstību un uzlabojumiem, [[Mūziķis|mūziķi]] sāka komponēt speciālas kompozīcijas klavierēm.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Solsberi katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = SalisburyCathedral-wyrdlight-EastExt.jpg
| image_size            =
| caption               = Solsberi katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Solsberi katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.064722
| longd                 = -1.7975
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Viltšīra|Solsberi}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1220. gads
| year_completed        = 1320. gads
| length                = 135 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 123 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Solsberi katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q390150"
}
</mapframe>

sentences: {{Commonscat|Sports in Uganda|Sports Ugandā}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{apvienot|Negaiss}}
'''Pērkona negaiss''' ir [[Parādība|dabas parādība]], kad spēcīgas [[Gaiss|gaisa]] strāvas izraisa [[Mākoņi|mākonī]] [[lietus]] lāšu un [[krusa]]s graudu sadursmes, radot [[Elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]]. Starp lādiņiem uzzibsnī milzīga dzirkstele — [[zibens]], kas parasti nesasniedz zemi. Elektriskā izlāde var būt starp [[Negaiss|negaisa]] mākoni un zemes virsmu, starp diviem mākoņiem vai starp atsevišķām viena mākoņa daļām, tomēr zibens var rasties visur, kur veidojas [[elektriskais lauks]] — arī [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirdumā]], [[Atombumba|atombumbu]] izmēģinājumos, [[Sniega vētra|sniega]] un [[Smilšu vētra|smilšu vētrās]]. No milzīgā [[Siltums|siltuma]], kas izdalās zibens rezultātā, tuvējais gaiss strauji izplešas, izraisot pērkona dārdus. Negaisa mākoņi parasti veidojas mitrās, tveicīgās dienās, kad intensīvi iztvaiko liels daudzums [[ūdens]], kas spēcīgās augšup vērstās gaisa straumēs, kuru ātrums pārsniedz 200 km/h, veido masīvus (līdz 10 km augstus) ''Cumulonimbus'' mākoņus. Bieži šādus negaisus pavada spēcīgas [[lietusgāze]]s ar krusu un brāzmainu [[Vējš|vēju]]. Visbīstamākie ir tie negaisi, kas veidojas mitrās un tveicīgās vasaras dienās, kad [[temperatūra]] pārsniedz +30 °C, aukstās [[atmosfēras fronte]]s priekšpusē. Parasti šādi negaisi ir bargi, un ir iespējams novērot pat [[Virpuļviesulis|virpuļviesuli]].<ref name="nosaukums">{{tīmekļa atsauce|last1=LVĢMC|title=Pērkona negaiss|url=http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801|website=www.meteo.lv|accessdate=10.03.2016|date=Bez dat.|archive-date=05.04.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150405081433/http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Weathermay|title=Negaisu prognozēšana|url=https://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|website=www.weathermay.com|accessdate=08.03.2016|date=Bez dat.|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150103062957/http://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|archivedate=03.01.2015}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Hadroni''' (no {{val|el|ἁδρός}} (''hadrós'') — 'resns, smags, stiprs'), agrāk izdotā literatūrā arī '''adroni''' ({{val|ru|адро́ны}}), ir [[subatomāra daļiņa|subatomāras daļiņas]], kas spēj piedalīties [[stiprā mijiedarbība|stiprajā mijiedarbībā]]. Hadroni sastāv no [[kvarki]]em, kurus kopā saista [[gluons|gluoni]], tādēļ hadroni ir [[saliktās daļiņas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mads
| attēls                   = Mud poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mud''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džefs Nikolss]]
| producents               =
* [[Liza Mērija Falkone]]
* [[Sāra Grīna]]
* [[Ārons Raiders]]
| scenārija autors         = Džefs Nikolss
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Džeikobs Loflends]]
* [[Sems Šeperds]]
* [[Rīza Viterspūna]]
| mūzika                   = [[Deivids Vingo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Everest Entertainment]]''
* ''[[Brace Cove Productions]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|26|Kannu filmu festivāls|2013|4|26|ASV|}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mud-2012|title=Mud|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404171258/http://www.bbfc.co.uk/releases/mud-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]32,6 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mud.htm|title=Mud (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mads"''' ({{val|en|Mud}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefs Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Tajs Šeridans]], [[Džeikobs Loflends]], [[Sems Šeperds]] un [[Rīza Viterspūna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|26||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
[[File:Yetiscalp.JPG|thumb|Radījuma liecība]]
'''Sniega cilvēks''' jeb '''jetijs''' ir leģendārs, liels, [[cilvēkpērtiķi|cilvēkpērtiķu]] dzimtai tuvs radījums, kas, iespējams, apdzīvo kalnu reģionus [[Himalaji|Himalajos]] un [[Tibeta|Tibetā]].<ref>{{Grāmatas atsauce | last = Eberhart| first = George| title = Mysterious Creatures: A Guide to Cryptozoology| publisher = ABC-CLIO| year = 2002| page = 613| url = http://books.google.com/books?id=z9gMsCUtCZUC&pg=PA613| isbn = 9781576072837}}. {{en ikona}}</ref><ref name="sikkim">{{Grāmatas atsauce | last = McLeod| first = Michael| title = Anatomy of a beast: obsession and myth on the trail of Bigfoot| publisher = University of California Press| year = 2009| page = 54| url = http://books.google.com/books?id=_6FmjJYd13wC&pg=PA54| isbn = 9780520255715}}. {{en ikona}}</ref> Lai arī eksistē vairākas dokumentētas liecības par sniega cilvēku, tomēr mūsdienu [[zinātne]] tās uzskata par nepārliecinošām, un sniega cilvēks parasti tiek uzskatīts par [[leģenda|leģendu]].<ref name=bigfoot>{{Grāmatas atsauce |title=Bigfoot: The Yeti and Sasquatch in Myth and Reality |author=John Napier |year= 2005 |isbn=0-525-06658-6 |publisher=N. Abbot |location=London}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical condition|
| name          = Šmorla trūce
| image         = Roe-schmorl.jpg
| caption       = Šmorla trūces rentgena attēls mugurkaula jostas daļā
| pronounce     =
| specialty     =
| synonym       = Intraosseālā diska trūce
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
}}
'''Šmorla trūce''' ir [[Starpskriemeļu diski|starpskriemeļu diska]] [[Starpskriemeļu diski|pulposusa kodola]] izvirzījumi caur [[Skriemeļi|mugurkaula ķermeņa]] [[Skriemeļi|gala plāksni]] un nonāk blakus esošajā [[Skriemeļi|skriemelī]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] [[funkcija]]s '''grafiks''' <math>f</math> ir sakārtotu pāru kopums <math>(x, y)</math>, kur <math>f(x) = y.</math> Izplatītajā gadījumā, kur <math>x</math> un <math>f(x)</math> ir [[Reāls skaitlis|reāli skaitļi]], šie pāri ir punktu [[Dekarta koordinātu sistēma]]s  [[Plakne|divu dimensiju plaknē]] un tādējādi veido šīs plaknes apakškopu.

sentences:
{{infokaste+}}
. Likteņa zirgs (1887).]]
" lapa.]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Fudzi
| Photo                = Kodaki fuji frm shojinko.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Skats no Šojiko ezera puses
| karte                = Japāna
| paraksta_izvietojums =
| latd= 35|latm= 21|lats= 29|latNS= N
| longd= 138|longm= 43|longs= 52|longEW= E
| Augstums         = 3776
| Atrašanās vieta  = {{flaga|Japāna}} [[Japāna]]
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    = 1707.-1708. gadā
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''24. jūlijs''' ir gada 205. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (206. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 160 dienas.

sentences:
Piena Ceļa, [[Trijstūra galaktika|Trijstūra]] un [[Andromedas galaktika|Andromedas galaktiku]] sadursmei ([[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] koncepcija).]]
'''Lokālā galaktiku grupa''' ir galaktiku grupa, kurā ir vismaz 54 [[galaktika]]s (lielākā daļa no tām ir pundurgalaktikas), tai skaitā [[Piena Ceļš]]. Lokālās galaktiku grupas diametrs sasniedz 10 miljonus [[gaismas gads|gaismas gadu]]. Trīs lielākās Lokālās grupas galaktikas ir Andromedas galaktika, Piena Ceļš un [[Trijstūra galaktika]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 46.35
| motto =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Hilversum.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Gemeentehuishilversum.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 14
| lats = 00
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 10
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hilversum.nl/}}
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 90261
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ziemeļholande]]
| official_name = ''Hilversum''
| name = Hilversuma
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Hilversum vlag.svg
}}
'''Hilversuma''' ({{Val|nl|Hilversum}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 261 iedzīvotājs. Pilsēta atrodas 24 kilometrus no [[Amsterdama]]s.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ūdrīšu pagasts
| karte             = Ūdrīšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs2           = [[Augstkalne (Ūdrīšu pagasts)|Augstkalne]]
| platība           = 107,21
| iedzīvotāji       = 1724<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1724 / 107.21 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ūdrīšu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Krāslava]]s pilsētu, [[Izvaltas pagasts|Izvaltas]], [[Kombuļu pagasts|Kombuļu]], [[Krāslavas pagasts|Krāslavas]] un pa Daugavu ar [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastiem, kā arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Salienas pagasts|Salienas]] un [[Naujenes pagasts|Naujenes]] pagastiem.

sentences: [[Politika|Politikā]] termins '''opozīcija''' (no {{val|la|oppositio}} — pretstats, iebildums) apzīmē cilvēku grupu, kas nepiekrīt vairākuma viedoklim, uzskatiem vai politikai. Valsts politikā terminu opozīcija attiecina uz visām kustībām un partijām, kas iebilst pret politiskajiem spēkiem, kas vada valsti.<ref>[https://www.vie-publique.fr/fiches/23954-quelle-est-lutilite-de-lopposition-dans-une-democratie Site vie-publique.fr, page "Quelle est l’utilité de l’opposition dans une démocratie ?"]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ingrīda — pašiņu karaliene
| attēls                   = Ingrid Goes West.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ingrid Goes West''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Mets Spaisers]]
| producents               =
* [[Džareds Īens Goldmens]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Tims Vaits]]
* [[Trevors Vaits]]
* [[Ādams Mirelss]]
* [[Roberts Mirelss]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Brensons Smits]]
* Mets Spaisers
| galvenajās lomās         =
* [[Obrija Plaza]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Billijs Magnusejs]]
* [[Vaiets Rasels]]
* [[Poma Klementjeva]]
* [[O'Šea Džeksons jaunākais]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Star Thrower Entertainment]]''
* ''[[Mighty Engine]]''
* ''[[141 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Neon]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|8|11|ASV|2017|11|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017|title=Ingrid Goes West|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323151754/http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingridgoeswest.htm|title=Ingrid Goes West (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ingrīda — pašiņu karaliene"''' ({{val|en|Ingrid Goes West}}) ir 2017. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mets Spaisers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Obrija Plaza]], [[Elizabete Olsena]], [[Billijs Magnusejs]], [[Vaiets Rasels]], [[Poma Klementjeva]] un [[O'Šea Džeksons jaunākais]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Remiz pendulinus (Marek Szczepanek) zoom.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Remizidae
 |     dzimta_lv = Somzīlīšu dzimta
 |         ģints = Remiz
 |      ģints_lv = Somzīlītes
 |          suga = Remiz pendulinus
 |       suga_lv = Somzīlīte
 |      binomial = Remiz pendulinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
}}
'''Somzīlīte''' (''Remiz pendulinus'') ir [[somzīlīšu dzimta]]s (''Remizidae'') dziedātājputns, kas izplatīts plašā areālā [[Eirāzija]]s rietumdaļā. Reizēm ieklejo [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/22736148/0 |title=IUCN: Remiz pendulinus |access-date={{dat|2018|03|30||bez}} |archive-date={{dat|2018|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180413195603/http://www.iucnredlist.org/details/22736148/0 }}</ref> Izdala 4 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and allies, tits, penduline tits, 2018]</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas nacionālā administrācija
|        vietējais_nosaukums = <big>السلطة الفلسطينية</big>
''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Palestinian National Authority.svg
|              kartes_attēls = Zones A and B in the occupied palestinian territories.svg
|               valsts_himna = ''[[Fida'i]]''
|admin_center = [[Rāmalla]] {{small|([[Rietumkrasts]])}}
|valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Pagaidu {{small|(pusprezidentāla)}} valdība<ref>Elections have not been held since 2006 ({{cite web |title=The Palestinian Authority |url=http://topics.nytimes.com/topics/reference/timestopics/organizations/p/palestinian_authority/index.html}}).</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Salams Fajads]]
|         iedzīvotāju_skaits = 2 124 515<ref name="Ref_b">{{cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA – The World Factbook |publisher=cia.gov |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|05|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>c
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 126.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|                    IKP_PPP = $12,79 miljardi<ref name="Ref_b"/>
|              IKP_PPP_rangs =  –
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $2900<ref name="Ref_b"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = |HDI_change =   |                        HDI =  |HDI_ref = |                  HDI_rangs =
|       neatkarības_notikums = Dibināta
|         neatkarības_datums = 1994. gada 4. maijs
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS)<ref>According to Article 4 of the 1994 Paris Protocol ([http://www.mfa.gov.il/MFA/Peace+Process/Guide+to+the+Peace+Process/Gaza-Jericho+Agreement+Annex+IV+-+Economic+Protoco.htm]). The Protocol allows the Palestinian Authority to adopt additional currencies. In the [[West Bank]], the [[Jordānijaian dinar]] is widely accepted, while the [[Ēģipteian pound]] is often used in the [[Gaza Strip]].</ref>
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = {{unbulleted list|+970|+972}}
|                     domēns = {{unbulleted list|[[.ps]]|[[فلسطين.]]}}
|                   piezīmes =
}}
'''Palestīnas nacionālā administrācija''' ({{val|ar|السلطة الفلسطينية}}, ''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah'') ir autonoma administratīvi teritoriāla vienība, ''de facto'' [[Izraēla]]s valsts protektorāts ar pašpasludinātu centru [[Austrumjeruzaleme|Austrumjeruzalemē]]. Sadalīta divās teritoriālās vienībās: [[Gazas josla|Gazas sektorā]] un [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Phlebotomus pappatasi bloodmeal continue2.jpg
| att_nosaukums = ''[[Phlebotomus pappatasi]]''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Insecta
|      klase_lv = Kukaiņi
|     virskārta = Endopterygota
|  virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
|         kārta = Diptera
|      kārta_lv = Divspārņi
|    apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
|    infrakārta = Psychodomorpha
| infrakārta_lv = Kožodiņu infrakārta
|    virsdzimta = Psychodoidea
| virsdzimta_lv = Kožodiņu virsdzimta
|        dzimta = Psychodidae
|     dzimta_lv = Kožodiņi
|   apakšdzimta = Psychodidae
|      binomial = Phlebotominae <small>Róndani, 1840</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''''Phlebotominae''''' ir [[kožodiņu dzimta]]s apakšdzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 700 [[Suga|sugu]]. Šīs apakšdzimtas sugas ir vienīgās dzimtā, kas barojas ar [[Asins|asinīm]]. Tie ir mazi [[Divaspārņi|divspārņi]] ar matotu ķermeni un garām tievām kājām. Dažas sugas var būt [[Infekcija|infekciju]] [[Slimība|slimību]] vektori (pārnēsātāji). 70 sugas var inficēt cilvēkus ar tādām slimībām kā [[leišmanioze]], [[bartoneloze]] un [[kožodiņu drudža vīruss]], un tikai divām ģintīm pieder sugas, kas barojas ar [[Cilvēks|cilvēka]] asinīm, tās ir ''[[Phlebotomus]]'' un ''[[Lutzomyia]]''. Šos divspārņus var viegli atšķirt no citiem divspārņiem, it īpaši no citiem kožodiņiem, pēc [[Kukaiņu spārns|spārnu]] novietojuma virs ķermeņa miera stāvoklī vai barojoties ar asinīm. Spārnu novietojums atgādina latīņu burtu V. Tikai ''Phlebotominae'' mātītes sūc asinis.<ref name="LaneEtAl1993"/>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Valensija
 | official_name            = ''Valencia''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Panorama of Valencia City, Bukidnon 1.jpg
| image2                   = San Agustin Parish Church - Valencia.jpg
| image3                   = Robvalcity.jpg
| image4                   = Valencia City Aerial View.jpg
| image5                   = Alamay Falls.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bukidnon valencia.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Bukidnona]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1959
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 587.29
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 216546
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 54 | lats = 15 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 03 | longs = 34 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8709
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 634
 | website                  = {{URL|http://cityofvalencia.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gluvia1.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnida
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Solifugae
| kārta_lv =Solpugas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Ammotrechidae}}
* {{TaksoSaite|Ceromidae}}
* {{TaksoSaite|Daesiidae}}
* {{TaksoSaite|Eremobatidae}}
* {{TaksoSaite|Galeodidae}}
* {{TaksoSaite|Gylippidae}}
* {{TaksoSaite|Hexisopodidae}}
* {{TaksoSaite|Karschiidae}}
* {{TaksoSaite|Melanoblossidae}}
* {{TaksoSaite|Mummuciidae}}
* {{TaksoSaite|Rhagodidae}}
* {{TaksoSaite|Solpugidae}}
| kategorijas =nē
}}
'''Solpugas''' (''Solifugae'') ir [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgo]] [[Helicerāti|helicerātu]] kārta. Solpugas, tāpat kā [[skorpioni]], ir plēsīgi nakts [[dzīvnieki]], kas mīl sausumu, dzīvo tropos un mērenās joslas vissiltākajā daļā. [[Bioloģisks ķermenis|Ķermenis]] 8 mm - 5 cm, garš, dažreiz pat garāks. Barojas ar [[posmkāji]]em. Uzbrukumam izmanto spēcīgās [[heliceras]], kas izveido spīļu pāri un atrodas uz nepilnīgi attīstītajām galvkrūtīm. Tās pakaļējie trīs segmenti ir patstāvīgi. [[Pedipalpas]] pēc izskata atgādina kājas, to galos ir izvirzāms maisiņš. Tās izmanto gan kā [[lokomotorie orgāni|lokomotorus orgānus]], gan kā sīkā laupījuma tvērējorgānus. Elpo ar [[trahejas|trahejām]]. [[Vēders]] cilindrisks vai iegareni ovāls, ar desmit posmiem.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Mesavērdas nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = MesaVerdeNationalParkCliffPalace.jpg
| photo_caption = Klints pils
| map = USA
| relief = 1
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Kolorādo}}
| nearest_city = Kortesa
| lat_d = 37.183784
| long_d = -108.488687
| area = 21 240 ha
| established = {{dat|1906|06|29}}
| visitation_num = 572 329
| visitation_year = 2011
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1978 <small>(2. sesija)</small>
  | designation1_type = Kultūras
  | designation1_criteria = iii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/27 27]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Mesavērdas nacionālais parks''' ({{val|en|Mesa Verde National Park}}) ir [[nacionālais parks]] Montezumas apgabalā, [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Izveidots, lai aizsargātu nozīmīgus aizvēsturiskus klints mājokļus. 1978. gadā iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veiksmes atgriešanās
| operators =
| attēls = Reversal of fortune poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Barbē Šrēders]]
| producents = * [[Edvards Presmans]]
* [[Olivers Stouns]]
| scenārijs = [[Nikolass Kazans]]
| aktieri = * [[Džeremijs Aironss]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Rons Silvers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reversal of Fortune''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|9|12|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Veiksmes atgriešanās"''' ({{Val|en|Reversal of Fortune}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Barbē Šrēders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeremijs Aironss]], [[Glenna Klouza]] un [[Rons Silvers]]. Filma balstīta uz advokāta [[Alans Deršovics|Alana Deršovica]] 1985. gada grāmatu ''Reversal of Fortune: Inside the von Bülow Case''.

sentences:
(gaiši zaļā krāsā)]]
'''Rietumbaltkrievija''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Беларусь'') ir [[Baltkrievija]]s teritorijas vēsturiskais nosaukums, kas saskaņā ar 1921. gada [[Rīgas miera līgums|Rīgas miera līgumu]] tika nodota [[Polijas Otrā republika|Polijas Republikai]]. 1939. gadā tā tika pievienota [[Padomju Savienība]]i.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kūka
| attēls                   = Cake poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cake''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Daniels Bārnzs]]
| producents               =
* [[Bens Bārnzs]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kristīna Hāna]]
* [[Kortnijs Solomons]]
* [[Marks Kantons]]
| scenārija autors         = [[Patriks Tobins]]
| galvenajās lomās         =
* Dženifere Anistone
* [[Adriana Baraza]]
* [[Mamija Gamere]]
* [[Felisitija Hafmane]]
* [[Viljamss H. Meisijs]]
* [[Kriss Mesina]]
* [[Lūsija Punča]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Sems Vortingtons]]
| mūzika                   = [[Kristofers Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Freestyle Releasing]]''
* ''[[After Dark Films]]''
* ''[[Echo Films]]''
* ''[[Cinelou Films]]''
| izplatītājs              = ''Freestyle Releasing''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|9|8|Toronto kinofestivāls|2014|12|31|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cake-2014|title=Cake|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2020|09|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200918230248/https://www.bbfc.co.uk/releases/cake-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7-10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cake.htm|title=Cake (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kūka"''' ({{val|en|Cake}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Daniels Bārnzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Adriana Baraza]], [[Mamija Gamere]], [[Felisitija Hafmane]], [[Viljamss H. Meisijs]], [[Kriss Mesina]], [[Lūsija Punča]], [[Brita Robertsone]], [[Anna Kendrika]] un [[Sems Vortingtons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|8||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Karstie jupiteri'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author1=Andrejs Alksnis |author2=Zenta Alksne |year=2010. gada rudens |title=Karstie jupiteri un to ačgārnā kustība |journal=[[Zvaigžņotā Debess]] |publisher=[[Latvijas Zinātņu akadēmija]] un [[Latvijas Universitātes Astronomijas institūts]] |issue=209. izdevums |page=7.lpp |url=http://dspace.lu.lv/dspace/bitstream/handle/7/2793/zvaigznota-deness_2010_rudens.pdf#page=7}}</ref> ({{val|en|hot Jupiters}}) jeb '''pegasīdi''' (''pegasids'') ir [[Jupiters (planēta)|Jupiteram]] līdzīgas [[milzu planēta]]s, kuru [[orbīta]]s atrodas ļoti tuvu savām [[zvaigzne|zvaigznēm]].

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences: '''Saiešanas telts''', arī '''Tabernākuls''' saskaņā ar [[Tora|Toru]] bija izraēļu galvenā svētnīca periodā pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s līdz pat [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes tempļa]] uzcelšanai. Saiešanas telts celtniecības detaļas aprakstītas [[Otrā Mozus grāmata|Otrajā Mozus grāmatā]].

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|nosaukums=T-90 "Vladimir"
|attēls=
|virsraksts=T-90 parādē Maskavas Sarkanajā laukumā
|masa=46,5 t
|bruņas=kombinētā, pretmunīcijas, pusaktīvā
|primārais=
|sekundārais=
|dzinējs=dīzeļdzinējs<br />В-84МС vai В-92С2
|dzinēja_jauda=
|ātrums_uz ceļa=70 km/h
|zs_koeficents=
|maks. attālums=550 km
|augstums=2230 mm
|garums=6860 mm
|platums=3780 mm
|apkalpe=3
}}
'''T-90 "Vladimir"''' ({{val|ru|Т-90 «Владимир»}}) ir [[Krievija]]s kaujas pamat[[tanks]].

sentences:
{{cita nozīme|baznīcu|operu|Parīzes Dievmātes katedrāle (opera)}}
{{Infobox religious building
| building_name         =Parīzes Dievmātes katedrāle
| infobox_width         =
| image                 =NotreDameI.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_size              =
| map_caption           =
| location              ={{vieta|Francija|Parīze}}
| geo                   ={{Coord|48.8530|N|2.3498|E|display=inline,title}}
| latitude              =
| longitude             =
| religious_affiliation =[[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| heritage_designation  =1862
| leadership            =
| website               ={{url|http://www.notredamedeparis.fr}}
| architecture          =yes
| architect             =
| architecture_type     =Baznīca
| architecture_style    =Franču gotika
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =1163
| year_completed        =1345
| construction_cost     =
| specifications        =yes
| capacity              =
| length                = 128 m
| width                 = 69 m
| width_nave            =
| height_max            = 69 m (2 torņi)
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        = viena
| spire_height          = 90 m
| materials             =
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
}}
'''Parīzes Dievmātes katedrāle''' ({{val-fr|Notre-Dame de Paris}}) ir [[katedrāle]] Parīzē, [[Francija|Francijā]]. Ievērojams agrīnās [[gotiskā arhitektūra|gotiskās arhitektūras]] paraugs. [[Romas katoļu baznīca]]s Parīzes arhibīskapijas galvenā [[Baznīca (celtne)|baznīca]] un Parīzes arhibīskapa sēdeklis.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Pīrsona korelācijas koeficients''' , kas pazīstams arī kā '''r''', '''R''', vai '''''Pearson r''''', ir lineārā attiecību stipruma un virziena rādītājs starp diviem mainīgajiem lielumiem, kas ir to mainīgo lielumu kovariācija, kuri dalīti ar ražojumu, uz kuriem attiecas to standartnovirzes. Tas ir pazīstamākais un visbiežāk izmantotā korelācijas koeficienta veids; ja terminu “korelācijas koeficients” izmanto bez papildu kvalifikācijas, tas parasti attiecas uz Pīrsona produktu pieprasījuma korelācijas koeficientu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Omi''' var būt:
* [[Jukitaka Omi]];
* [[Jūsuke Omi]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bražciems
|attels             = [[File:Дачи в Приедайне.jpg|250px]]
|paraksts           = Vasarnīcas mežā pie Bražciema
|karte              = [[File:Bražciems location map.png|250px]]
|paraksts2          = Bražciema novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,9 km2
|iedzivotaju_skaits = 179 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
[[Varkaļu kanāls]]
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2010
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Grūba
| attēls            = Ieriķu upītes ūdenskritums.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Grūbas ūdenskritumi
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Asaru ezers|Asaru ezera]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kumada]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=8 | sāk_plat_s=59 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=9 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 11
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 21,9
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Kurmupe]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Grūba''' (saukta arī '''Grūbe''',<ref>{{USIK}}</ref> '''Ieriķupīte''', '''Melderupīte''', '''Ežupe''') ir [[Kumada]]s labā krasta pieteka [[Cēsu novads|Cēsu novadā]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Sākas [[Nītaures pagasts|Nītaures pagastā]] 1 km uz austrumiem no [[Asaru ezers|Asaru ezera]]. Tek pa [[Vidzemes augstiene]]s malas pauguraini. Lejpus [[A2|Vidzemes šosejas]] ir daļēji mākslīgi veidotu ūdenskritumu kaskāde (lielāko augstums ir 1,9 un 2,4 m). [[Grūbas ūdenskritumi]] kopā ar Ieriķu dzirnavezeru ir aizsargājams dabas objekts. Pietekas (labās): [[Žagarupe]], [[Kurmupe]]. Krastā apdzīvotā vieta [[Ieriķi]].

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences: '''Amerikas Savienoto Valstu Antarktikas programma''' ({{val|en|United States Antarctic Program}}, USAP) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] valdības organizācija, kas nodrošina, koordinē un pārrauga valsts darbības [[Antarktika|Antarktikā]]. Programmu finansē un pārvalda ASV valdības aģentūra [[Nacionālais Zinātnes fonds]] ''(National Science Foundation)''. Programmā katru gadu tiek iesaistīti ap 3000 ASV pilsoņu.<ref>[http://www.nsf.gov/od/opp/antarct/usap.jsp National Science Foundation. United States Antarctic Program]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences: '''Kunilings''' ({{val|la|cunnilingus}}, cēlies no ''cunnus'' — ‘sievietes ārējie dzimumorgāni’, ''lingere'' — ‘laizīt’) ir [[orālais sekss|orālā seksa]] veids, kurā tiek kairināti [[sieviete]]s ārējie [[dzimumorgāns|dzimumorgāni]] ([[klitors]], citas [[vulva]]s vai [[maksts]] daļas) ar [[mute|muti]], [[lūpas|lūpām]], [[mēle|mēli]].<ref name="Carroll">{{cite book|author =Janell L. Carroll|title =Sexuality Now: Embracing Diversity|isbn = 978-0-495-60274-3|publisher=[[Cengage Learning]]|year=2009|pages=265–267|accessdate=29 August 2013|url=http://books.google.com/books?id=5f8mQx7ULs4C&pg=PA265}}</ref><ref name="Weiten">{{cite book| authors = Wayne Weiten, Margaret A. Lloyd, Dana S. Dunn, Elizabeth Yost Hammer|title=Psychology Applied to Modern Life: Adjustment in the 21st century|isbn = 978-0-495-55339-7 |publisher=Cengage Learning|year=2008|page=422|accessdate=26 February 2011|url=http://books.google.com/books?id=Y6QRJb40C84C&pg=PA422&lpg=PA422}}</ref> Klitors ir seksuāli jutīgākā sievietes dzimumorgānu daļa, un tā stimulācija var izraisīt [[orgasms|orgasmu]].<ref name="Ellison">{{cite book |last=Rodgers |first=Joann Ellison|title=Sex: A Natural History |publisher=[[Macmillan Publishers|Macmillan]] |year=2003 |isbn=0805072810|pages=92–93|accessdate=September 4, 2014|url=http://books.google.com/books?id=eJutAwmKCPEC&pg=PA92}}</ref><ref name="=Greenberg ">{{cite book |last=Greenberg |first=Jerrold S. |first2=Clint E. |last2=Bruess |first3=Sarah C |last3=Conklin |title=Exploring the Dimensions of Human Sexuality |publisher=Jones & Bartlett Learning |isbn=978-0-7637-7660-2 |year=2010|pages=95–96 |accessdate=15 November 2012 |url=http://books.google.com/books?id=6b36v8JHznIC&pg=PA95}}</ref><ref name="Carroll2">{{cite book |last=Carroll |first=Janell L. |title=Sexuality Now: Embracing Diversity |publisher=[[Cengage Learning]]|pages=110–111|year=2012 |accessdate=12 September 2012|url=http://books.google.com/books?id=RY0n2CGS5EcC&pg=PT154 |isbn=978-1-111-83581-1}}</ref>

sentences: '''Geizers''' ir [[karstais avots]], kam raksturīga neregulāra karstā [[ūdens]] vai [[tvaiks|tvaika]] izšaušanās no [[Zeme]]s dzīlēm.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Geizeru uzbūvi pēta [[hidroģeoloģija]]. Geizeri atrodas tikai dažās vietās uz [[pasaule]]s un tie ļoti reti izšauj ūdens strūklu un līdz ar to, tā ir reta [[dabas parādība]]. Galvenokārt visi geizeru lauki atrodas netālu no [[vulkāns|vulkāniski]] aktīvajām teritorijām. Ūdens tiek uzsildīts aptuveni 2 kilometru dziļumā, kur tas saskaras ar karstiem [[ieži]]em. Pasaulē ir aptuveni 1000 geizeru, no kuriem puse atrodas [[Jeloustonas nacionālais parks|Jeloustonas nacionālajā parkā]].<ref>Glennon, J.A., 2007</ref> Geizeru vulkāniskā aktivitāte var mainīties vai arī rimties, jo notiek minerālu [[nogulsnēšanās]], kas geizeru nobloķē, blakus geizeru aktivitātes pastiprināšanās, [[zemestrīce|zemestrīču]] darbība vai arī cilvēku iejaukšanās.<ref>Bryan, T.S. 1995</ref>

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Krūtsgals
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Image       = African Breast SG.jpg
| Caption     =
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Latin       = papilla mammae
| Greek       =
| Precursor   =
| System      =
| Artery      =
| Vein        =
| Nerve       =
| Lymph       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Raimonds Cinovskis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 05
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jēkabs Cinovskis (1906—1984) ''Dr. biol.'' entomologs, citologs, bioloģiskās augu aizsardzības pamatlicējs, Ieva Cinovska (1909—)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tamāra (1926)
|          bērni = Baiba (1960)
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmija]], [[Nacionālais botāniskais dārzs]]
|     akad_amats = [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] vadītājs
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|        skolēni = Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Raimonds Cinovskis''' (1930—1998) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Dendroloģija|dendrologs]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] izveidotājs un vadītājs (1985—1998). ''Dr. biol.''

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     platums = 240px
|      attēls = Emoe.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Struthioniformes
|    kārta_lv = Strausveidīgie
|      dzimta = Casuariidae
|   dzimta_lv = Kazuāru dzimta
|       ģints = Dromaius
|    ģints_lv = Emu
|        suga = Dromaius novaehollandiae
|     suga_lv = Emu
|    binomial = Dromaius novaehollandiae
 ([[Latham]], 1790)
|   izplatība =
Emu izplatības areāls iekrāsots rozā krāsā.
|    sinonīmi = ''Dromiceius novaehollandiae''
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus atlanticus
| pasuga_lv=Atlasa savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus atlanticus
}}
'''Atlasa savvaļas ēzelis''' jeb '''Alžīrijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus atlanticus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') viena no pasugām.

sentences: '''Pašreizējā neto vērtība''' ({{val|en|net present value}} jeb ''NPV'') ir viens no [[investīcija|investīciju]] projektu efektivitātes novērtēšanas rādītājiem.<ref>Управление инвестициями / под общ. ред. В.В.Шеремета - Москва, Высшая школа, 1998</ref>

sentences: '''Akomodācija''' ({{val|fr|accomodation}}, no {{val|la|accomodatio}} — 'piemērošanās') ir [[acs lēca]]s spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, [[fokuss (optika)|fokusu]] jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

sentences: '''Tesmeņveidīgie mākoņi''' jeb '''maisveida mākoņi''' (''Mammatus, (mam)'') ir [[mākoņi]] ar nokareniem [[puslode]]s formas izspiedumiem to apakšdaļā. Šie izspiedumi tiecas uz leju līdzīgi tesmeņiem vai nokarenām kabatām. No tā radies mākoņu nosaukums ({{val|la|mamma}} — [[tesmenis]], [[krūts dziedzeris]]). Šādi mākoņi retumis novērojami [[gubu lietusmākoņi|negaisa mākoņu]] aizmugurē [[vasara]]s periodā. Tie veidojas, strauji izbeidzoties vertikālajām strāvām, kas atbildīgas par gubmākoņa plakanās apakšas un izliektās virsotnes rašanos — tad mākoņa apakšdaļa sāk nolaisties, veidojot uz leju vērstus izliekumus. Tesmeņveida forma var būt novērojama arī pie [[stratocumulus|slāņu gubmākoņiem]] un retāk [[spalvmākoņi]]em, ja tie rodas no negaisa mākoņa "laktas".

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2545''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2545''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|3|16|SK}} 18:28:10 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2544]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2547]]''
}}
'''''Kosmos-2545''''' (''Космос-2545'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tam ir ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 760. Tas orbītā tika palaists 2020. gada martā. ''Kosmos-2545'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 24.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Palau]] prezidenti''' kopš [[1981]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Kernijs''' var būt:

sentences: '''Molekulārie motori''' ir [[molekulārās mašīnas]], kas pārveido [[Enerģija|enerģiju]], parasti ķīmisko, mehāniskā [[Darbs (fizika)|darbā]]. Piemēram, daudzi no [[Olbaltumvielas|proteīniem]] veidoti molekulārie motori izmanto [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]] hidrolīzes rezultātā atbrīvoto [[Gibsa brīvā enerģija|brīvo enerģiju]], lai veiktu darbu.<ref>Bustamante C, Chemla YR, Forde NR, Izhaky D (2004). "Mechanical processes in biochemistry". Annu. Rev. Biochem. '''73''': 705–48. doi:10.1146/annurev.biochem.72.121801.161542. <nowiki>PMID 15189157</nowiki>.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūžīgā pusnakts
| attēls                   =  Dvd permanent midnight.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Permanent Midnight''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Velozs]]
| producents               =
* [[Džeina Hamšere]]
* [[Dons Mērfijs]]
| scenārija autors         = Deivids Velozs
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Stillers]]
* [[Elizabete Hērlija]]
* [[Marija Bello]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Šerila Lada]]
* [[Pīters Grīns]]
* [[Žanīna Garofalo]]
| mūzika                   = [[Daniels Lihts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Artisan Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|16|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/permanent-midnight-1998|title=Permanent Midnight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 30, 2019|archive-date={{dat|2019|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190630111120/https://bbfc.co.uk/releases/permanent-midnight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=permanentmidnight.htm|title=Permanent Midnight|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 30, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūžīgā pusnakts"''' ({{val|en|Permanent Midnight}}) ir 1998. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Džerija Stāla tāda paša nosaukuma autobiogrāfiju. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Deivids Velozs]]. Galvenās lomas atveido [[Bens Stillers]], [[Elizabete Hērlija]], [[Marija Bello]], [[Ouens Vilsons]], [[Šerila Lada]], [[Pīters Grīns]] un [[Žanīna Garofalo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|16||bez}}.

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Izpirkums
| operators =
| attēls = RansomPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta trilleris
| režisors = [[Rons Hauards]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Delrojs Lindo]]
* [[Lili Teilore]]
| mūzika = [[Džeimss Horners]]
| oriģinālnos = ''Ransom''
| studija = ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|11|8}}
| ilgums = 121 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|309,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3261761025/weekend/|title=Ransom |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Izpirkums"''' ({{Val|en|Ransom}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Rons Hauards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Renē Ruso]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Delrojs Lindo]] un [[Lili Teilore]].

sentences: '''Lopkopība''' ir [[lauksaimniecība]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[mājdzīvnieks|mājdzīvnieku]] audzēšanu, lai iegūtu [[dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktus]], piemēram, [[gaļa|gaļu]] (piemēram, no cūkām), [[piens|pienu]] (no govīm), [[vilna|vilnu]] (no aitām) utt.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
|nosaukums     = Gymnosporangium sabinae
|valsts        = Fungi
|nodalījums    = Basidiomycota
|klase         = Pucciniomycetes
|kārta         = Pucciniales
|dzimta        = Pucciniaceae
|ģints         = Gymnosporangium
|suga          = G. sabinae
|sinonīmi      =
*Gymnosporangium fuscum DC.
*Puccinia juniperi Pers.
*Roestelia cancellata Rebent.
|attēls        = Gymnosporangium_sabinae_fg03.JPG
|valsts_lv     = Sēnes
|nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
}}
'''Bumbieru-kadiķu rūsa''' ir slimība, kuru ierosina [[Patogēns|patogēnā]] sēne ''Gymnosporangium sabinae (Dicks.) G. Winter'' <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vaad.gov.lv/1/section.aspx/426|title=VAAD - Sākums|website=www.vaad.gov.lv|access-date=2018-11-27|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181121064920/http://www.vaad.gov.lv/1/section.aspx/426|archivedate=2018-11-21}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cabi.org/isc/datasheet/26229|title=Gymnosporangium fuscum (European pear rust)|website=www.cabi.org|access-date=2018-11-27|language=en|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190719194408/https://www.cabi.org/isc/datasheet/26229|archivedate=2019-07-19}}</ref>. ''G. sabinae'' inficē [[bumbieres|bumbieru]] (''Pyrus'') un [[kadiķi|kadiķu]] (''Juniperus'') [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] augus.<ref>Dervis S,. Dixon L., Doganlar M. 2010. Gall production on hawthorns caused by Gymnosporangium spp. in Hatay province, Turkey. Phytoparasitica, 38: 391-400.</ref> Bumbieru-kadiķu rūsa ir novērota galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], taču slimības ierosinātājs ir konstatēts arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>Yun H.Y., Rossman A.Y., Byrne J. 2009. First Report of Gymnosporangium sabinae, European Pear Rust, on Bradford Pear in Michigan. Plant disease, 93: 841.</ref> Bumbieru-kadiķu rūsa var radīt būtiskus ekonomiskus zaudējumus, jo infekcija var novest pie pāragras lapu nobiršanas<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://noverojumi.vaad.gov.lv/jaunumi/raksti/130-turpina-izplatities-bumbieru-kadiku-rusa|title=Integrētā augu audzēšana un kaitīgo organismu monitorings|website=noverojumi.vaad.gov.lv|access-date=2018-11-27|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181211164037/http://noverojumi.vaad.gov.lv/jaunumi/raksti/130-turpina-izplatities-bumbieru-kadiku-rusa|archivedate=2018-12-11}}</ref>, samazinot iegūto augļu ražu.

sentences:
'''Bronšteins''' var būt:
* [[Dāvids Bronšteins]] (''Давид Бронштейн''; 1924—2006) ― padomju šahists;
* [[Luiss Markoss Bronšteins]] (''Luis Bronstein''; 1946—2014) ― Argentīnas šahists;
* [[Ļevs Trockis]] (''Лев Тро́цкий''; īstajā vārdā '''Leiba Bronšteins''' (''Лейба Бронштейн''); 1879—1940) ― Krievijas revolucionārs.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Bataanas Nāves maršs
|partof=[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]], [[Bataanas kauja]]s
|image= File:The March of Death. Along the March (on which) these prisoners were photographed, they have their hands tied behind... - NARA - 532548.tif
|caption=
|date=1942. gada aprīlis
|place= no [[Bataana]]s līdz [[Kapasa]]i, [[Lusona]], [[Filipīnas]]
| coordinates =
|result=
|combatant2=
|commander1=
|commander2=
|strength1=
|strength2=
|casualties1= Patiesais skaits nav zināms, bojā aizgājuši no 5500 līdz 18650 karagūstekņi.
|casualties2=
}}
'''Bataanas Nāves Maršs''' bija kara noziegums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara laikā]], ko pastrādāja [[Japānas Impērijas armija]] 1942. gadā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Tā bija vardarbīga [[karagūsteknis|karagūstekņu]] pārvietošana, kuras laikā tie tika visādos veidos pazemoti un [[spīdzināšana|spīdzināti]], tā dēļ lielākā daļa no viņiem gāja bojā.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Vizlas lejteces atsegumi
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Dolomīta_krasts_-_Guntars_Mednis_-_Panoramio.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.433701 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.350107 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Coord|39|19|44|N|76|37|13|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|image_name=Johns Hopkins University's Academic Seal.png
|image_size=225px
|caption =
|name=Džonsa Hopkinsa Universitāte
|motto=''[[Veritas vos liberabit]]''
|mottoeng=
|established={{dat|1876}}
|type=Privāta
|calendar=Ceturksnis
|president=[[Ronalds Denjelss]]
|provost=[[Roberts Lībermans]]
|location={{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
|faculty=3 100 (pilna laika)<ref name="JHU_Glance">{{tīmekļa atsauce|title=At a Glance|url=http://www.johnshopkins.edu/glance/index.html|publisher=Johns Hopkins University|accessdate=2008-04-15}}</ref>
|staff=15 000 (pilna laika)<ref name=JHU_Glance/>
|undergrad=6023<ref name="College Navigator">{{tīmekļa atsauce |url=http://nces.ed.gov/collegenavigator/?q=johns+hopkins&s=all&id=162928#enrolmt |title=College Navigator entry for Johns Hopkins University |publisher=[[National Center for Education Statistics]] |year=2013 |accessdate=September 16, 2013}}</ref>
|postgrad=14 848<ref name="College Navigator" />
|free_label=Laikraksts
|free=''[[The Johns Hopkins News-Letter]]''
|endowment={{ASV dolārs|2,99 miljardi}} (2013)<ref>As of June 30, 2013. {{tīmekļa atsauce|url=http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf|title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2013 Endowment Market Value and Change in Endowment Market Value from FY 2012 to FY 2013|publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute|accessdate=January 29, 2014|format=PDF|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140201190959/http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf|archivedate={{dat|2014|02|01||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140201190959/http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf |date={{dat|2014|02|01||bez}} }}</ref>
|nobel_laureates=32<ref name="Nobel Prize Winners">{{tīmekļa atsauce|title=Nobel Prize Winners|url=http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm|author=jhu.edu|year=2007|accessdate=2007-06-11|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140208002151/http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm|archivedate=2014-02-08}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140208002151/http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm |date=2014-02-08 }}</ref>
|website={{URL|http://www.jhu.edu/|jhu.edu}}
|logo=
}}
'''Džonsa Hopkinsa Universitāte''' ({{val|en|The Johns Hopkins University}}) ir privāta uz pētniecību orientēta [[universitāte]], kas atrodas [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda|Mērilendas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Universitāte tika dibināta {{dat|1876|1|22||bez}}, nosaukta tās labdara, [[filantropija|filantropa]] Džonsa Hopkinsa (''Johns Hopkins'') vārdā.

sentences:
diriģē (1941)]]
'''Maestro''' (no {{val|it|maestro}}, ar nozīmi 'meistars' vai 'skolotājs')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |title=Online Etymology Dictionary |access-date=2009-10-11 |archive-date=2011-09-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110923075603/http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |dead-url=no}}</ref> ir cieņas goda nosaukums. Šo terminu visbiežāk lieto Rietumu [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un [[opera]]s kontekstā, kas atbilst [[itāļu valoda]]s mūzikas terminu plašajam pielietojumam.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sautvorkas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Northwest_View_of_Southwark_Cathedral_(01).jpg
| image_size            =
| caption               = Sautvorkas katedrāle
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Sautvorkas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.506111
| longd                 = -0.089722
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Sautvorka}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]], [[kolēģijas baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]], [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1106. gads
| year_completed        = 1897. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Sautvorkas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q922967"
}
</mapframe>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Datu privātums''' ir jēdziens, kas attiecināms uz [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģijām]] (IT) un tiek saistīts ar to, kādus '''personas datus''' [[organizācija]] vai [[persona]] caur [[Datorsistēma|datorsistēmu]] var glabāt un nodot trešajām pusēm. Privātums nozīmē tiesības izvēlēties, kam ļaut zināt par savu dzīvi, darbību un saziņu. Privātums var tikt iedalīts vairākos veidos — Personas, Teritorijas, Kompānijas un Digitālais privātums.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Benjamins fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Benjamin von Bergmann''
|              attēls = Benjamiņš Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1772
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Amatas pagasts|Āraiši]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1856
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Blusu muiža (tagad [[Cēsis]], {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 50
|lv = piecdesmit
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''F-4 Phantom II''
|attēls               = Attēls:F-4B VMFA-314 1968.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = {{USA}} un 11 citas
|ražotājs             = {{USA}}
|dizaineris           = ''McDonnell Aircraft'' /<br />''McDonnell Douglas''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1958|05|27}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = 5195
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}
'''''McDonnell Douglas F-4 Phantom II''''' ir divvietīgs divu dzinēju tālas darbības [[virsskaņas ātrums|virsskaņas]] reaktīvais [[iznīcinātājs]], ko [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēku]] vajadzībām izstrādāja ''[[McDonnell Aircraft]]''. 1960. gadā tas stājās [[ASV Jūras kara flote]]s servisā. Pateicoties tā lielajām piemērošanas spējām, drīz vien to sāka lietot arī [[ASV Jūras kājnieku korpuss]] un [[ASV Gaisa spēki]], kur jau 1960. gadu vidū tas kļuva par visvairāk lietoto iznīcinātāju.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
. gadā]]
'''Kukluksklans''' ({{val|en|Ku Klux Klan}}; saīsinājumā '''KKK''') ir nosaukums vairākām vēsturiskām un šobrīd pastāvošām [[rasisms|rasistiskām]] organizācijām [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kuras par savu darbības mērķi ir izvirzījušas ar vardarbību un iebiedēšanu aizsargāt un sekmēt baltādaino amerikāņu intereses. Pirmās šādas organizācijas parādījās ASV dienvidu štatos. Tās ātri skaitliski pieauga un sasniedza lielu vērienu. Viņi izveidoja īpašu ietērpu, kas sastāvēja no baltas mantijas, maskas un konusveida galvassegas. KKK izmantoja [[terorisms|terorismu]], [[vardarbība|vardarbību]], nolinčošanu un slepkavošanu pret [[afroamerikāņi]]em, [[ebreji]]em un citām [[mazākumgrupa|mazākumgrupām]], kā arī lietoja iebiedēšanu pret [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcu]] un arodbiedrībām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2547''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2547''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          = 15L
| Īpašnieks              =
| operators              = ''[[Roskosmos]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|10|25|SK}} 19:08:42 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 962 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 19 100 km
| Periapsīda             = ~ 19 100 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2545]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2547''''' (''Космос-2547'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2020. gada oktobrī. Tam ir ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 705. Pavadonis tiks izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />
Tas ir trešais modernizēto pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-K]]'' aparāts.

sentences: '''Radikālais islāms''', islāmistu ekstrēmisti vai islāmistu radikāļi ir grupējumi, kas [[Islāms|islāma reliģijas]] pamatnostādnes interpretē un tiecas attiecināt līdz to galējībām, nesamierinoties ar kompromisiem pret citām uzskatu sistēmām. Radikālismu raksturo uzskats, ka, lai uzlabotu sabiedrības garīgo un arī materiālo stāvokli vai pastāvošo politisko iekārtu, izmaiņas ir jāveic pašos pamatos. Līdz ar to, ja nonākuši pie rīcības, nevis tikai sludināšanas, radikālie grupējumi savu ideju aizstāvēšanai un mērķa sasniegšanai nereti izmanto visas par iedarbīgām uzskatāmās metodes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/radik%C4%81lisms|title=radikālisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2021-12-13}}</ref> Radikālā islāma rezultāts ļoti bieži ir [[islāma terorisms]] vai džihādisms. Radikālisms nav nepieciešami saistīts ar [[Islāmisms|islāmismu]], kas ir politiskā islāma veids, vai ar islāma [[Fundamentālisms|fundamentālismu]].

sentences:
{{Infobox law enforcement agency
| agencyname       = Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija
| nativename       = Organisation internationale de police criminelle
| patch            =
| patchcaption     =
| logo             =
| logocaption      =
| badge            =
| badgecaption     =
| flag             =
| flagcaption      =
| image_size       =
| commonname       = Interpol
| abbreviation     = ICPO-INTERPOL
| motto            = ''Connecting police for a safer world''
| formed           = 1923. gada 7. septembrī
| preceding1       = Pirmais Starptautiskais kriminālpolicijas kongress (1914)
| preceding2       = Starptautiskā policijas konference (1922)
| preceding3       = Starptautiskā kriminālpolicijas komisija (1923)
| dissolved        =
| superseding      =
| employees        = 1 050 {{small|(2019)}}
| volunteers       =
| budget           = €142 miljoni {{small|(2019)}}
| legalpersonality =
| legaljuris       =
| international    = 195 dalībvalstis
| divname          =
| subdivname       =
| map              =
| mapcaption       =
| dmap             =
| sizearea         =
| sizepopulation   =
| governingbody    = Ģenerālā Asambleja
| governingbodyscnd =
| constitution1    = ICPO-INTERPOL Konstitūcija un vispārīgie noteikumi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014(14y2088)(or).pdf|title=General Regulations of the International Criminal Police Organization |work=Interpol, Office of Legal Affairs|year=1956|access-date=12 March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207104642/https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014%2814y2088%29%28or%29.pdf|archive-date=7 February 2016}}</ref>
| speciality1      = <!-- up to | speciality6 = -->
| overviewtype     =
| overviewbody     =
| headquarters     = [[Liona]], [[Francija]]
| hqlocmap         =
| hqlocmapsize     =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype        =
| sworn            =
| unsworntype      =
| unsworn          =
| multinational    = 114 {{small|(2019)}}
| chief1name       = [[Jirgens Stoks]]
| chief1position   = [[Ģenerālsekretārs]]
| chief2name       = [[Ahmeds Nasers Al Raisi]]
| chief2position   = [[Interpola Prezidents]]
| chief3name       = Sarka Gavrankova, Garba Baba Umars, Valdesī Urkīza
| chief3position   = Vice Prezidenti
| child1agency     = <!-- up to | child7agency = -->
| stationtype      = Nacionālie Centrālie Biroji
| stations         = 195
| programme1       = <!-- or | program1 = --><!-- up to | programme6 = or | program6 = -->
| activitytype     =
| activity1name    = <!-- up to | activity6name = -->
| anniversary1     = <!-- up to | anniversary6 = -->
| award1           = <!-- up to | award6 = -->
| website          = https://www.interpol.int/
| footnotes        = {{collapsible list|title=Valodas (4)|[[Angļu valoda]]|[[Arābu valoda]]|[[Franču valoda]]|[[Spāņu valoda]] }}
}}
{{cita nozīme|organizāciju|grupu|Interpol (grupa)}}
'''Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija''' ({{val|en|International Criminal Police Organization}}) jeb '''Interpols''' (''Interpol'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|title=INTERPOL|publisher=Lza.lv|accessdate={{dat|2012|8|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810143103/http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|archivedate={{dat|2014|08|10||bez}}}}</ref> ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta {{dat|1923|9|7||bez}} kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

sentences:
]]
Šī ir '''[[Donalds Tramps|Donalda Trampa]] filmogrāfija'''. Donalds Tramps ir amerikāņu aktieris, televīzijas personība, uzņēmējs un politiķis, kurš ir piedalījies desmit filmās un divpadsmit televīzijas seriālos. No 2017. gada janvāra līdz 2021. gada janvārim Tramps bija 45. [[ASV prezidents]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Glābēja katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Moscow July 2011-7a.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskavas centrs
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 36 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
* 1883 (oriģinālā baznīca)
* {{dat|2000|8|19|N|bez}}
| status                = Patriarha klosteris
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|www.xxc.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Konstantīns Tons]] (oriģinālā baznīca)
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 103 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Maskavas Kristus Glābēja katedrāle''' ({{val|ru|Кафедральный соборный храм Христа Спасителя}}) ir [[katedrāle]] [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Atrodas netālu no [[Maskavas kremlis|kremļa]]. Kopējais baznīcas augstums ir 103 metri, tādējādi šī ir augstākā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] baznīca. Patriarha klosteris.

sentences: '''Autotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''αὐτός'' (''autos'') — 'pats' un ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''producenti''' ir [[organisms|organismi]], kuri no vienkāršām [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] var sintezēt sarežģītus organiskus savienojumus, piemēram, [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[tauki|taukus]] un [[olbaltumvielas]]. Tas var notikt, izmantojot gaismas enerģiju ([[fotosintēze]]) vai iegūstot enerģiju no [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] ķīmisko reakciju ceļā ([[hemosintēze]]).

sentences:
pārbaude]]
'''Pediatrija''' ({{val-el|παῖς}}, ''pais'' — ‘bērns’; {{gree|ιατρεία}}, ''iatreía'' — ‘ārstēšana’) ir [[medicīna]]s nozare par [[bērns|bērnu]] un [[pusaudzis|pusaudžu]] slimībām un to ārstēšanu. [[Ārsts|Ārstus]], kas ir praktizējušies šajā nozarē, sauc par '''pediatriem'''. Pediatri novēro, vai bērns attīstās normāli un veic preventīvus pasākumus pret slimībām. Viens no šiem pasākumiem ir [[imūnsistēma]]s nostiprināšana. To parasti veic ar [[vakcīna|vakcīnu]] palīdzību. Pediatri stāsta arī [[vecāki]]em kā pareizi nodrošināt bērnam drošus apstākļus un par [[pareizs uzturs|pareizu uzturu]]. Pediatrija ir cieši saistīta ar bērnu un pusaudžu [[higiēna|higiēnu]] un [[pedagoģija|pedagoģiju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Nurse''
| operators =
| attēls = Night Nurse 1931 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, mistērija
| režisors = [[Viljams A. Velmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bārbara Stenvika]]
* [[Bens Laions]]
* [[Džoana Blondela]]
* [[Klārks Geibls]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Nurse''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| izdošana = {{Filmas datums|1931|8|8}}
| ilgums = 72 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Night Nurse''''' ir 1931. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Viljams A. Velmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bārbara Stenvika]], [[Bens Laions]], [[Džoana Blondela]] un [[Klārks Geibls]]. Filma ir balstīta uz Greisas Pērkinsas 1930. gada tāda paša nosaukuma romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://medhum.med.nyu.edu/view/12838|title=Night Nurse|website=medhum.med.nyu.edu|access-date=2024-02-24}}</ref>

sentences:
'''Reizināšana''' ir viena no četrām [[aritmētika]]s pamatdarbībām. Tā atbilst atkārtotai [[saskaitīšana]]i. Reizināšanas pretējā darbība ir [[dalīšana]]. Lielumi, kas tiek reizināti, tiek saukti par reizinātājiem, bet rezultāts — par reizinājumu. Skaitļa ''a'' reizināšana ar [[naturāls skaitlis|naturālu skaitli]] ''n'' atbilst atkārtotai [[saskaitīšana]]i:
:<math> a \times n = \underbrace{a + a + ... + a}_n = \sum_{i=1}^{n}a</math>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bandīts
| operators =
| attēls = Bandit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska kriminālfilma
| režisors = [[Elans Angars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošua Diamels]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Eliša Katberta]]
* [[Nestors Karbonels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bandit''
| studija = * ''Goldrush Entertainment''
* ''Yale Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Quiver Distribution''
* ''Redbox Entertainment''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|23}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Bandīts"''' ({{Val|en|Bandit}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Kanāda]]s biogrāfiska kriminālfilma, kuras režisors ir [[Elans Angars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošua Diamels]], [[Mels Gibsons]], [[Eliša Katberta]] un [[Nestors Karbonels]].

sentences: '''Samotrākes Nīke''' (pazīstama arī kā '''Spārnotā uzvara''') ir 2. gadsimta p.m.ē. skulptūra, kas tikusi atrasta [[Samotrāke]]s salā, [[Egejas jūra]]s ziemeļos. Skulptūra sastāv no [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu]] uzvaras dievietes [[Nīke]]s statujas un tās pamatnes, kas ir kuģa priekšgala formā. Kopējais tās augstums ir 5,57 m, pati Nīkes statuja ir 2,75 m augsta. Viena no nedaudzajām lielajām [[hellēnisms|hellēnisma]] statujām, kurai saglabājies oriģināls, nevis romiešu kopija.<ref name="louvre-explore" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences: {{Commonscat|Wars by country|Kari pēc valsts}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Zigmunts Baumans
|          vārds_orig = ''Zygmunt Bauman''
|              attēls = Zigmunt Bauman na 20 Forumi vydavciv.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Poznaņa]], {{POL}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 9
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Varšava]], [[Līdsa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[ētika]], [[politiskā filozofija]], [[socioloģija]]
|          alma_mater = [[Varšavas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Markss]], [[Makss Vēbers]], [[Georgs Zimmels]], [[Antonio Gramši]], [[Hanna Ārente]], [[Teodors Adorno]], [[Žaks Deridā]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[poļu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bogorijas ezers
|attēls=Lake bogoria2.jpg
| map = Kenija
| vieta        = {{KEN}}
| plat_d=0 | plat_m=15 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=6 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=34
|garums=34
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=10
|tilpums=0,18
|augstums_vjl=960
|izteka=Nav
|baseins=700
|valstis=[[Kenija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Bogorijas ezers''' ({{val-en|Lake Bogoria}}, agrāk ''Lake Hannington'') - [[sālsezers]] ar lielu [[sārms|sārmu]] saturu, atrodas [[Kenija]]s centrālajā daļā, ap 285 km ziemeļziemeļrietumos no [[Nairobi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Perhlorskābes struktūrformula un molekulas modelis

Pudele ar 60% perhlorskābi
|       citi nosaukumi = hlorpārskābe, ūdeņraža perhlorāts, ūdeņraža tetraoksohlorāts(VII)
|           CAS numurs = 7601-90-3
|      ķīmiskā formula = HClO4
|              molmasa = 100,46
|              blīvums = 1768
|  kušanas temperatūra = −17 °C ([[azeotrops maisījums|azeotropajam maisījumam]])
−112 °C (bezūdens vielai)
| viršanas temperatūra = 203 °C (azeotropajam maisījumam)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Perhlorskābe''' (HClO4) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +7. Perhlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]] un tā ir pati stiprākā no "parastajām" skābēm. Bezūdens (ja neskaita autodehidratācijas ūdeni) perhlorskābe ir bezkrāsains (ilgāk uzglabājot dzeltenīgs), gaisā stipri kūpošs šķidrums; tā ir ļoti nestabila un reaģētspējīga. Tomēr no visām skābekli saturošajām hlorskābēm perhlorskābe ir pati stabilākā. Tvaika veidā perhlorskābe pastāv monomēra formā, bet šķidrumā dimerizējas [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 290. lpp.</ref> Perhlorskābe neierobežoti jaucas ar ūdeni un veido dažāda sastāva [[hidrāti|hidrātus]]. Perhlorskābes un ūdens [[azeotropais maisījums]] satur 72%  perhlorskābes. Atšķaidīti perhlorskābes ūdens šķīdumi ir pavisam stabili, arī to oksidējošā iedarbība nav liela. Ļoti atšķaidītiem perhlorskābes šķīdumiem piemīt stipri skāba garša.<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 198. lpp. {{ru ikona}}</ref> Perhlorskābe šķīst [[fluors|fluoru]] un hloru saturošos organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]], piemēram, [[hloroforms|hloroformā]].  Perhlorskābes sāļus sauc par [[perhlorāti]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Ametists''' ({{val|el|αμεθυστoς}} — "a" ("ne") un "methuskein" ("piedzerties") — no ticējuma, ka akmens pasargās no reibuma) (SiO2) ir violeta vai purpursarkana [[kvarcs|kvarca]] paveids, kuru bieži izmanto kā dārgakmeni. Ametistu kā dārgakmeni lietoja jau [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], kur to lietoja kā materiālu [[zīmogs|zīmogiem]]. [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]] cilvēki nēsāja ametista talismanus un izmantoja no ametista darinātus traukus ticot, ka tas pasargās no reibuma.

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Vangaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vangaži
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Vangaži, 2022-03-01, Vidzemes street (1).jpg
| imagesize =
| image_caption = Vidzemes iela Vangažu centrā
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Vangažu karogs
| image_shield = Vangazi_COA.svg
| shield_link = Vangažu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 05
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 32
| longs = 47
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Wangasch}}
| area_total_km2 = 5.1
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Vangaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 20
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2136
| website = {{URL|www.vangazi.lv}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienviddavao
| official_name = ''Davao del Sur''
| image_skyline = Magsaysay , Davao del Sur.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dienviddavao lauku ainava
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Davao del Sur in Philippines.svg
| map_caption = Dienviddavao kopā ar [[Davao]] pilsētu
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Davao reģions|Davao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1967
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2163.98
| population_total = 680481
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Digosa]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 10
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Digosa]]
| p3 = '''9 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-DAS
| website                  = {{URL|http://davaodelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienviddavao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Katimugang Davao, Lalawigan ng Davao del Sur}}, {{val|en|Province of Davao del Sur}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Habagatang Dabaw, Lalawigan sa Davao del Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Davao reģions|Davao reģionā]]. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 9 municipalitātēs un sīkāk 232 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Digosa]]. [[Davao]] augsti urbanizētā pilsēta administratīvi un politiski provincē neietilpst, bet dažkārt tai pieskaitīta statistiski un ģeogrāfiski.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Uguns un nakts
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Lāčplēsis]]
| genre            = [[drāma]]
| publisher        =
| pub_date         = 1905
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             = 9984-36-131-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Uguns un nakts"''' ir [[Rainis|Raiņa]] 1905. gadā izdota simboliskā [[luga]]. Tās pamatā ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] [[eposs]] "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" (1888).<ref>{{cite web |url=http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 |title=Reading Europe - The Fire and the Night: an old song in new sounds |language={{en icon}} |publisher=Theeuropeanlibrary.org |date= |accessdate=2015-10-28 |archive-date=2011-11-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111119230309/http://www.theeuropeanlibrary.org/exhibition-reading-europe/detail.html?id=105630 }}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Kamotu jūra
|attēls=Kuģītis Kamotu jūrā
| vietaskarte  = Filipīnas
| alt_karte = Philippines relief location map.jpg
| label = Kamotu
jūra
| mark = Orange pog.svg
| label_size = 100
| paraksta_izvietojums = left
|latd=10 |latm=30 |lats=0 |latNS=N |longd=124|longm=20 |longs=0 |longEW=E
|platība     = 2477<ref>[http://www.bfar.da.gov.ph/images/pdf/CNFIDP.pdf Comprehensive National Fisheries Industry Development Plan]</ref>
|garums      = 150
|platums     = 100
|Vid_dziļums =
|Max_dziļums = 823<ref>{{PZT|325|Kamotesu jūra}}</ref>
|valstis     = {{PHL}}
|pilsētas    = [[Sebu]]
}}
'''Kamotu jūra''' ({{val|en|Camotes Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. Izvietojusies starp [[Visaju salas|Visaju salām]]: austrumos — [[Leite]], dienvidos — [[Bohola]], rietumos — [[Sebu (sala)|Sebu]]. Šaurumi to savieno ar [[Visaju jūra|Visaju jūru]] ziemeļos un [[Boholas jūra|Boholas jūru]] dienvidos. Jūrā daudz salu, lielākās — [[Kamotu salas]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
|                 name = Orions
|         abbreviation = Ori
|           name_latin = Orion
|                   RA = 5
|                  dec = +5
|            areatotal = 594
|             arearank = 26. vieta
|      numbermainstars = 7
|   numberstarsplanets = 2
|    numberbrightstars = 8
|    numbernearbystars = 2
|    brighteststarname = [[Rīgels]]
|        starmagnitude = 0,12
|      neareststarname = [[Oriona pī3|{{gree|π}}3 ''Ori'']]
|         stardistance = 26,3
| numbermessierobjects = 3
|        meteorshowers = [[Orionīdas]]
|            bordering = [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Eridāna]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
|            r_latvija = rudenī, ziemā
|               latmax = 85
|               latmin = 75
}}

sentences: '''Duets''' (no {{val|it|duetto}}, kas saukārt no no {{val|la|duo}} — 'divi') ir [[vokāls]] [[skaņdarbs]] divām balsīm vai instrumentāls skaņdarbs diviem [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentiem]], kā arī šāda skaņdarba abi izpildītāji.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Lubānas vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 1950
|vieta        = Krasta iela 6, [[Lubāna]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Iveta Peilāne
|skolēni      = 170 (2022)
|mlapa        = [http://skola.lubana.lv skola.lubana.lv/]
}}

sentences:
[[Kategorija:Prūsija]]
[[Kategorija:Kari ar Vāciju|*]]
[[Kategorija:Kari Eiropā|Prusija]]
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Prusija]]

sentences:
"[[Vitrūvijas cilvēks]]" bija nozīmīgs solis fizioloģijas pētījumos]]
'''Cilvēka fizioloģija''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''φυσις'' — 'daba' un ''λόγος'' — 'mācība') ir [[medicīna]]s apakšnozare, kas pēta [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]] un visa organisma funkcijas un to regulācijas mehānismus. Fizioloģijas uzdevums ir atklāt un izprast organismā notiekošos procesu (veģetatīvo, somatisko, sensoro un psihisko) būtību un noskaidrot visu to norišu precīzu secību, ar kuru palīdzību [[organisms]] pielāgojas mainīgajai ārējai videi. Šo norišu izzināšana dod iespējas mainīt dzīvā organisma funkcijas vēlamajā virzienā un tādējādi palīdzēt praktiskajai [[medicīna]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Fizioloģija ārstiem |author=Liga Aberberga-Augškalne, Olga Koroļova |year=2007 |publisher=Izdevniecība Nacionālais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-26-294-9 |page=13}}</ref>

sentences:
'''Doktors'''  ({{val-la|doctor}}, no ''docere'' — mācīt un ''doctus'' — izglītots) ir augstākais [[akadēmiskais grāds]], ko iegūst pēc [[doktora studiju programma]]s apgūšanas un promocijas darba jeb [[disertācija]] pabeigšanas. Promocijas darbs ir oriģināls zinātniskais pētījums (publikāciju kopa vai [[monogrāfija]]), kas paplašina esošo zināšanu robežas un rada jaunas zināšanas. Lai iegūtu zinātņu doktora grādu, disertācija ir jāaizstāv profesionālu ekspertu komitejā. Doktora studiju laiku, prasības grāda iegūšanai un aizstāvēšanas kārtību nosaka katras atsevišķās valsts likumdošana, piemēram, Latvijā ieviests ne tikai zinātniskais doktora grāds, bet arī profesionālais doktora grāds mākslās, ko iegūst pēc mākslinieciskās jaunrades darba izstrādes un aizstāvēšanas.<ref>Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 617 “Noteikumi par profesionālās augstākās izglītības valsts standartu doktora grāda iegūšanai un kārtību, kādā piešķir profesionālo doktora grādu mākslās”</ref>
Saskaņā ar Eiropas valstu tradīcijām visi doktora grādi ir zinātņu doktora grādi, agrāk doktora grādus piešķīra arī teoloģijas, tiesību zinātņu un medicīnas studiju beidzējiem.

sentences: '''Spermatozoīds''' (no {{val|el|σπέρμα}} — sēkla, {{val|el|ζωή}} — dzīvība, {{val|el|εἴδος}} — veids) ir vīrišķā dzimumšūna jeb vīrišķā [[gameta]], kas paredzēta sievišķās [[olšūna]]s jeb gametas apaugļošanai. Termins tiek lietots, lai apzīmētu sīkas, parasti kustīgas gametas organismiem, kuriem ir raksturīga [[oogāmija]]. Parasti spermatozoīdi ir daudz sīkāki par olšūnu, jo nesatur tik daudz [[citoplazma]]s un organismā tiek reproducēti vienlaicīgi lielā skaitā. Jēdzienu "spermatozoīds" būtu jāatšķir no jēdziena "[[sperma]]", jo pēdējā sastāv no sēklas šķidruma, kurā uzturas spermatozoīdi, kā arī satur nelielu daudzumu [[urīnkanāls|urīnkanāla]] epiteliālo [[šūna|šūnu]]. Reizēm kā spermatozoīda sinonīms tiek lietots spermijs. Parasti (īpaši [[Botānika|botānikā]]) par spermijiem tiek saukti spermatozoīdi bez viciņām.

sentences: '''Polisulfīdi''' ir [[sērs|sēru]] saturoši savienojumi ar kopējo formulu Me2S''n'', kur Me — vienvērtīgs metāls vai [[amonija jons]]. Šo savienojumu molekulas satur sēra atomu ķēdes —S—S(''n'')—S—. Ir pazīstami arī dažādi ūdeņraža polisulfīdi ([[polisulfāni]]) H2S''n'', kur ''n'' var būt no 2 ([[ūdeņraža persulfīds]]) līdz pat 23. Tie ir eļļaini dzelteni šķidrumi; sēra saturam kļūstot lielākam, savienojuma krāsa kļūst sarkanāka.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ērgļu HES
| native_name         =
| former_names        =
| status              =
| image               = Ērgļu HES.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ērgļu HES ēka
| altitude            = 162 m v.j.l.
| building_type       =
| structural_system   =
| owner               = SIA "Eglītis un biedri"
| location            = {{Vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļi|3s=Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 56 | latm  = 54 | lats  = 02 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 38 | longs = 28 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1996. gads
| opened_date         =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| other_dimensions    =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Strenču pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 35 [[iela]]s [[Strenči|Strenčos]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Strenči, Valmieras nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 tilts
| operators =
| attēls = 21Bridges poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Braiens Kērks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čedviks Bouzmens]]
* [[Sjēna Millere]]
* [[Stefans Džeimss]]
* [[Kīts Deivids]]
* [[Teilors Kitčs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''21 Bridges''
| studija = * ''MWM Studios''
* ''H. Brothers''
* ''AGBO''
* ''X-Ception Content''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|22}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|49,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8688634/|title=
21 Bridges (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"21 tilts"''' ({{Val|en|21 Bridges}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Braiens Kērks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čedviks Bouzmens]], [[Sjēna Millere]], [[Stefans Džeimss]], [[Kīts Deivids]], [[Teilors Kitčs]] un [[Dž. K. Simonss]]. "21 tilts" kļuva par pēdējo kinoteātros izlaisto Bouzmena filmu pirms viņa nāves 2020. gada augustā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Intel Corporation''
| native_name =
| logo = Intel logo (2020, light blue).svg
| logo_size = 165px
| logo_caption =
| image = Intelheadquarters.jpg
| image_size =
| image_caption = ''Intel'' centrālais birojs [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]
| type =
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation =
| founder = [[Gordons Moors]]<br />[[Roberts Noycs]]
| defunct =
| location_city =
| location_country =
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people = [[Bob Swan]] Izpilddirektors
| industry = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products = [[mikroprocesors|mikroprocesori]], [[mātes plate]]s [[mikroshēmojums|mikroshēmojumi]], [[tīkla karte]]s, [[grafiskais procesors|grafiskie procesori]], iegultie procesori
| services =
| revenue = {{Increase}} {{USD|70.7 Miljardi|link=yes}} (2018)<ref name='xbrlus_1'>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.google.com/finance?q=NASDAQ%3AINTC&fstype=ii&ei=GJ29V7n4M5C4ugTZ6YuYCQ|title=Intel Corporation 2016 Annual Report Form (10-K) |publisher=United States Securities and Exchange Commission |website=EDGAR |date=February 27, 2016 |access-date=February 3, 2017}}</ref>
| operating_income = {{Increase}} {{USD|23.3 Miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| net_income = {{Increase}} {{USD|21.0 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| aum =
| assets = {{Increase}} {{USD|127.9 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| equity = {{Increase}} {{USD|74.5 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| owner =
| num_employees = 110,200 (2019)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://craft.co/intel|title=Intel company profile|date=August 8, 2019|access-date={{dat|2019|08|11||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190808095438/https://craft.co/intel|archivedate={{dat|2019|08|08||bez}}}}</ref>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|www.intel.com}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Intel Corporation''''' ir pasaules lielākā [[pusvadītājs|pusvadītāju]] kompānija, kas ir radījusi [[X86 arhitektūra|x86]] sērijas mikroprocesorus, kurus izmanto daudzos [[personālais dators|personālajos datoros]]. Kompānija dibināta [[1968]]. gadā ar nosaukumu "'''Int'''egrated '''El'''ectronics Corporation". Tās centrālais birojs atrodas [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Canis lupus arctos PO.jpg
| att_nosaukums = Polārais vilks
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =C. lupus
| suga_lv =Pelēkais vilks
| pasuga =Canis lupus tundrorum
| pasuga_lv =Polārais vilks
| binomial =Canis lupus tundrorum <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]], 1935)</small>
| izplatība =
 Visā Arktikā
| kategorijas =nē
}}
'''Polārais vilks''' (''Canis lupus tundrorum'' jeb ''Canis lupus arctos'') ir [[pelēkais vilks|pelēko vilku]] (''Canis lupus'') [[pasuga]]. Sastopams lielā daļā [[Ziemeļamerika]]s [[Arktika]]s. Polārais vilks var gadiem ilgi izturēt temperatūru, kas zemāka par nulli, mēnešiem ilgi uzturēties tumsā un nedēļām ilgi iztikt bez barības. Tas dzīvo vienā no nedaudzajiem reģioniem pasaulē, kur vilkus neapdraud cilvēks. Vilka dzīves ilgums ir apmēram 7 gadi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia tetrasperma
| autors = ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]) Schreb.
| attēls = Vicia tetrasperma1 eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tetrasperma
| suga_lv = Četrsēklu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}'''Četrsēklu vīķis''' ({{val|la|Vicia tetrasperma}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un dienvidrietumu [[Āzija|Āzijā]], taču suga ir plaši ieviesusies [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir sastopama nereti visā valsts teritorijā.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,13
|blīvums=980
|kušanas temperatūra=-23 °C
|viršanas temperatūra=140 °C
}}
'''Acetilacetons''' (diacetilmetāns, pentān-2,4-dions, СН3–СО–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais [[ketoni|β-diketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir viens oglekļa atoms ([[metilēngrupa]]). Acetilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Leņķmērs
| abbreviation = Nor
| name_latin = Norma
| RA = 16,05
| dec = −52,01
| areatotal = 165
| arearank = 74. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ2  Nor''
| starmagnitude = 4
| neareststarname = ''HD 139211''
| stardistance = 101
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{main other|
  {{#if:{{{1|}}}
  |
  | {{#if:{{#property:P18}}
    | {{#if:{{{2|}}}
      |
      | [[Category:Nav attēla Vikipēdijā, bet ir Vikidatos]]
     }}
    |
    }}
  }}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Tantala(V) oksīds
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Ditantala pentoksīds, tantala pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-61-0
|        ķīmiskā formula = Ta2O5
|                molmasa = 441,893
|                blīvums = 8180
|      blīvuma komentārs = (β-Ta2O5)<ref name="Tom 4">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 4 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1995 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1887 °C<ref name="Tom 4" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Tantala(V) oksīds''' (arī '''tantala pentoksīds''', '''tantāla pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[tantals|tantala]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir [[inertums|inerts]] oksīds.<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> Sastopams dabā [[minerāls|minerālos]] [[tantalīts|tantalītā]] un [[kolumbīts|kolumbītā]]. Eksistē arī minerāls tantīts, kas ir tīrs tantala pentoksīds, bet tas ir sastopams ļoti reti.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.mindat.org/min-3884.html |title=Tantite: Tantite mineral information and data |website=Mindat.org |accessdate=2016-03-03}}</ref>

sentences: {{Tautas infokaste|attēls=|tauta=Karakalpaki<br />''Qaraqalpaqlar''|skaits=~800 000|vieta=|valoda=[[karakalpaku valoda]]|reliģija=[[musulmaņi]]|grupas=|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].}}'''Karakalpaki''' ([[Karakalpaku valoda|karakalpaku]]: ''Qaraqalpaqlar)''  ir viena no [[Tjurki|tjurku]] tautām. Runā [[Karakalpaku valoda|karakalpaku]] valodā. Ticīgie ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]]. Kopējais skaits ir aptuveni 825 000.

sentences: {{Commons category|Streets in Tukums|Ielas Tukumā}}

sentences: {{Commonscat|Organists by country|Ērģelnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pedro Pičardo
 |      vārds_orig = ''Pedro Pichardo''
 |          attēls = Pedro Pablo Pichardo (17249818433).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Pedro Pičardo 2015. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|6|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kuba|Santjago de Kuba}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Portugāle}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=68}}
 |         iesauka = 4P
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 18,08 m (2015)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana stadionā
 |             PR2 = 17,46 m (2022)
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{POR}}}}
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Trīssoļlēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|Belgrada 2022|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2021. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Toruņa 2021]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Country|{{CUB}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Sopota 2014]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medal|Gold|Toronto 2015|Trīssoļlēkšana}}
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Huana Fernandesa salas
|attēls              = Isla Juan Fernandez (vista hacia Robinson Crusoe desde Montaña).jpg
|attēla paraksts     = [[Robinsona Krūzo sala]]s piekrastes ainava
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|alt karte = Relief Map of Chile.jpg
|mapwidth            = 180
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|label = Huana Fernandesa<br />salas
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=33|latm=38|lats=45|latNS=S |longd=78|longm=49|longs=23|longEW=W
|platība             = 99,67
|garums              = 194
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Losinosentess]]
|augstums            = 1650
|salu skaits         = 3
|valsts              = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Valparaiso (reģions)|Valparaiso]]
|iedzīvotāji         = 900
|iedzīvotāju gads    = 2012
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sanhuana Bautista]]
|piezīme =
}}
'''Huana Fernandesa salas''' ({{val|es|Archipiélago Juan Fernández}}) ir [[Čīle]]i piederošs [[vulkāns|vulkānisks]] [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].<ref>{{PZT|264}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Valparaiso (reģions)|Valparaiso]] reģiona [[Valparaiso (province)|Valparaiso]] provincē. Izvietojušās {{nobr|600 km}} no [[Dienvidamerika]]s kontinenta piekrastes {{nobr|820 km}} uz dienvidiem no [[Desventuradasu salas|Desventuradasu salām]]. Salu grupā ietilpst 3 salas: [[Alehandro Selkērka sala]] ({{nobr|49,5 km²}}), [[Robinzona Krūzo sala]] ({{nobr|47,9 km²}}) un [[Santaklara]] ({{nobr|2,2 km²}}). Vienīgā apdzīvotā ir Robinsona Krūzo sala, kuras ziemeļrietumos atrodas arhipelāga lielākā apdzīvotā vieta [[Sanhuana Bautista]]. Salās, izņemot daļu no Robinsona Krūzo salas, ierīkots [[Huana Fernandesa arhipelāga nacionālais parks]].

sentences: '''Tirgvedības plāns''' ir viens no [[Tirgzinība|tirgzinības]] elementiem, kas apkopo visus pasākumus, kas noteikta laika un budžeta ietvaros tiks īstenoti uzņēmuma [[Mērķa tirgus|mērķa tirgū]], lai sasniegtu produkta vai pakalpojuma [[tirgus stratēģija|tirgus stratēģijā]] izvirzītos mērķus. Plānā parasti iekļauj stratēģisku nākotnes aktivitāšu pārskatu, kā arī konkrētu produktu kampaņu detalizētu taktiku, laika grafiku un izmaksu izvērsumu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Galds
| abbreviation = Men
| name_latin = Mensa
| RA = 4 ~ 7,5
| dec = −71 ~ −85,5
| areatotal = 153
| arearank = 75. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Men''
| starmagnitude = 5,09
| neareststarname = ''α Men''
| stardistance = 33,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Zelta Zivs]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 18
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Troizēna
| native_name    = {{gree|Τροιζήν}}
| image          = The ruins of the 4th century BC Temple of Hippolytus (son of Theseus) at Troezen, Argolid, Greece (14005631442).jpg
| image_size     =
| caption        = Ipolita tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 30| lats = 11| latNS = N
| longd = 23| longm = 20| longs = 53| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Troizēna''' ({{val|grc|Τροιζήν}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] joniešu pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Peloponēsa]]s austrumos, [[Grieķija|Grieķijā]]. Netālu atrodas neliels ciemats Trizina, kas iepriekš saucās Damalas (Δαμαλάς), bet tagadējo nosaukumu par godu Troizēnai ieguva 1929. gadā. Troizēna skaitās mitoloģiskā varoņa [[Tēzejs|Tēzeja]] dzimtā pilsēta.<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 191. lpp.</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Laidzes pagasts
| karte             = Laidzes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Laidzes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Laidzes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Laidze parish flag.png
| karoga_nosaukums  = Laidzes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Laidze
| platība           = 74,1
| iedzīvotāji       = 1906<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1906 / 74.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Laidsen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Лайдзенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Rīgene
|attēls              = Kap Arkona2.jpg
|attēla paraksts     = [[Arkonas rags]] salas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Vācija
|alt karte = Relief Map of Germany.png
|position = right
|mark = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=54|latm=27|lats=0|latNS=N |longd=13|longm=23|longs=0|longEW=E
|platība             = 926
|garums              = 52
|platums             = 41
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Pīkbergs]]
|augstums            = 161
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips = Zeme
|valsts adm vienība       = [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]]
|iedzīvotāji         = 77 000
|iedzīvotāju gads    = 2006
|blīvums             = 79
|pamatiedzīvotāji    = [[vācieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Bergene Rīgenē|Bergene]]
|piezīme =
}}
'''Rīgene''' ({{val-de|Rügen}}, {{val-la|Rugia}}) ir [[sala]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], lielākā [[Vācija]]i piederošā sala (kopējā platība 926 km2). Ietilpst [[Mēklenburga-Priekšpomerānija|Mēklenburgas-Priekšpomerānijas federālās zemes]] teritorijā. Uz salas dzīvo apmēram 74 000 iedzīvotāju, apdzīvojuma blīvums ir 79 cilv./km2.

sentences: '''Tehnoloģijas pārnese''' vai, plašākā nozīmē [[inovācija]], ir process, kad zinātnisko pētījumu rezultāti tiek īstenoti kādā praktiski, [[komercija|komerciāli]] pielietojamā veidā - mašīnā, iekārtā, instrumentā vai to detaļā. Ar tehnoloģijas pārnesi saprot arī kādas zināmas tehnoloģijas ieviešanu citā valstī, kur tā līdz šim nav tikusi pielietota.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pasienes Svētā Dominika Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pasienes Sv. Krusta Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Pasienes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Pasienes baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 17  | lats  = 19  | latNS  = N
| longd = 28  | longm = 09  | longs = 37  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Pasienes pagasts]], [[Pasiene]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1761]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Kupčs
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1761]]
| length                = 24 m
| width                 = 12 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Pasienes Svētā Dominika Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub516 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Pasienes pagasts|Pasienes pagasta]] centrā [[Pasiene|Pasienē]]. Viena no skaistākajām sakrālajām un izcilākajām [[Poļi|poļu]] jeb [[Austrumeiropa]]s [[baroks|baroka]] stila celtnēm [[Latgale|Latgalē]] un [[Latvija|Latvijā]]. Baznīca ir iekļauta Valsts aizsargājamo [[kultūra]]s pieminekļu sarakstā un no 1999. gada [[Eiropa]]s kultūras mantojuma dienu objektu sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ludzasbiblio.lv/lv/vecaks/religija/baznicas/pasienes-katolu-baznica |title=www.ludzasbiblio.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160310163905/http://www.ludzasbiblio.lv/lv/vecaks/religija/baznicas/pasienes-katolu-baznica |archivedate={{dat|2016|03|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trauksme mežā
| attēls                   = Open Season.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Open Season''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Džila Kaltona]]
* [[Rodžers Alerss]]
| producents               = Mišela Mērdoka
| scenārija autors         =
* [[Rons Dž. Frīdmans]]
* [[Stīvs Bencičs]]
* [[Nets Moldins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Debra Mesinga]]
* [[Billijs Konolijs]]
* [[Džons Favro]]
* [[Džordžija Endžela]]
| mūzika                   =
* [[Pols Vesterbergs]]
* [[Ramīns Džavādi]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|29|ASV|2009|10|13|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/open-season-2006-2|title=Open Season|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 15, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413203747/http://www.bbfc.co.uk/releases/open-season-2006-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0400717/|title=Open Season (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|200,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Trauksme mežā 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Trauksme mežā"''' ({{val|en|Open Season}}) ir 2006. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir [[Džila Kaltona]] un [[Rodžers Alerss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Mārtins Lorenss]], [[Eštons Kučers]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Debra Mesinga]], [[Billijs Konolijs]], [[Džons Favro]] un [[Džordžija Endžela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|29||bez}} ASV. Filma ir pirmā daļa "[[Trauksme mežā (filmu sērija)|Trauksme mežā]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1948 Summer Olympics}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maravi
 | official_name            = ''Marawi''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Marawi City II.jpg
| image2                   = Marawi Grand Mosque post-siege.jpg
| image3                   = Old Marawi City Hall (Kapantaran, Marawi, Lanao Del Sur; 10-14-2023).jpg
| image4                   = Marawi City proper, Amai Pakpak Avenue-Basak Malutlut (Marawi, Lanao Del Sur; 10-14-2023).jpg
| image5                   = Marawi City proper, Gomisa Avenue-Pacasum top view ground zero (Marawi, Lanao Del Sur; 10-14-2023).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator lanao del sur marawi.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Bangsamoro]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidlanao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1639
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1940
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 96
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 87.55
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 207010
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 00 | lats = 11 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 17 | longs = 06 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 710
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Egils Rozenbergs
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dzimšanas datums un vecums|1948|09|13}}
| location = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jūrmala|td=Latvija}}
| deathdate =
| deathplace =
| nationality = [[latvieši|latvietis]]
| field = [[tekstilmāksla]], [[pedagoģija]]
| training = [[Latvijas Mākslas akadēmija|Latvijas Mākslas akadēmijā]]
| movement =
| teachers = [[Rūdolfs Heimrāts]]
| famous works =
| patrons =
| family = Maiga Rozenberga (sieva)
| awards = Karaliskais [[Norvēģija]]s goda nopelnu ordenis (1998)

[[Francija]]s Republikas [[Goda Leģiona ordenis]] (2001)

[[Triju Zvaigžņu ordenis]] (2003)

[[Itālijas Republika]]s Goda nopelnu ordenis (2004)

[[Nacionālā kultūras mantojuma pārvalde|VKPAI]] Kultūras mantojuma Gada balva par individuālo ieguldījumu (2005)

sentences: '''Jaunākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Die jüngere livländische Reimchronik'') ir trešā senākā [[Livonijas hronika]] aiz [[Vecākā atskaņu hronika|Vecākās atskaņu hronikas]] un [[Livonijas Indriķa hronika]]s par notikumiem, kas vēsta par notikumiem [[Livonijas konfederācija]]s valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Goara Gasparjana
|      Vārds_orig = Գոհար Գասպարյան
|          Attēls =
|         Att_izm = 275px
|          Ainava =
|        Apraksts = Goara Gasparjana (ceturtā no kreisās) ar studentiem
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1924|12|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ēģipte|1922}} [[Ēģiptes Karaliste]], [[Kaira]]
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|5|16|1924|12|14}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = balss ([[soprāns|kolaratūrsoprāns]])
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences:
[[File:Ovaries of Cyprinus carpio.png|thumb|Gonādas ([[karpa]]s olnīcu pāris)]]
'''Dzimumdziedzeri''' jeb '''gonādas''' ir iekšējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]], kuros veidojas dzimumšūnas - [[gameta]]s. Sievišķās gonādas sauc par [[Olnīca|olnīcām]], bet vīrišķās par [[Sēklinieks|sēkliniekiem]]. Gonādām ir arī endokrīna aktivitāte, izstrādājot dzimumhormonus - [[androgēni|androgēnus]] un [[Estrogēns|estrogēnus]]. Tām ir raksturīga jaukta [[sekrēcija]]. Olnīcas izdala uz ārpusi [[olšūna]]s, bet uz organisma iekšpusi estrogēnus un [[progestīns|progestīnus]]. Sēklinieki izdala uz ārpusi [[Spermatozoīds|spermatozoīdus]], bet uz iekšpusi [[androgēnie hormoni|androgēnos hormonus]] (''andros'' - vīrietis, ''genes'' - radošs). Šo [[Hormoni|hormonu]] veidošanos un sekrēciju regulē [[hipofīze]]s [[gonadotropiskie hormoni]] - FSH ([[folikulstimulētājhormons]]) un LH ([[luteinizētājhormons]]), kuri, savukārt, atrodas [[Hipotalāms|hipotalāma]] kontrolē.

sentences:
'''Apstrāde ar griešanu''' ({{val|en|machining}}) ir mehāniskās apstrādes veids, kurā, atdalot materiāla slāņus, izstrādājuma virsmai tiek piešķirtas nepieciešamās īpašības. Apstrāde ar griešanu visbiežāk tiek veikta, izmantojot [[Ciparvadība|ciparvadības jeb CNC]] iekārtas [[metālapstrāde]]s, [[kokapstrāde]]s un citās [[apstrādes rūpniecība]]s apakšnozarēs.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no apstrādes veida<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=150.—154|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
! rowspan="56" |
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| colspan="2" |Automātiskā [[Gāzes griezējdeglis|griešana ar gāzi]]
|12,5...100
|15...17
| rowspan="5" |—
| rowspan="2" |[[Caurspiešana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="4" |Nogriešana
|ar [[Ķēdes zāģis|ķēdes zāģi]]
|25...50
|15...17
|smalkā
|0,05...1,6
|6...7
|-
|ar [[Grieznis|griezni]]
|25...100
| rowspan="2" |14...17
| rowspan="3" |Urbumu kalibrēšana
ar lodīti vai tapni
|pēc urbšanas
|0,4...1,6
|8...9
|7
|-
|ar [[Frēze|frēzi]]
|25...50
|pēc izvirpošanas
|0,4...1,6
| rowspan="2" |7
|—
|-
|ar [[Abrazīvs|abrazīvu]]
|3,2...6,3
|12...15
|pēc izrīvēšanas
|0,05...1,6
|6
|-
| colspan="2" |Galavirsmas pievirpošana
|3,2...12,5
|11...13
|8...9
| colspan="2" |[[Apvelšana]] ar lodīti vai
rullīti, ja sākotnēji Ra = 3,2...12,5 μm
|0,4...1,6
|6...9
|—
|-
| rowspan="3" |[[Ēvelēšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...14
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |[[Izvalcēšana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7
|6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11...13
|smalkā
|0,1...0,2
|6
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...10
|7
| rowspan="2" |[[Pieslīpēšana]]
|gludā
|0,4...3,2
|6...7
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Tēšana]]
|rupjā
|25...50
|14...15
|—
|smalkā
|0,1...1,6
|5
|-
|gludā
|3,2...12,5
|12...13
|11
| rowspan="2" |[[Pulēšana]]
|parastā
|0,2...1,6
|6
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Frēzēšana]] ar cilindrisko frēzi
|rupjā
|25...50
|12...14
| rowspan="2" |—
|smalkā
|0,05...0,1
|5
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
| rowspan="4" |Piestrādāšana
(lepēšana)
|rupjā
|0,4
|6...7
|5
|-
|smalkā
|1,6
|8...9
|6...7
|vidējā
|0,1...0,2
|5...6
|—
|-
| rowspan="3" |Frēzēšana ar galafrēzi
|rupjā
|6,3...12,5
|12...14
|—
|smalkā
|0,05
|5
|4 un augstāk
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
|10
|apdares
|0,012...0,025
|—
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...9
|6...7
| rowspan="2" |[[Honēšana]]
|plakņu
|0,1...0,4
|7...8
|6
|-
| rowspan="2" |Ātrfrēzēšana
|rupjā
|3,2
|12...14
|11
|cilindru
|0,05...0,2
|6...7
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|11...13
|8...9
| rowspan="3" |[[Lepēšana]]
|iepriekšējā
|0,2...0,8
| rowspan="2" |6
| rowspan="3" |—
|-
| rowspan="4" |[[Virpošana]] ar garenpadevi
|rupjā
|25...100
|15...17
| rowspan="2" |—
|vidējā
|0,2
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|12...14
|smalkā
|0,025...0,1
|5
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...9
|6
| rowspan="2" |[[Superfinišs]]
|plakņu
|0,2...0,4
| rowspan="2" |5 un augstāk
| rowspan="2" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|6
|5
|cilindru
|0,1...0,4
|-
| rowspan="4" |Virpošana ar šķērspadevi
|rupjā
|25...100
|16...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="3" |[[Vītne]]s griešana
|ar [[Vītņgriezis|vītņgriezi]], [[Vītņurbis|vītņurbi]]
|3,2...12,5
|6...8
|—
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|14...15
|ar griezni, [[Vītņu ķemme|ķemmi]]
| rowspan="2" |3,2...6,3
|6...8
|4...5
|-
|gludā
|3,2
|11..13
|8...9
|ar frēzi
|8
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...11
|7
| colspan="2" |Vītnes slīpēšana
|1,6...3,2
|4...6
|—
|-
| colspan="2" |Ātrvirpošana
|0,4...1,6
|11
|8...9
| colspan="2" |[[Vītnes velmēšana]] ar rullīšiem
|0,4...0,8
|6...8
|4
|-
| rowspan="2" |[[Urbšana]]
|...15 mm
|6,3...12,5
|12...14
|10...11
| colspan="2" |Vītnes ātruzgriešana (virpuļmetode)
|0,8...6,3
|6...8
|—
|-
|>15 mm
|12,5...25
|12...14
|10...11
| rowspan="4" |[[Zobrats|Zobrata]] zobu apstrāde
|ēvelēšana
|3,2...6,3
| rowspan="2" |7...10
| rowspan="4" |—
|-
| colspan="2" |Pārurbšana
|12,5...25
|12...14
|10...11
|frēzēšana
|1,6...3,2
|-
| rowspan="2" |[[Paplašināšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...15
|—
|slīpēšana
|0,4...0,8
| rowspan="2" |5...6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|10...11
|8...9
|[[ševingēšana]]
|0,8...1,6
|-
| rowspan="4" |[[Izvirpošana]]
|rupjā
|50...100
|15...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Sagataves [[Anodmehāniskā apstrāde|anodmehāniskā]]
[[Anodmehāniskā apstrāde|griešana]]
|parastā
|25...50
|11...13
|—
|-
|pusgludā
|12,5...25
|12...14
|speciālā
|6,3...12,5
|11
|8...9
|-
|gludā
|1,6...3,2
|8...9
|7
| rowspan="4" |Anodmehāniskā slīpēšana
|rupjā
|1,6...3,2
|6...9
| rowspan="4" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
|gludā
|0,2...0,8
|6...7
|-
| colspan="2" |Ātrizvirpošana
|0,4...1,6
|8
|7
|pieslīpēšanas
|0,1...0,4
|5...7
|-
| rowspan="3" |[[Izrīvēšana]]
|pusgludā
|6,3...12,5
|9...10
|8
|apdares
|0,05...0,2
|5...6
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...8
|—
| colspan="2" |Elektrokontaktu urbšana
|25...100
|12...14
|—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
| colspan="2" |Elektrodzirksteles slīpēšana
|3,2...25
| colspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Caurvilkšana]]
|pusgludā
|6,3
|8...9
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Elektropulēšana
|dekoratīvā, ja sākotnēji
Ra = 1,6...12,5 μm
|0,4...3,2
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
|gludā
|0,8...3,2
|7...8
|[[Niķelēšana|niķelētu]] pārklājumu, ja sākotnēji
Ra = 1,6...3,2 μm
|0,4...0,8
|—
|-
|apdares
|0,2...0,4
|7
|6
| rowspan="2" |Elektromehāniskā virpošana
|parastā
|3,2...6,3
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Piekasīšana]]
|rupjā
|1,6...6,3
|11
|8...9
|gludā
|0,8...3,2
|6...7
|-
|smalkā
|0,1...0,8
|8...9
|6...7
| colspan="2" |Elektromehāniskā nogludināšana
|0,2...0,8
|6...7
|—
|-
| colspan="2" |[[Vīlēšana]]
|1,6...25
|8...11
|6...7
| colspan="2" |Cietsakausējumu apstrāde ar [[Ultraskaņa|ultraskaņu]]
|0,2...0,8
| colspan="2" |—
|-
| colspan="2" |Apstrāde ar [[Smilšpapīrs|smilšpapīru]]
pēc griežņa un frēzes
|0,2...1,6
|8...11
|7...8
| colspan="5" rowspan="7" |
|-
| rowspan="3" |Apaļ[[slīpēšana]]
|pusgludā
|3,2...6,3
|8...11
|—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|6
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|5
|4 un augstāk
|-
| rowspan="3" |Plakanslīpēšana
|pusgludā
|3,2
|8...11
| rowspan="3" |—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|6...7
|}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FC4C02|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (1972, 1973)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Maiks Makdenjels|bg_color=#008F98|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Miami Dolphins|logo=Miami Dolphins logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Maiami "''Dolphins''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1965|menedžeris=[[Kriss Grīrs]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Hard Rock Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=64 767|krāsas=gaiši zila, oranža, balta<br />{{color box|#008E97}} {{color box|#FC4C02}} {{Color box|white}}|īpašnieks=Stīvens Ross|prezidents=|divīzijas tituli=13}}'''Maiami "Dolphins"''' ({{Val|en|Miami Dolphins}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Maiami]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1965. gadā. "Dolphins" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Komanda savas mājas spēles aizvada ''Hard Rock Stadium'' stadionā. "Dolphins" ir vecākā profesionālā sporta komanda Floridā. Klubs ir izcīnījis divus [[Superkauss|Superkausus]] (1972. un 1973. gadā).

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
]]
'''Anatolija''' (no {{val|el|Ανατολία}} (''Anatolía'') — ‘saullēkta [zeme]’, ‘austrumi’<ref name="etym">[http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/ptext?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3D%237638 Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon<!-- Bot generated title -->]</ref>; {{val|tr|Anadolu}}), arī '''Mazāzija''', ir ģeogrāfisks reģions [[Turcija|Turcijā]]. Vārds lietots jau kopš [[Jonija]]s laikiem (aptuveni 1000. gads p.m.ē.). [[Austrumromas impērija|Bizantiešu]] nosaukums ''Anatolikon'', austrumu-, apzīmēja zemes uz austrumiem no [[Eiropa]]s un no Bizantijas galvaspilsētas [[Konstantinopole]]s (tagadējā [[Stambula]]).<ref>"On the First Thema, Called Anatolikon. This theme is called Anatolikon, not because it is above and in the direction of the east whence the sun rises, but because it lies east of us who are the inhabitants of Byzantium and Europe." Constantine VII Porphyogenitus, ''De Thematibus'', ed. A. Pertusi. [[Vatican Publishing House|Vatican]]: [[Biblioteca Apostolica Vaticana]], 1952, pp. 59-61.</ref> Vārda etimoloģija apstiprina uzskatu, ka Anatolija ir pussala, kuru apskalo [[Melnā jūra]] un [[Vidusjūra]], bet tās austrumos atrodas [[Tauru kalni]].

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Nevils''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valters Caps
|     vārds_orig = ''Walter Zapp''
|         attēls = Valters Caps.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Biningena]], {{flaga|Šveice}} [[Šveice]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[izgudrotājs]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk = Konstruktora
|         nozare = fototehnika
|   darba_vietas = [[VEF|Valsts elektrotehniskā fabrikā (VEF)]]
Minox GmbH
|      izglītība = [[autodidakts]]
|       projekti =
|    izgudrojumi = [[Minox]] [[fotoaparāts]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Valters Caps''' ({{val-de|Walter Zapp}}; {{Dat VS|{{dat|1905|9|4|N}}|{{dat||8|22|N}}}} — {{dat|2003|07|17|N}}) bija  fototehnikas konstruktors, [[fotoaparāts|fotoaparāta]] "[[Minox]]" izgudrotājs.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leopolds fon Buhs
|     vārds_orig = ''Leopold von Buch''
|         attēls = Leopold von buch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Štolpe pie Oderas, [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Angerminde]]s daļa, [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
)]]
'''Līnija''' ir sakarīga [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], ko [[plakne]]s gadījumā var uzdot ar [[Vienādojums|vienādojumiem]] ''x'' = ''x''(''t''), ''y'' = ''y''(''t''), kur ''t'' pieder kādam intervālam, bet ''x''(''t'') un ''y''(''t'') ir nepārtrauktas funkcijas. Līdzīgi līnijas var uzdot arī telpā. Taisne ir līnija, kas ir viens no [[ģeometrija]]s pamatjēdzieniem. Līnijas var būt dažādas — taisnas, liektas vai lauztas.

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences: '''Nacionālā inovācijas sistēma''' ietver inovācijas procesā iesaistītos dalībniekus ar mērķi veicināt to sadarbību jaunu vērtību radīšanai.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 93
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 22
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Np
|             atommasa = [237]
|   valences elektroni = [Rn]5f46d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ar [[niķelis|niķeli]] pārklāta neptūnija sfēra un neptūnija savienojumu krāsa dažādās oksidēšanas pakāpēs
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, '''+5''', +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 20 450
|  kušanas temperatūra = 912 K (639 °C)
| viršanas temperatūra = 4447 K (4174 °C)
}}

sentences: '''Ziepju burbuļi''' ir ļoti plānas [[ziepes|ziepju]] ūdens kārtiņas, kas veido [[sfēra]]s ar [[zaigojums|zaigojošu]] virsmu. Ziepju burbuļi parasti eksistē tikai īsu brīdi un beidz pastāvēt, kad nonāk saskarē ar citiem [[fizikāls ķermenis|objektiem]] vai arī iekšējais [[virsmas spraigums]] tos saplēš. Ar ziepju burbuļiem parasti spēlējas bērni, bet arī dažādos [[priekšnesums|priekšnesumos]], kuri domāti pieaugušo izklaidei, tie tiek izmantoti kā [[šovs|šova]] elementi. Ziepju burbuļu izpēte palīdz zinātniekiem atrisināt dažādas [[matemātika|matemātiskas]] problēmas, kā arī [[telpa]]s izpētē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džovanni Antonio Skopoli
|     vārds_orig = ''Giovanni Antonio Scopoli''
|         attēls = 1906-1907 Botaniker-Porträts no28 Scopoli J. Löwy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Kavalēze, [[Trento bīskapija]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Trento province]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Pāvija]], [[Milānas hercogiste]]
([[Lombardija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dabaszinātnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{vārdtelpas}}
Vikipēdijā '''vārdtelpa''' (''namespace'') ir īpašs vārds, kas tiek lietots Vikipēdijas lapu nosaukumu sākumā un no nosaukuma ir atdalīts ar [[kols|kolu]]. Vārdtelpu atpazīst ''[[MediaWiki]]'' programmatūra. Atšķirīga vārdtelpa piešķir Vikipēdijas lapām atšķirīgas funkcijas. Enciklopēdijas raksti ir galvenajā vārdtelpā, kurai netiek uzrādīts tās nosaukums lapas augšdaļā.

sentences:
[[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1]]{{·}} [[2. tramvaju maršruts (Rīga)|2]]{{·}} [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5]]{{·}} [[7. tramvaju maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Antonijs no Padujas
|dzimšanas datums={{dat|1195|08|15}}
|nāves datums={{miršanas datums un vecums|1231|06|13|1195|08|15}}
|piemiņas diena=[[13. jūnijs]]
|godā=[[Romas katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]]
|attēls=Anthony_pereda.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=Sv. Antons ar Jēzus Bērnu
|dzimšanas vieta=[[Lisabona]], {{PRT}}
|nāves vieta=[[Paduja]]
|nosaukums=[[Prezbiteris]] un [[Baznīcas doktors]]
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums={{dat|1232|05|30|N}}
|kanonizācijas vieta=[[Spoleto]], [[Itālija]]
|kanonizējis=[[Pāvests Gregors IX]]
|simboli=[[grāmata]], [[maize]], [[Jēzus Bērns]], [[lilija]]
|aizbildnis=[[Lisabona]], [[Paduja]], [[Splita]], [[Paderborna]], [[Sanantonio]], bērni, kalnrači, precētie un saderinātie, vecmātes, nabagi, ceļotāji, pazaudētas lietas un pazuduši cilvēki
|svētvietas=[[Antonija no Padujas bazilika]] [[Paduja|Padujā]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-lizīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H14N2O2
|molmasa=146,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=224 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=9,74
}}
'''Lizīns''' ('''''Lys''''', 2,6-diaminoheksānskābe, ''d''-α,ε-diaminokapronskābe, C6H14N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Adatu vai heksagonālu plāksnīšu veida kristāli no ūdens. Lizīns ir izteikti bāziska aminoskābe.

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Buorhajas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
| paraksts     = Muostāhas salas krasts līča rietumos
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Jakutija]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Laptevu jūra]]
| plat_d=71| plat_m=35| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=130| gar_m=48| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 120
| platums      = 110
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 18
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Muostaha]]
| pilsētas     = [[Tiksi]]
}}
'''Buorhajas līcis''' ({{val|ru|губа Буор-Хая}}, {{val|sah|хомо Буор Хайа}}) ir [[Laptevu jūra]]s līcis tās dienvidu piekrastē, vistālāk uz dienvidiem izvirzītā jūras daļa.<ref>{{PZT|132}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Krievija]]s [[Sahas Republika]]s Bulunas un Ustjanas ulusos. Austrumos līci norobežo Buorhajas pussala ar [[Buorhajas rags|Buorhajas ragu]] tās ziemeļos, kas devis līcim nosaukumu (''Буор Хайа'' — ‘zemes kalns’). Rietumos līci norobežo [[Ļena]]s delta un Bikovskas pussala. Piekrastē vairāki nelieli līči, no kuriem zināmākais ir [[Tiksi līcis]]. Līča rietumu daļā vairākas nelielas salas, lielākā no kurām ir [[Muostāha]]. Lielākā līcī ieplūstošā upe ir [[Omoloja]], citas lielākās ir Haraulaha un Ortostana. Līcis aizsalis deviņus mēnešus gadā. Ūdens temperatūra vasarā 7-9 °С.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article002003.html Определение "Буор-Хая губа" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alkatība
| operators =
| attēls = Greed 1924 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Ērihs fon Štroheims]]
| producents = * Ērihs fon Štroheims
* Eibs Lērs
* [[Ērvings Tālbergs]]
| scenārijs = Ērihs fon Štroheims
| aktieri = * [[Gibsons Goulends]]
* [[Seizū Pitsa]]
* [[Džīns Hērsholts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Greed''
| studija = ''The Goldwyn Company–Metro-Goldwyn''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1924|12|4}}
| ilgums = * 140 minūtes (oriģinālā versija)
* 239 minūtes (atjaunotā versija)
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alkatība"''' ({{Val|en|Greed}}) ir 1924. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ērihs fon Štroheims]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gibsons Goulends]], [[Seizū Pitsa]] un [[Džīna Hērsholts]]. Filma balstīta uz [[Frenks Noriss|Frenka Norisa]] 1889. gada romānu ''McTeague''.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula humilis Fruchtstand.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. humilis
| suga_lv = Zemais bērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[File:JMR-Memphis1.jpg|thumb|Statuja, kas taisnīgumu attēlo ar trim simboliem: zobens (tiesas pilnvaras), acu apsējs (objektivitāte) un kauss katrā rokā (savā starpā konkurējošās prasības)]]
'''Taisnīgums''' ir morālās pareizības jēdziens, kas balstās uz [[ētika|ētiku]], [[racionalitāte|racionalitāti]], [[likums|likumu]], [[dabas likumi]]em, [[reliģija|reliģiju]], taisnības tiesībām un godīgumu. Juridiski taisnīgums ir strīdu risināšanas princips un tiesiskais attiecību stāvoklis.
== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20200130234045/https://www.iep.utm.edu/justwest/ Rietumu taisnīguma teorijas {{en ikona}}]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name          = William Wrigley Jr. Company
|company_logo  =
|type          = [[Meitas uzņēmums]]
|parent        = ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' (2008—)
|foundation    = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}} (1891)
|founder       = [[Viljams Vriglijs juniors]]
|location      = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|key_people    =
|industry      = [[Pārtikas pārstrāde]]
|products      =
|revenue       = {{profit}}5,389 [[miljards|miljardi]] [[ASV dolārs|$]] (2007)
|net_income    = {{profit}}$961,9 [[miljons|miljoni]] $ (2009)
|num_employees = 16,000
|homepage      = {{URL|http://www.wrigley.com/}}
}}
'''''William Wrigley Jr. Company''''' (saīsināti tiek saukts kā '''''Wrigley'''''<ref name="About Us">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wrigley.com/global/about-us.aspx |title=About Us |accessdate=2015-03-08 |work= |publisher=''Wrigley'' |date= }}</ref>) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[uzņēmums]], kas atrodas [[Čikāga|Čikāgā]]. Tas tika dibināts {{dat|1891|4|1}} un sākotnēji pārdeva tādus produktus kā [[zupa|zupu]] un [[cepamais pulveris|cepamo pulveri]]. [[1892]]. gadā kompānijas dibinātājs [[Viljams Vriglijs juniors]] izlēma iepakot [[košļājamā gumija|košļājamo gumiju]] pie katra cepamā pulvera iepakojuma, bet drīz tā kļuva populārāka par pašu cepamo pulveri, tāpēc kompānija pārorientējās, lai ražotu tikai košļājamo gumiju. [[2008]]. gadā ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' ieguva ''Wrigley'' par aptuveni 23 [[miljards|miljardiem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]].<ref>{{ziņu atsauce| url=http://online.wsj.com/article/SB120935192240148985.html?mod=hps_us_whats_news |title=Mars, Buffett Team Up in Wrigley Bid|newspaper=Wall Street Journal| date=27 April 2008 |accessdate=2008-04-27| first=Matthew| last=Karnitschnig| first2=Dennis K.| last2=Berman}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Calamagrostis.arundinacea.jpg
| att_nosaukums = Niedru ciesa
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| apakšdzimta = Pooideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Calamagrostis
| ģints_lv =Ciesas
| suga = Calamagrostis arundinacea
| suga_lv = Niedru ciesa
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}
'''Niedru ciesa''' ({{val-la|Calamagrostis arundinacea}}) ir daudzgadīgs 60 - 120 cm augsts [[lakstaugs]]. Bieži sastopams mežos, izcirtumos, mežmalās un krūmājos. Kalcifobs [[augs]]. Veido irdenus cerus. Saknenis īss, ar pazemes dzinumiem. [[stumbrs|Stumbri]] taisni, tievi, gludi, zem ziedkopas raupji. Lapas pamīšus, vienkāršas, veselas, lineāras, plakanas, spilgti zaļas, ar izteiktu bālganu vidusdzīslu, gar malām un no abām pusēm raupjas, virspusē ar gariem, bālganiem izklaidu matiņiem. Lapu makstis skarbas, galotnē bieži ar diviem baltu, garu matiņu pušķiem, mēlīte īsa, galotnē strupa, ziedēšanas laikā izplesta. Zied no [[jūnijs|jūnija]] līdz [[augusts|augustam]]. Ziedkopa - iegarena, ziedēšanas laikā izplesta skara. Vārpiņu daudz, tās smailas, zaļganas vai citādā krāsā, ar 1 ziedu. Vārpiņas plēksnes gludas, vienādas, olveidīgi lancetiskas, ar nelielu šķautni. Zieda plēksnes dažādas: ārējā plēksne garumā līdzīga vārpiņas plēksnēm, bez šķautnes, ar garu, cietu, līku akotu, kas ievērojami pārsniedz plēksnes garumu, iekšējā plēksne ar šķautni. Vārpiņas ass ar īsiem matiņiem, turpinās matainas stiegriņas veidā. Auglis - līdz 0,25 cm garš grauds. Pavasarī sāk augt ļoti agri un saaug kupliem ceriem. Nopļaujot agri, iegūst diezgan labu lopbarību.
[[Kategorija:Ciesas]]
[[Kategorija:Latvijas flora]]

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Belgradas cietoksnis
| native_name = ''Београдска тврђава''
| image = Belgrade. View to Kalemegdan fortress in evening sunset light.jpg
| image_size = 300px
| caption =
| location = {{vieta|Serbija|Belgrada}}
| lat_degrees = 44
| lat_minutes = 49
| lat_seconds = 24
| lat_direction = N
| long_degrees = 20
| long_minutes = 27
| long_seconds = 01
| long_direction = E
| locmapin =
| built = [[279. gads p.m.ē.|279. p.m.ē.]]
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded =
}}
'''Belgradas cietoksnis''' ({{val|sr|Београдска тврђава}}), arī '''Kalemegdans''' (''Калемегдан'') ir antīko laiku un viduslaiku [[cietoksnis]] ar [[citadele|citadeli]] [[Belgrada]]s centrā  [[Serbija|Serbijā]]. Tas uzbūvēts augstā pakalnā pie [[Donava]]s un [[Sava]]s satekas, stratēģiski nozīmīgā vietā. Mūsdienās kādreizējā cietokšņa teritoriju daļēji aizņem Lielais un Mazais Kalemegdana parks. Visa teritorija brīvi pieejama apmeklētājiem, un tas ir visapmeklētākā apskates vieta Belgradā ar vairāk nekā 2 miljoniem viesu gadā.<ref name="vrh">{{Atsauce | author = Daliborka Mučibabić | title = Od vrha Sahat kule do dna Rimskog bunara | newspaper = Politika | language = sr | date = 13 April 2014 | url = http://www.politika.rs/sr/clanak/289880/Od-vrha-Sahat-kule-do-dna-Rimskog-bunara}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GX5''
| Nosaukums_orig         = ''Inmarsat-5 F5''
| Attēls                 = Satellite Inmarsat GX5.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Spacebus-4000B2]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|11|26|SK}} 21:23 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5 ECA]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA-3''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[TIBA 1]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 16 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 4007 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 11° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Hellas-Sat 3 / Inmarsat S EAN|Inmarsat S EAN]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-6 F1]]''
}}
'''''GX5''''' jeb '''''Inmarsat-5 F5''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' piektās paaudzes ''Global Xpress'' [[sakaru pavadonis]]. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. Pavadonis tika palaists 2019. gada decembrī un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Santa_Maria_delle_Grazie_Milan_2013.jpg
| image_size            =
| caption               = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| map_type              = Milāna#Itālija#Eiropa
| relief = yes
| map_size              =
| map_label = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| position = left
| latd  = 45.465833  | latNS  = N
| longd = 9.171111  | longEW = E
| location              = {{vieta|Itālija|Lombardija|Milāna}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]/[[renesanse]]
| architect             = [[Donato Bramante]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1466
| year_completed        = 1497
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Svētās Žēlastības Marijas baznīca un dominikāņu klosteris ar Leonardo da Vinči "Svēto Vakarēdienu"
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/93 93]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1,5 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q244952"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts braucējs
| attēls                   = Stretch (2014 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stretch''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Džo Karnahans]]
| producents               =
* [[Treisija Falko]]
* [[Džeisons Blūms]]
* Džo Karnahans
| scenārija autors         = Džo Karnahans
| galvenajās lomās         =
* [[Patriks Vilsons]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
* [[Bruklina Dekere]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Endelmans]]
* [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|10|7||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stretch-2014|title=Stretch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts braucējs"''' ({{val|en|Stretch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Karnahans]]. Galvenās lomas atveido [[Patriks Vilsons]], [[Džesika Alba]], [[Eds Helmss]], [[Džeimss Bedžs Deils]] un [[Bruklina Dekere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|7||bez}}.

sentences: '''Polijas Karalistes konstitūcija (1815)''' pasludināta [[Polijas Karaliste (1815.-1915.)|Polijas Karalistē]] 1815. gadā un bija spēkā līdz [[1832]]. gada Organisko Statūtu izsludināšanai. Sekojot [[Vīnes kongress|Vīnes kongresa]] lēmumiem, atjaunotajai Polijas Karalistei Krievijas imperators [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]] piešķīra vienu no liberālākajām konstitūcijām tā laika Eiropā. Taču jau dažus gadus vēlāk Krievijas administrācija sāka pārkāpt konstitūcijas normas un pēc 1830.-31. gada poļu sacelšanās apspiešanas tās darbība tika izbeigta.

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Toms Džonss
|Vārds_orig = ''Tom Jones''
|Attēls = Sir Tom Jones at The Queen's Birthday Party (cropped-2).jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Toms Džonss karalienes [[Elizabete II Vindzora|Elizabetes II]] dzimšanas dienas pasākumā 2018. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Tomass Džonss Vudvards
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1940|6|7}}
|Vieta_dz = {{vieta|Velsa|Glamorgana|Pontiprīta|Treforesta}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[balss]]
|Žanrs =
* [[popmūzika]]
* [[ritmblūzs]]
* [[soulmūzika]]
* [[kantrimūzika]]
* [[gospelis]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = 1963–pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Decca Records]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[Jive Records]]''
* ''[[Island Records]]''
* ''[[Mercury Records]]''
* ''[[Polydor Records]]''
* ''[[Interscope Records]]''
* ''[[V2 Records]]''
* ''[[S-Curve Records]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = {{URL|www.tomjones.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Tomass Džons Vudvards''' ({{val|en|Sir Thomas John Woodward}}; dzimis {{Dat|1940|6|7}}), profesionāli zināms kā '''Toms Džonss''', ir [[Velsa|velsiešu]] dziedātājs. Viņa karjera strauji attīstījās 20. gadsimta 60. gadu vidū, kad viņa dziesmas ieguva augstākās vietas Top 10 hītu topā. Regulāri devies koncertturnejās uz [[Lasvegasa|Lasvegasu]] (1967—2011).

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētas daļu|Ozoliņi|Ozoliņi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ozoliņi
|attels             = Ozoliņi (Tukums).jpeg
|paraksts           = Skats uz Ozoliņiem no [[Raudas iela (Tukums)|Raudas ielas]] šosejas, 2018. gada augusts.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Tukums]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|augstums           = 66 [[metrs|m]]<ref>{{cite web|url= http://lv.geoview.info/ozolini,864299|title=Ozoliņi|work=lv.geoview.info|publisher=geoview.info|accessdate=13 August 2018}}</ref>
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = Tukums–[[Rauda (Smārdes pagasts)|Rauda]]
Tukums–[[Sēme]]
Tukums–[[Engure]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-3101
|areja_saite        =
}}
'''Ozoliņi''' ir individuālo privātmāju [[mikrorajons]] [[Tukums|Tukuma]] pilsētas daļas ziemeļos, kas kalpo par galējo robežu starp Tukuma pilsētas administratīvo teritoriju un [[Smārdes pagasts|Smārdes]] un [[Tumes pagasts|Tumes pagastu]].

sentences: '''Ekocīds''' ir [[noziegums]] pret apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]] jeb cilvēka apkārtējās vides izpostīšana un ekoloģiskā līdzsvara izjaukšana.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Dardanus_megistos2.jpg
|    att_nosaukums = [[Dardanus megistos|Vientuļniekvēzis]] (''Dardanus megistos'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Anomura
| infrakārta_lv=Anomuras
| binomial=Anomura <small>([[William Sharp Macleay|Macleay]], 1838)</small>
| kategorijas=nē
| sinonīmi =
*''Anomala''
}}
'''Anomuras''' (''Anomura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta, kas apvieno apmēram 2500 sugas:<ref>[http://www.biomedcentral.com/1471-2148/13/128 A comprehensive and integrative reconstruction of evolutionary history for Anomura (Crustacea: Decapoda)]</ref> [[Vientuļniekvēži|vientuļniekvēžus]], [[plakanie omāri|plakanos omārus]], [[karaliskie krabji|karaliskos krabjus]], [[porcelānkrabji|porcelānkrabjus]] un [[kurmjkrabji|kurmjkrabjus]]. Lai arī daudzu sugu nosaukumā tiek lietots nosaukums [[krabis]], tomēr visi īstie krabji ir izdalīti anomuru māsas taksonā — [[krabji|krabju infrakārtā]] (''Brachyura'').<ref name=crust>{{Tīmekļa atsauce |url=http://crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |title=Anomura: Families |access-date={{dat|2015|11|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150923211325/http://www.crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |archivedate={{dat|2015|09|23||bez}} }}</ref>

sentences: '''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Slēdzenis''', '''eksplozīvs slēdzenis''', vai '''oklūzīvs''' ir [[līdzskanis]], ko rada pārtraucot gaisa plūsmu [[Balss trakts|balss traktā]]. Terminus ''slēdzenis'' un ''eksplozīvs slēdzenis'' parasti lieto vienā nozīmē, bet tie nav sinonīmi. Eksplozīvie ir slēdzeņi ar [[pulmonālā ekspirācija|pulmonālas ekspirācijas]] [[Gaisa plūsmas mehānisms|gaisa plūsmas mehānismu]]. Šo terminu arī izmanto lai apzīmētu [[Orāls līdzskanis|orālos]] (nenazālos) slēdzeņus. Daudzi lingvisti '''[[Nazāls līdzskanis|nazāla slēdzeņa]]''' apzīmēšanai lieto terminu '''nazāls kontinuants'''. Jāpiezīmē, ka šajā rakstā šos "nazālos kontinuantus" iztirzā kā ''nazālos slēdzeņus''.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Bērnu cerebrālā trieka''' ir [[galvas smadzenes|galvas smadzeņu]] bojājuma sekas, kuru izpausme galvenokārt ir kustību traucējumi.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Balbinovas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Balbinovas katoļu baznīca Indrā 2002-08-11.jpg
| image_size            = 290px
| label = Balbinovas baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 56 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Indras pagasts]], [[Indra]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Genādijs Alferovs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1935]]
| year_completed        = [[1940]]
| length                = 33 m
| width                 = 18 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Balbinovas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub452 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Indras pagasts|Indras pagasta]] centrā apdzīvotā vietā [[Indra|Indrā]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Bikovmisa
| oriģinālnosaukums    = ''Быков Мыс''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=72| latm=00| lats=20| latNS=N
| longd=129| longm=06| longs=45| longEW=E
| novietojums          = [[Bikovska]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1965
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Jakutijas Hidrometeoroloģijas un vides monitorēšanas pārvalde
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Meteoroloģiskā stacija «Bikovmisa»''' ({{val|ru|Метеорологическая станция III разряда «Быков Мыс»}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ugms14.ru/index_7.php |title=Устав ФГБУ ЯУГМС |access-date={{dat|2021|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210110094053/http://ugms14.ru/index_7.php }}</ref> ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Laptevu jūra]]s [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] rietumu krastā [[Bikovska]]s ciemā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Stacija izveidota 1965. gadā.<ref>[http://www.esimo.ru/atlas/Laptevix/2_watertemp_station_90003_0.html Единая государственная система информации об обстановке в Мировом океане]</ref> 2007.—2008. gadā [[SĢG|Starptautiskā ģeofizikas gada]] programmas ietvaros stacija modernizēta.<ref>[https://books.google.lv/books?id=jSXlDQAAQBAJ&pg=PT82&lpg=PT82&dq=%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F+%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F+%D0%B1%D1%8B%D0%BA%D0%BE%D0%B2+%D0%BC%D1%8B%D1%81&source=bl&ots=ymBqC2nHIk&sig=ACfU3U2AmJXGL_OfNEzpkXyONnHZPqZKRA&hl=lv&sa=X&ved=2ahUKEwiQmruIu7buAhVtCBAIHWhXBGoQ6AEwBHoECAgQAg#v=onepage&q=%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F%20%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D0%B8%D1%8F%20%D0%B1%D1%8B%D0%BA%D0%BE%D0%B2%20%D0%BC%D1%8B%D1%81&f=false Итоги МПГ 2007/08 и перспективы российских полярных исследований]</ref>

sentences: '''SIMM''' ({{val|en|'''S'''ingle '''I'''n-line '''M'''emory '''M'''odule}} — 'vienas rindas atmiņas modulis') — [[brīvpiekļuves atmiņa]]s moduļu veids [[IBM PC|IBM personālajos datoros]]. Atmiņas [[mikroshēma]]s izvietotas uz plates, kuru iesprauž spraudnī uz [[mātesplate]]s. Atšķirībā no [[DIMM]], SIM moduļiem kontakti ir savienoti abās pusēs. Mūsdienās šos moduļus gandrīz vairs neizmanto.

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Klemperers
|     vārds_orig = Otto Klemperer
|         attēls = Otto Klemperer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Klemperers ap 1930. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ungārija]], [[Londona]], [[Šveice]]
|      pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Izraēla]]
|   nodarbošanās = diriģents, komponists
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Brīvības sala
|attēls              = Liberty Island.jpg
|vietējais nosaukums = ''Liberty Island''
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Ņujorka#ASV
|position            = left
|izvietojums         = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|latd=40|latm=41|lats=20|latNS=N|longd=74|longm=2|longs=40|longEW=W
|platība             =
|garums              =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|valsts              = ASV
}}
'''Brīvības sala''' (''Liberty Island'') ir maza, neapdzīvota [[sala]] [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Uz salas atrodas [[Brīvības statuja]]. Lai arī sala šādi tika saukta jau kopš 20. gadsimta sākuma, par oficiālo nosaukumu tas kļuva vien 1956. gadā. Iepriekš tās oficiālais nosaukums bija '''Bedlo sala''' (''Bedloe's Island''). Brīvības sala ir 59 558 m2 liela.

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

sentences: '''Kipa aparāts''' ir universāla ierīce [[gāze|gāzu]] iegūšanai [[laboratorija|laboratorijā]], iedarbojoties ar šķidrumiem uz cietām vielām. Parasti Kipa aparātu izgatavo no [[stikls|stikla]].

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name               = Tutanhamons
| title              =
| image              = Mask of Tutankhamun 2003-12-07.jpg
| image_size         = 200px
| caption            = Tutanhamona mūmijas maska

sentences: {{Commonscat|Sports in Burkina Faso|Sports Burkinafaso}}

sentences: '''Mūzikas albums''' ir [[skaņdarbs|skaņdarbu]] apkopojums, kas kādā noteiktā veidā vai formātā ir paredzēts izplatīšanai sabiedrībā. Visbiežāk mūzikas albumi tiek izplatīti komerciāli ar [[ierakstu komānija|ierakstu kompāniju]] starpniecību, bet bieži mūziķi albumus izplata arī neatkarīgi, piemēram, pārdodot tos [[koncerts|koncertos]] vai publicējot tos [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietnēs]]. Albums tiek nošķirts no cita veida ierakstu veida — [[singls|singla]], kas pārsvarā ir daudz īsāks, ar mazāk skaņdarbiem un domāts kādas konkrētas dziesmas reklamēšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Hofmanis
|     vārds_orig = ''Theodor Hoffmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Gulbene — Alūksne|collapse=yes}}
'''Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne''' ir šaursliežu 750 mm platuma dzelzceļš, kas savieno [[Gulbene]]s un [[Alūksne]]s pilsētas. Šī ir vienīgā šaursliežu dzelzceļa līnija [[Baltija]]s valstīs, kurā notiek regulāri pasažieru pārvadājumi.<ref>[https://www.vietas.lv/objekts/gulbenes_aluksnes_mazbanitis/ Gulbenes - Alūksnes Mazbānītis. vietas.lv]</ref> Mūsdienās līniju apsaimnieko SIA "Gulbenes-Alūksnes bānītis". Līdz 2010. gadam līnijā kursēja 3 vilcienu pāri dienā, bet no {{dat|2010|02|01|Ģ}} rīta reiss atcelts.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/16044/gulbenes--aluksnes-mazbanitis-no-ritiem-vairs-nebrauks Gulbenes — Alūksnes mazbānītis no rītiem vairs nebrauks]</ref> Iepriekš izsludinātos datumos vilciens reisā dodas ar tvaika lokomotīvi "Ferdinands".<ref>[http://www.delfi.lv/news/national/novadi/likvide-gulbenes-aluksnes-banisa-brivdienu-reisu.d?id=29823269 Likvidē Gulbenes — Alūksnes 'bānīša' brīvdienu reisu]</ref> No 2000. gada vilciena popularizēšanai līnijā Gulbene – Alūksne septembra pirmajā nedēļas nogalē tiek organizēti Bānīša svētki.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Diskorboideja ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|         binomial = Discorboidea <small>Ehrenberg, 1838</small>
|         sinonīmi = ''Discorbacea''
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Bagginidae}}
* {{TaksoSaite|Bronnimanniidae}}
* {{TaksoSaite|Bueningiidae}}
* {{TaksoSaite|Cancrisidae}}
* {{TaksoSaite|Conorbinidae}} †
* {{TaksoSaite|Discorbidae}}
* {{TaksoSaite|Eponididae}}
* {{TaksoSaite|Mississippinidae}}
* {{TaksoSaite|Pannellainidae}}
* {{TaksoSaite|Pegidiidae}}
* {{TaksoSaite|Placentulinidae}}
* {{TaksoSaite|Rosalinidae}}
* {{TaksoSaite|Ungulatellidae}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Penicilīni''' ({{val|la|penicillus}} — 'ota'; no ''Penicillium'' ģints [[pelējums|pelējuma]] sēnītēm ar otveida formu) ir [[antibiotikas]], ko iegūst no pelējumsēnēm vai sintezē mākslīgi. Penicilīni ir sarežģīti [[heterocikliskie savienojumi]], kuru pamatā ir bicikliska [[sērs|sēru]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša struktūra, kas satur [[tiazolidīns|tiazolidīna]] ciklu. Ķīmiski tie ir 6-aminopenicilānskābes atvasinājumi un pieder pie [[bēta-laktāmu antibiotikas|bēta-laktāmu grupas antibiotikām]] (bēta-[[laktāmi|laktāma]] struktūra penicilīna [[molekula|molekulā]] ir slāpekli saturošais kvadrātveida gredzens ar [[ketogrupa|ketogrupu]]). Pirmais iegūtais penicilīns ir [[benzilpenicilīns]] jeb G penicilīns, ko bieži sauc vienkārši par penicilīnu. Penicilīni ir diezgan nestabili savienojumi, kuri, it īpaši [[šķīdums|šķīdumu]] veidā, ātri sašķeļas [[skābes|skābju]], [[sārmi|sārmu]], [[smagie metāli|smago metālu]] [[sāļi|sāļu]], [[etilspirts|etilspirta]], kā arī [[temperatūra]]s un [[Saule]]s [[gaisma]]s iedarbībā. Tā kā penicilīni ir organiskas skābes, tie var veidot sāļus ar organiskām vai neorganiskām [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Ūdenī mazšķīstošajiem penicilīna sāļiem piemīt ilgstošāka iedarbība.

sentences:
{{Valsts infokaste
|     vietējais_nosaukums = ''Československo''
|pilnais_valsts_nosaukums = Čehoslovākija
|         gads_sākums = 1918
|         gads_beigas = 1992
|    valsts_nosaukums =
|       karoga_attēls = Flag of Czechoslovakia.svg
|    karoga_nosaukums = Čehoslovākijas karogs
|      ģerboņa_attēls = Medium coat of arms of Czechoslovakia (1918-1938 and 1945-1961).svg
|   ģerboņa_nosaukums = Čehoslovākijas ģerbonis
|     ģerboņa_platums = 80px
|         valsts_moto = Veritas Vincit (Patiesība uzvar)
|        valsts_himna = ''[[Kde domov můj]]''
|       kartes_attēls = Czechoslovakia location map.svg
|     kartes_paraksts =
|       galvaspilsēta = [[Prāga]]
| latd=40 | latm=26 | latNS=N | longd=3 | longm=42 | longEW=E
|     lielākā_pilsēta = [[Prāga]]
[[Bratislava]]
[[Brno]].
|      valsts_valodas = [[čehu valoda]], [[slovāku valoda]]
|     etniskās_grupas = [[čehi]], [[slovāki]], [[vācieši]]
|etniskās_grupas_gads =
|      valsts_iekārta = [[republika]], [[Sociālistiska valsts|sociālistiskā republika]] un [[federatīva republika]]
|valsts_galvas_tituls = Prezidents
|        valsts_galva =
|valsts_galvas_tituls2=
|       valsts_galva2 =
|neatkarības_iegūšana = [[Čehoslovākijas vēsture|Izveidošana]]
| neatkarības_piezīme = 20. gadsimts
|neatkarības_notikums = ''[[de facto]]''
|  neatkarības_datums = [[1918]]. gada 28. oktobris
|neatkarības_notikums2= Likvidēta
| neatkarības_datums2 = [[1992]]. gada 31. decembris
|neatkarības_notikums3=
| neatkarības_datums3 =
|         platība_km2 = 127 900
|       platība_rangs =
|      procenti_ūdens =
|  iedzīvotāju_skaits = 15 600 000
|   iedzīvotāju_skaita_gads = 1992
|  iedzīvotāju_skaits_rangs =
|  apdzīvotības_blīvums_km2 =
|apdzīvotības_blīvums_rangs =
|             IKP_PPP =
|        IKP_PPP_gads =
|       IKP_PPP_rangs =
|  IKP_PPP_per_capita =
|  IKP_PPP_per_capita_rangs =
|           HDI =
|      HDI_gads =
|HDI_kategorija =
|     HDI_rangs =
|          Gini =
|     Gini_gads =
|Gini_kategorija=
|    Gini_rangs =
|        valūta = [[Čehoslovākijas krona]]
|  valūtas_kods = CZK
|    laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|    utc_offset = +1
|laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|utc_offset_DST = +2
|        domēns = [[.cs]]
|tālsarunu_kods = +42
|  iso_kods_num =
|iso_kods_alfa2 =
|iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jeruzaleme
 | official_name            = {{ara|יְרוּשָׁלַיִם}}
{{ara|القدس}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = HaArbaa IMG 0541.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Jerusalem.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Emblem_of_Jerusalem.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Izraēla#Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ISR}}
{{PSE}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Jeruzaleme (apgabals)|Jeruzaleme]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 125.156
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 652
 | population_as_of         = 2013. gada
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 890428
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1029300
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[IDT]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 31 | latm = 46 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 35 | longm = 12 | longs = 49 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 754
 | website                  = {{URL|http://www.jerusalem.muni.il}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Vjetnama]]
[[Kategorija:Vjetnama]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija karbonāta formulvienības modelis

Amonija karbonāta struktūrformula

Pulverveida amonija karbonāts
|       citi nosaukumi = brieža raga sāls, briežraga sāls,
ogļskābais amonijs, ožamais sāls
|           CAS numurs = 506-87-6
|      ķīmiskā formula = (NH4)2CO3
|              molmasa = 96,09
|              blīvums = 1600
|  kušanas temperatūra = 58 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 100 g/l (15 °C);
 karstā ūdenī sadalās
|                 citi =
}}
'''Amonija karbonāts''' ((NH4)2CO3) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, higroskopiska viela ar [[amonjaks|amonjaka]] smaku. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[ogļskābe]]s [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, nešķīst [[etanols|spirtā]], [[sērogleklis|sērogleklī]], šķidrā amonjakā.<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 27. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Brekši]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Brekši]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jordāns
|     vārds_orig = ''Iordanes''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc [[551]]. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Austrumromas impērija|Bizantija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|mājputnu|Gailis (nozīmju atdalīšana)|gailis}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Kaugurciems
|attels             =
|paraksts           = Piemineklis sarkanajiem latviešu strēlniekiem Kaugurciemā
|karte              =
|paraksts2          = Kaugurciema novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,1 km2
|iedzivotaju_skaits = 1000 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|pasta_indekss      = LV-2016
|areja_saite        =
}}

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Biatlons]]
[[Kategorija:Biatlons]]

sentences: '''Ieži''' ir dabiskas izcelsmes [[Minerāls|minerālu]] sakopojumi, kas veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]] ([[litosfēra|litosfēru]] un [[mantija (ģeoloģija)|mantijas]] augšējo daļu). Iežus klasificē pēc to izcelsmes, minerālu un ķīmiskā sastāva, pēc to uzbūves (veidojošo daļiņu tekstūras). Pēc izcelsmes iežus sadala [[magmatiskais iezis|magmatiskajos iežos]], [[nogulumiezis|nogulumiežos]] un [[Metamorfais iezis|metamorfajos iežos]]. Litosfērā kopumā ir ļoti mainīgi apstākļi. Uz to iedarbojas endogēnie procesi [[magmatisms]], [[metamorfisms]], un [[Eksogēnie procesi|eksogēnie ģeoloģiskie procesi]] — [[dēdēšana]], nogāžu procesi, virszemes un pazemes ūdeņu darbība, ledāju un vēja darbība — tādējādi nepārtraukti notiek iežu un minerālu pārvērtības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences: {{cita nozīme|kodolfizikas terminu|protesta formu|Kritiskā masa (protesta forma)}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

L-DOPA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 59-92-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO4
|              molmasa = 197,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Overņa-Rona-Alpi
''Auvergne-Rhône-Alpes''
''Auvèrnhe Ròse Aups'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Overņas-Ronas-Alpu atrašanās vieta Francijā
|-
| '''Valsts''' || {{FRA}}
|-
| '''Adm. centrs''' || [[Liona]]
|-
| '''Adm. iedalījums''' || {{Collapsible list|title=12 departamenti un 1 metropole
  |[[Ēna (Rona-Alpi)|Ēna]] (01)
  |[[Aljē (departaments)|Aljē]] (03)
  |[[Ardēša]] (07)
  |[[Kantāla]] (15)
  |[[Droma]] (26)
  |[[Izēra]] (38)
  |[[Luāra (departaments)|Luāra]] (42)
  |[[Augšluāra]] (43)
  |[[Pijdedoma]] (63)
  |[[Rona]] (69D)
  |[[Lionas Metropole]] (69M)
  |[[Savoja]] (73)
  |[[Augšsavoja]] (74)
  }}
|-
| '''Platība''' || 69 711 km²
|-
| colspan=2 | '''Iedzīvotāji''' (2013. gada 1. janvārī)
|-
| - '''kopā:''' || 7 757 595
|-
| - '''blīvums:''' || 111 cilv./km²
|-
| '''Laika zona''' || [[Centrāleiropas laiks|CET]] ([[UTC]] +1)
|-
| '''Mājas lapa''' || [http://www.auvergnerhonealpes.eu/ www.auvergnerhonealpes.eu] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161013064618/http://www.auvergnerhonealpes.eu/ |date={{dat|2016|10|13||bez}} }}
|}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Keitele
|attēls=Auringonlasku Keitele.jpg
| map = Somija
| plat_d=62 | plat_m=55 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=59 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=493,6
|garums=85
|Vid_dziļums=7,2
|Max_dziļums=66
|tilpums=3,4
|augstums_vjl=99,5
|izteka= [[Keiteles kanāls]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Keitele''' ({{val|fi|Keitele}}) ir [[ezers]] [[Somija]]s vidienē, [[Rietumsomija]]s lēnē. Ezerā daudz salu ar kopējo platību 93 km². Lielākās salas ir Pengetsalo, Jurvansalo un Luotolansāri. Ezerā prāmju satiksme.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīsties, mazie Fakeri
| attēls                   = Little fockers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Fockers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Džeina Rozentāla]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džejs Roučs]]
* [[Džons Hamburgs]]
| scenārija autors         =
* Džons Hamburgs
* [[Lerijs Stakijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Stillers]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Blaita Danere]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Terija Polo]]
* [[Bārbra Streisande]]
* [[Dastins Hofmans]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
* ''[[Everyman Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|12|22||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-fockers-2010-0|title=Little Fockers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2018|archive-date={{dat|2014|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140307031634/http://www.bbfc.co.uk/releases/little-fockers-2010-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meetthefockerssequel.htm|title=Little Fockers (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|310,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Iepazīsties, Fakeri]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Iepazīsties, mazie Fakeri"''' ({{val|en|Little Fockers}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas atveido [[Bens Stillers]], [[Ouens Vilsons]], [[Blaita Danere]], [[Roberts De Niro]], [[Džesika Alba]], [[Terija Polo]], [[Bārbra Streisande]] un [[Dastins Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Iepazīsties, mani vecāki]]" un 2004. gada filmai "[[Iepazīsties, Fakeri]]".

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Coord|56|32|10.38|N|21|9|40.37|E|display=title}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences:
{{cita nozīme|[[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] ēku|[[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] kora dziesmu|Gaismas pils (dziesma)}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums     = Latvijas Nacionālās bibliotēkas ēka
|alternat nosaukums = Gaismas pils
|attēls             = Skats uz LNB jauno ēku no Uzvaras bulvāra.jpg
|attēla_platums     = 250px
|attēla_paraksts    =
|koordinātu karte   = Riga 2
|latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 27.71 | latNS  = N
|longd = 24 | longm = 5 | longs = 47.52 | longEW = E
|valsts             = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese             = Mūkusalas iela 3
|apkaime            = [[Torņakalns]]
|statuss            = Atvērta
|celtnieciba        = [[2008. gads|2008]]. — [[2013. gads|2013]].
|pamatakmens        = [[2008. gads|2008]]. gada [[16. decembris]]<ref group="P">Kapsulas iemūrēšana pamatakmenī notika [[2008. gads|2008]]. gada [[20. jūnijs|20. jūnijā]], bet pamatakmens iemūrēšana LNB pamatos notika tā paša gada [[16. decembris|16. decembrī]].</ref>
|iecer pabeigt      =
|pabeigts           =
|atverts            = [[2014]]. gada [[29. augusts|29. augustā]]
|ekspluatācijā no   = 2014
|nojaukts           =
|iznicinats         =
|pielietojums       =
|antena spice       =
|jumts              = 68,30
|augsej stava       =
|skatu lauk         =
|stavu skaits       = 12
|liftu skaits       =
|izmaksas           = 268,466 miljoni [[eiro]]<ref>{{ziņu atsauce |last1=Nagla |first1=Ilze |title=Gaismas pils izmaksas vairāk nekā desmit gados - 268 miljoni eiro |url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/grafiks-gaismas-pils-izmaksas-vairak-neka-desmit-gados-268-miljoni-eiro.a88285/ |accessdate={{dat|2020|11|30||bez}} |agency=LSM |date={{dat|2014|06|11||bez}}}}</ref>
|platiba            = 40 455
|arhitekts          = [[Gunārs Birkerts]]
|arhit birojs       =
|projekta vad       =
|inzinieris         =
|buvnieks           = NBA<ref group="P">NBA (Nacionālā būvkompāniju apvienība) - tajā ietilpst SIA "Skonto Būve", AS "RBSSKALS" un SIA "RE&RE".</ref>
|attistitajs        =
|ipasnieks          =
|parvaldnieks       =
|atsauces           =
|emporis nr         = 139920
|areja saite        = {{URL|http://www.gaismaspils.lv}}
{{URL|https://www.lnb.lv/lv/par-biblioteku/lnb-eka}}
}}

sentences:
{{Commonscat|San Jose Sharks|Sanhosē "Sharks"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Hlorūdeņradis|Hlorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar 30% sālsskābi
|       citi nosaukumi = hlorūdeņražskābe
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl ūdenī (H2O)
|              molmasa = 36,46
|              blīvums = (37% šķīdums) 1180
|  kušanas temperatūra = 247 K (-26 °C) (38% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 321 K (48 °C) (38% šķīdums)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences: '''7. maijs''' ir gada 127. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (128. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 238 dienas.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Dabas resursi]]
[[Kategorija:Ģeoloģija]]
[[Kategorija:Kalnrūpniecība]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Monjē Viljamss
 |    vārds_orig = ''Monier Monier-Williams''
 |        attēls = Monier Monier-Williams.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Monjē Viljamss (pēc 1860. gada), fotoattēla autors [[Lūiss Kerols]]
 |    dz_dat_alt = {{dat|1819|11|12}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Bombeja}}
 |     m_dat_alt = {{mdv|1899|4|11|1819|11|12}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Kannas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sers Monjē Viljamss''', pēc 1887. gada '''sers Monjē Monjē-Viljamss''' ({{val|en|Sir Monier Monier-Williams}}, dzimis {{dat|1819|11|12}}, miris {{dat|1899|4|11}}), bija [[Angļi|angļu]] valodnieks un [[indologs]]. [[Oksfordas Universitāte]]s [[sanskrits|sanskrita]] profesors un apjomīgas Sanskrita-angļu vārdnīcas autors (1872).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sanskrit-lexicon.uni-koeln.de/scans/MW72Scan/2014/web/index.php|title=Monier-Williams Sanskrit-English Dictionary, 1872|publisher=Cologne University}}</ref> Indijas institūta dibinātājs (1883).

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences: '''Regolīts''' ir irdens materiāls, kas klāj [[atmosfēra]]s neieskautu [[planēta|planētu]], [[Dabiskais pavadonis|pavadoņu]] un [[asteroīds|asteroīdu]] virsmu un veidojas [[mikrometeorītu]] [[erozija]]s rezultātā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pizas Katedrāles laukums
| native_name         = ''Piazza del Duomo''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| map_relief = yes
| status              =
| image               = Italy_-_Pisa_-_Leaning_Tower_of_Pisa.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Toskāna|Piza}}
| latd  = 43.723056 | latNS  = N
| longd = 10.396389 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Katedrāles laukums, Piza
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/395 395]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 8,87 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Pizas Katedrāles laukums" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q750245"
}
</mapframe>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Country Strong''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Country Strong Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Šana Feste]]
 |  producents =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Dženo Topinga]]
 |   scenārijs = Šana Feste
 |     aktieri =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Garets Henlunds]]
* [[Leitone Mīstere]]
* [[Tims Makgro]]
 |      mūzika = [[Maikls Brūks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Maguire Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Gems]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|11|8|Našvilas pirmizrāde|2010|12|22|ASV (limitēti)|2011|1|7|ASV (plaša izlaišana)|}}
 |      ilgums = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/country-strong-2011|title=Country Strong|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 22, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032645/http://bbfc.co.uk/releases/country-strong-2011}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=countrystrong.htm|title=Country Strong (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 22, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Country Strong''''' ir 2010. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šana Feste]]. Galvenās lomas atveido [[Leitone Mīstere]], [[Garets Henlunds]], [[Gvineta Paltrova]] un [[Tims Makgro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|8||bez}} Našvilā.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Lubāna mitrāju komplekss
| alt_name            =
| iucn_category       =
| photo               = Lubans R piekr.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       = Lubāna rietumu piekraste
| photo_width         =
| map_type            = Latvija
| map_caption         =
| relief              = jā
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 48 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 54 | longs = 36 | longEW = E
| location            = {{LAT}}
| nearest_city        =
| area                = 47 902 ha
| established         =
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lubāna mitrāju komplekss / Lubana wetland complex
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|2002|10|31|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/1384 1384]
}}
}}
'''Lubāna mitrāju komplekss''' ir starptautiskas nozīmes aizsargājama dabas teritorija, kas 2002. gadā tika iekļauta [[Rāmsaras konvencija]]s vietu sarakstā. Komplekss ir vairāk nekā 47,9 tūkstošus ha liels.<ref name="lat">{{LAT e|4|239.—240}}</ref> Te atrodas lielākais [[mitrājs]] Latvijā un ir izveidots [[dabas liegums]] '''Lubāna mitrājs''' (izveidots 2009. gadā, apvienojot 11 iepriekš pastāvējušus [[dabas liegums|dabas liegumus]]).

sentences: '''Staldzenes stāvkrasts''' ir 4 līdz 18 m augsta [[Baltijas jūra]]s krasta daļa [[Ventspils novads|Ventspils novada]] un [[Ventspils]] pilsētas teritorijā, ietverot 9 km garu jūras krasta posmu gar Staldzeni līdz [[Liepene (ciems)|Liepenes ciemam]]. 2001. gadā 8,6 ha platībā izveidoja ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko dabas pieminekli, lai aizsargātu Kurzemes apledojuma [[morēna]]s atsegumus, Latvijas apledojuma beigu fāzes māla un citu Baltijas baseina vēsturisko stadiju nogulumus.<ref name="kurzeme.lv">[https://www.kurzeme.lv/lv/kurp-doties/atputa-daba/247-staldzenes-stavkrasts/ Staldzenes Stāvkrasts]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Stapriņi
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ādažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ādažu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 5,09
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2020
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{tīmekļa atsauce|url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=99687|title=Informācija par objektu: Stapriņi|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2021|2|26||bez}}}}</ref>
| population_total         = 535
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 |latm = 4 |lats = 53 |latNS = N
| longd = 24 |longm = 18 |longs = 36 |longEW = E
| elevation_m              = 5
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2164 Ādaži
}}

sentences: '''Marlboro vīrs''' jeb '''Marlboro kovbojs''' ir viena no pasaulē pazīstamākajām [[reklāma|reklāmu]] ikonām un veiksmīgākajām reklāmas kampaņām, ko [[Marlboro]] kompānijai izveidoja [[leo Burnett's|Leo Burneta]] (Leo Burnett) reklāmas kompānija. Ar šo 1954. gada kampaņu tika pilnībā mainīts šī zīmola tēls - līdz tam Marlboro tika pasniegtas kā cigaretes dāmām, taču ar šo kampaņu tās tika pozicionētas kā cigaretes vīriešiem. Bija vairāki Marlboro vīra varianti, taču populārākais izrādījās kovbojs, šo tēlu zīmols izmanto vēl mūsdienās.

sentences:
(''Mitawa''), [[Pasvale]] (''Poswol''), [[Šauļi]] (''Szawle''), [[Raseiņi]] (''Rosienie'') un [[Upītes pilskalns|Upīte]] (''Upita'').]]
'''Saules zeme''' (latīņu: ''terra Sauleorum'') jeb '''Saulene''' (vācu: ''Schaulen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] apdzīvotās teritorijas dienvidu daļā, kas robežojās ar [[Žemaitija|Žemaitiju]]. Netālu no [[Šauļi]]em atrodas sens zemgaļu pilskalns ar svētnīcu, kas mūsdienās ir pazīstams ar nosaukumu [[Krusta kalns pie Šauļiem|Krusta kalns]].

sentences:
]]
'''Totalizators''' ir [[azartspēles|azartspēļu]] vieta, kurā spēlētājs var veikt likmes uz dažādiem [[Sporta veidi|sporta veidiem]]. Totalizators likmju veicējiem funkcionē kā tirgus, kurš piedāvā koeficientus uz dažādu sporta notikumu iznākumiem.  Likmju veidi ir dažādi un var atšķirties.

sentences: '''Taisne''' ir viens no [[ģeometrija]]s pamatelementiem. Taisnes [[definīcija]] ir atkarīga no konkrētās ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]]. Ja ģeometrijas uzbūves pamatā ir [[attālums]] starp diviem [[telpa]]s [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], tad taisne ir [[līnija]], kuras [[garums]] ir vienāds ar attālumu starp šiem punktiem.

sentences: '''Tēls''' ir priekšstats, kas rodas lasītāja uztverē, lasot literāru darbu.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> [[filozofija|Filozofijā]] tēls ir objektīvās [[īstenība]]s atspoguļojums [[subjekts|subjekta]] [[apziņa|apziņā]]. Tēls ir [[ideāls]] un rodas galvas [[smadzenes|smadzeņu]] [[psihisks process|psihisko procesu]] kontekstā. Tēls struktūrā nesaraujami saistīts ar racionālo. Atšķirībā no [[simbols|simbola]] un [[zīme]]s tēls ir oriģināla adekvāts, patiess atspoguļojums. Tēls neaptver visu oriģināla satura bagātību; tas objektā atspoguļo būtisko.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecais zēns
| attēls                   = Oldboy 2013 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Oldboy''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Rojs Lī]]
* [[Dags Deivisons]]
* [[Neitans Hehens]]
| scenārija autors         = [[Marks Protosēvičs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džošs Brolins]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Semjuels Džeksons]]
| mūzika                   = [[Raks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013|title=Oldboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323161232/http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oldboy2013.htm|title=Oldboy (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecais zēns"''' ({{val|en|Oldboy}}) ir 2013. gada asa sižeta trilleris, kas veidota kā rīmeiks [[Dienvidkoreja]]s 2003. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Brolins]], [[Elizabete Olsena]], [[Šarlto Koplijs]] un [[Semjuels Džeksons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|27||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
'''Fosfāti''' ir [[fosforskābe|fosforskābes]] [[sāļi]]. Visbiežāk, runājot par fosfātiem, ar to saprot '''ortofosfātus'''. Fosfāta (ortofosfāta) jona formula ir PO43−
un [[molmasa]] 94,97 g/mol. Tas sastāv no centrālā [[fosfors|fosfora]] [[atoms|atoma]], kuram apkārt izvietoti četri [[skābeklis|skābekļa]] atomi.

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Komunistiskā [[Terors (politika)|terora]] upuru piemiņas vieta Torņakalnā
|native_name   =
|image         = Akmens tēli, Torņakalns.JPG
|caption       = Pieci akmens tēli
|map_image     = Rīga
|map_text      =
|latd  = 56|latm  = 55|lats  = 55.38|latNS  = N
|longd = 24|longm = 5|longs = 21.07|longEW = E
|location      = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|dedicated_to  = 1941. gada jūnijā deportētajiem Latvijas iedzīvotājiem
|extra         =
}}
'''Komunistiskā terora upuru piemiņas vieta Torņakalnā''' atrodas pie [[Torņakalns (stacija)|Torņakalna dzelzceļa stacijas]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]].<ref name="lat">{{LAT e|2|442}}</ref> Piemiņas vieta veltīta [[1941. gada jūnija deportācijas Latvijā|1941. gada jūnijā deportētajiem]] Latvijas iedzīvotājiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Ebots''' ({{val|en|Abbot}}; sieviešu dzimtē '''Ebota''') ir uzvārds, kas nozīmē "[[abats]]" (klostera vadītājs). Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Jelgava
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Jelgava aerial view.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jelgavas centrālā daļa
| image_flag = Jelgava flag.svg
| flag_link = Jelgavas karogs
| image_shield = Jelgava COA great.svg
| shield_link = Jelgavas ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Jelgava.svg
| blank_emblem_type        = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 42
| longs = 50
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1573]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Mitau}}
{{val|pl|Mitawa}}
{{val|lt|Mintauja}}
{{val|ru|Митава}}
| leader_title = [[Jelgavas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Domes priekšsēdētājs]]
| leader_name = [[Andris Rāviņš]] ([[Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 60.1
| area_footnotes = <ref name="LME">{{LME|1|703}}</ref>
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 60 564
| population_as_of = 2021
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-30(01-18)
| website = [http://www.jelgava.lv/ www.jelgava.lv]
| footnotes =
}}
'''Jelgava''' ir [[valstspilsēta]] [[Zemgale|Zemgalē]], 43 km no [[Rīga]]s pie [[Lielupe]]s un tās attekas [[Driksa]]s. 13. gadsimta vidū [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestrs [[Konrāds fon Manderns|Konrāds no Mandernas]] pavēlēja celt krustnešu pili uz Garās salas [[Upmale (zeme)|Upmales zemē]], lai izveidotu krusta karotāju atbalsta punktu cīņai ar [[zemgaļi]]em. Par Jelgavas dibināšanas brīdi tiek uzskatīta [[Mītavas pils uzcelšana]] 1265. gadā. Pilsētas tiesības Jelgava ieguva 1573. gadā un ilgu laiku bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s galvaspilsēta. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Kauja par Jelgavu (1944)|kaujā par Jelgavu]] tika iznīcināta gandrīz visa pilsētas vēsturiskā apbūve.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ambrozijs Bergmanis
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1784
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Kijiva]] (tagad {{UKR}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ambrozijs Bergmanis''' ({{val-de|Ambrosius Bergmann}}, 1740–1784) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts, Rīgas [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] ložas "[[Zum Schwerdt]]" brālis.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 66
 | lv  = Sešdesmit seši
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Völkerball
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD
| Vāks                  = Rammstein_-_Völkerball.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{EU}},
[[17. novembris]], [[2006. gads|2006]].
{{CAN}},
[[19. decembris]] [[2006. gads|2006]].
{{USA}}, [[18. septembris]] [[2007. gads|2007]].
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 104:59 (2CD)
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Emanuels Fialiks
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
| Šis albums            =
'''Völkerball'''
([[2006. gads|2006]])
| Nākamais albums       =
''[[Videos 1995—2012]]''
([[2012]])
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža
 | oriģinālnos = ''The Naked Gun 2½: The Smell of Fear''
 |      attēls =  Naked Gun 2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Deivids Zakers]]
 |  producents = [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* Deivids Zakers
* [[Pets Profts]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Roberts Gūlē]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
* [[Ričards Grifitss]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Zucker, Abrahams and Zucker]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1991|6|28}}<ref name=AFI>{{tīmekļa atsauce |url=https://catalog.afi.com/Search?searchField=MovieName&searchText=NAKED+GUN+2+1%2F2%3A+THE+SMELL+OF+FEAR&sortType=sortByRelevance|title=The Naked Gun 2|publisher=[[Amerikas Kinoinstitūts]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990|title=The Naked Gun 2½: The Smell of Fear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 8, 2019|archive-date={{dat|2019|07|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190708133046/https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun2.htm|title=The Naked Gun 2 1/2:
The Smell of Fear|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Kailais ierocis]]" (1988)
 |      nākamā = "[[Kailais ierocis 33 1/3]]" (1994)
 |        imdb =
}}
"'''Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža'''" ({{val|en|The Naked Gun 2½: The Smell of Fear}}) ir 1991. gada ASV parodijkomēdijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Deivids Zakers]]. Filma ir turpinājums 1988. gada filmai "[[Kailais ierocis]]". Šī ir otrā filma "Kailā ieroča" filmu sērijā. 1994. gadā izdeva filmas turpinājumu "[[Kailais ierocis 33 1/3]]".

sentences:
'''Mašīnmācīšanās''' ir [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] apakšnozare, kas izmanto [[datorsistēma]]s, lai efektīvi veiktu konkrētus uzdevumus, neizmantojot skaidri programmētas instrukcijas, tā vietā paļaujoties uz paraugiem un secinājumiem. Mašīnmācīšanās [[algoritms|algoritmi]] vai algoritmu ietvari izveido [[iztvērums|iztvēruma]] datu matemātisku modeli, kas pazīstams kā "apmācības dati", lai veiktu prognozēšanu vai pieņemtu lēmumus. Mašīnmācīšanās tiek izmantota situācijās, kur nav iespējams izstrādāt īpašu instrukciju algoritmus uzdevuma veikšanai, piemēram,
e-pasta filtrēšanas, tīkla iebrucēju atklāšana, [[mašīntulkošana]] un [[datorredze]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2467
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2467''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3]]''
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|8|SK}} 03:30 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Gonec-M № 12]]'', ''[[Kosmos-2468]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-043A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,45°
| Periods                = 116,07 min
| Apoapsīda              = 1510 km
| Periapsīda             = 1498 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2453]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2481]]''
}}
'''''Kosmos-2467''''' (''Космос-2467'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2010. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3]]'' sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| attēls                   =  Guide to recognizing your saints.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               =
* [[Klāra Markovica]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Trūdija Stailere]]
* [[Treviss Svordss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Stings]]
| scenārija autors         = [[Dito Montiels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Rozārija Dosone]]
* [[Melonija Diaza]]
* [[Ēriks Robertss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Šia Lebafs]]
| mūzika                   = [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Madman Films]]''
| izplatītājs              = ''[[First Look International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|29|Ierobežots vietu skaits|2007|1|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/guide-recognizing-your-saints-2006|title=A Guide to Recognizing Your Saints|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]2 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=guidetorecognizingyoursaints.htm|title=A Guide to Recognizing Your Saints (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Guide to Recognizing Your Saints''''' ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Rozārija Dosone]], [[Melonija Diaza]], [[Ēriks Robertss]], [[Čenings Teitums]] un [[Šia Lebafs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|29||bez}}.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |          name = Ladino
 |    nativename = לאדינו, ''Ladino''<br />גֿודיאו-איספאנייול, ''Djudeo-espanyol''
 | pronunciation =
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 |        script = [[ebreju alfabēts]], [[latīņu alfabēts]]
 |        region = [[Izraēla]], [[Turcija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Francija]], [[Grieķija]], [[Brazīlija]], [[Apvienotā Karaliste]], [[Maroka]]
 |      speakers = starp 100 un 200 tūkstošiem
 |          rank =
 |          fam2 = [[Itāliskās valodas|Itāliskās]]
 |          fam3 = [[Romāņu valodas|Romāņu]]
 |          fam4 = [[Rietumitāliešu valodas|Rietumitāliešu]]
 |          fam5 = [[Gallu-ibēriešu valodas|Gallu-ibēriešu]]
 |          fam6 = [[Ibēriešu-romāņu valodas|Ibēriešu-romāņu]]
 |          fam7 = [[Rietumibēriešu valodas|Rietumibēriešu]]
 |          fam8 = [[Spāņu valoda|Spāņu]]
 |        nation = nav
 |        agency = ''Autoridad Nasionala del Ladino''
 |          iso1 =
 |          iso2 = lad
 |          iso3 = lad
|image=|caption=Vēsturiskās ladino valodas kopienas Vidusjūras reģionā. Gredzenoti apļi apzīmē mūsdienu runas kopienas}}

sentences:
ērzelis]]
Par '''ērzeli''' sauc [[zirgu dzimta]]s dzīvnieku tēviņu, kas nav kastrēts, bet visbiežāk tas tiek lietots [[mājas zirgs|mājas zirga]] tēviņu apzīmēšanai. Zirgu mātīti sauc par [[ķēve|ķēvi]], bet mazuli par kumeļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurska
| operators =
| attēls = Kursk poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents =
| scenārijs = Roberts Rodats
| aktieri = * [[Matiass Shunartss]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Artēmijs Spiridonovs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Pēters Simonišeks]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Kursk''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''Belga Productions''
* ''VIA EST''
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|6|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|11|7|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{LUX}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr618091013/|title=The Command |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kurska"''' ({{Val|en|Kursk}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Beļģija]]s, [[Francija]]s un [[Luksemburga]]s kopražojuma [[drāma]]s filma. Tās režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Matiass Shunartss]], [[Lea Sedū]], [[Artēmijs Spiridonovs]], [[Kolins Fērts]], [[Pēters Simonišeks]], [[Augusts Dīls]] un [[Makss fon Sīdovs]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Džordžs Gordons Bairons
 |        vārds_orig = ''George Gordon Byron''
 |            attēls = Lord Byron coloured drawing.png
 |        att_izmērs = 200px
 |     att_nosaukums =
 |           dz_gads = 1788
 |        dz_mēnesis = 1
 |          dz_diena = 22
 |          dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Londona]], [[Lielbritānijas Karaliste]] (tagad {{GBR}})
 |            m_gads = 1824
 |         m_mēnesis = 4
 |           m_diena = 19
 |           m_vieta = {{flagicon image|Flag of Greece (1822-1978).svg}} [[Mesalongiona]], [[Pirmā Hellēņu republika]] (tagad {{GRE}})
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība =
 |           tautība = [[angļi|anglis]]
 |           dzimums =
 |            vecāki = Katrīna Gordona, Džons Bairons
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs = Anabella Milbenka
 |             bērni = [[Ada Lavleisa]], Alegra
 |          paraksts = Autograph-LordByron.svg
 |        pseidonīms =
 |      nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, revolucionārs
 |rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
 |           periods =
 |             žanri = [[dzeja]]
 |            temati =
 |      lit virzieni = [[Romantisms]]
 |  slavenākie darbi = {{ubl|“Čailda Herolda svētceļojums”|“Dons Žuans”}}
 |       ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Aleksandrs Poups]]
 |        ietekmējis = [[Aleksandrs Puškins]], [[Mihails Ļermontovs]]
 |        alma_mater =
 |       apbalvojumi =
 |          piezīmes =
 |       kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox monarch
| name            = Alarihs I
| title           = [[Vestgoti|Vestgotu]] karalis
| image= Alarich steel engraving.jpg
| caption         =
| reign           = 395–410
| coronation      = 395
| predecessor     = [[Athanarihs]]
| successor       = [[Ataulfs]]
| issue           =
| royal house     =
| father          = Nav zināms<ref>Herwig Wolfram, "The Roman Empire and Its Germanic Peoples" (University of California Press, 1997), p. 90</ref>
| mother          =
| birth_date      = apmēram {{dat|370}}
| birth_place     = Pevsa, [[Dobrudža]]
| death_date      = {{dat|410}}
| death_place     = [[Kozenca]]
| place of burial =
| religion        =
}}
'''Alarihs I''' ({{val-got|Alareiks}}; dzimis apmēram {{dat|370}},<ref name="lpe">{{LPE|1|137}}</ref><ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/12218/Alaric|title=Alarihs I|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2014|11|9||bez}}}}</ref> miris {{dat|410}}) bija [[vestgoti|vestgotu]] [[vestgotu karaļu uzskaitījums|karalis]] no 395. gada līdz savai nāvei 410. gadā. Pazīstams ar 410. gadā notikušo [[Romas izlaupīšana|Romas izlaupīšanu]], kas sekmēja [[Rietumromas impērija]]s bojāeju.

sentences: '''Elektroģenerators''' ir ierīce, kas [[mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] pārveido [[Elektriskā enerģija|elektroenerģijā]]. Ģeneratori konstruktīvi ir līdzīgi [[elektrodzinējs|elektrodzinējiem]] tikai tie ir optimizēti [[elektrība]]s iegūšanai.

sentences: '''Unkjar-Iskelesi līgums''' (turku: ''Hünkâr İskelesi Antlaşması''), parakstīts 1833. gada 25. jūnijā (8. jūlijā), bija militārās sadarbības līgums starp [[Krievijas Impērija|Krievijas]] un [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] impērijām. Līgums parakstīts [[Konstantinopole]]s pievārtē, un daļēji pārvērta Osmaņu impēriju par Krievijas protektorātu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dmitrijs Obručevs
|          vārds_orig = ''Обручев, Дмитрий Владимирович''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Luga (pilsēta)|Luga]], [[Sanktpēterburgas guberņa]], {{RUS}})
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 21
|             m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = krievs
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[PSRS ZA Paleozooloģijas institūts]]
|          alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|             zinātne = [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = bezžokļaiņu evolūcijas pētījumi
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dmitrijs Obručevs''' (1900—1970) bija padomju zinātnieks, [[paleontologs]], bioloģijas zinātņu doktors (no 1943. gada).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ราชอาณาจักรไทย
|    pilnais_valsts_nosaukums = Taizemes Karaliste
|            valsts_nosaukums = Thailand
|               karoga_attēls = Flag of Thailand.svg
|            karoga_nosaukums = Taizemes karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Thailand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Taizemes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Phleng Chat]]
|               kartes_attēls = Thailand_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bangkoka]]
| latd=13 | latm=45 | latNS=N | longd=100 | longm=29 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[taju valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Taizemes karaļi|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Vačirālongkorns]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Taizemes premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Prajuts Čānočhā]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Taizemes vēsture|Veidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = [[Sukotaizemes karaliste]]
|          neatkarības_datums = 1238-1368
|       neatkarības_notikums2 = [[Adžutajas karaliste]]
|         neatkarības_datums2 = 1350
|       neatkarības_notikums3 = [[Tonburi karaliste]]
|         neatkarības_datums3 = 1767
|       neatkarības_notikums4 = [[Rattanakosinas karaliste]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1782|4|6}}
|       neatkarības_notikums5 = Konstitucionālā monarhija
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1932|6|24}}
|                 platība_km2 = 513 115
|               platība_rangs = 49.
|              procenti_ūdens = 1,4
|          iedzīvotāju_skaits = 67 010 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2013. gads|2013]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 20.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 122
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = $1.591 triljons
|                IKP_PPP_gads = 2023
|               IKP_PPP_rangs = 23.
|          IKP_PPP_per_capita = $22,675
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 77.
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,777
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 79.
|                        Gini = 42
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bats]] (฿)
|                valūtas_kods = THB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +7
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.th]]
|              tālsarunu_kods = 66
|                iso_kods_num = 764
|              iso_kods_alfa2 = TH
|              iso_kods_alfa3 = THA
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Veršovijas (Karšuvas) bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Lietuva
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Wersoviensis}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1254
|gads_beigas            = 1260
|
|event_start            = Dibināta pēc pāvesta legāta līguma ar kuršu valdniekiem
|date_start             =
|event_end              = Likvidēta pēc [[Durbes kauja]]s un pakļauta Vācu ordenim
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Žemaišu zeme 13. gs. vidū.jpg
|image_map_caption      = žemaišu apdzīvotā teritorija ap 1250. gadu
|
|galvaspilsēta          = Karšuva
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = [[Katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Kristiāns (bīskaps)]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1253.-1259./60.
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Lietuvas bīskaps
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences: '''Serums''' ir [[asins plazma]] bez [[Fibrinogēns|fibrinogēna]]. Serumu var iegūt dabiskas plazmas [[sarecēšana]]s ceļā (natīvi serumi) vai fibrinogēna nogulsnēšanas ceļā ar [[Kalcijs|kalcija]] joniem. Serumos saglabājas [[Antivielas|antivielu]] lielākā daļa, un līdz ar fibrinogēna neesamību krasi palielinās to stabilitāte.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Francijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanktpeltene
 | official_name            = ''St. Pölten''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sankt Poelten.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = AUT Sankt Poelten COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Lejasaustrija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 108.48
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 52048
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 48 | latm = 12 | lats =  | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 267
 | website                  = {{url|http://www.st-poelten.gv.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences: '''NAVTEX''' ('''''NAV'''igational '''TE'''le'''X''''' - angļu val.), ko dažreiz raksta Navtex vai NavTex, ir starptautisks automatizēts [[Vidējie viļņi|vidējo viļņu]] tiešās drukas pakalpojums, kurš ļauj piegādāt kuģiem navigācijas un meteoroloģiskos brīdinājumus un prognozes, kā arī steidzamu [[Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma|jūrniecības drošības informāciju]] (''Marine Safety Information (MSI)'' - angļu val.).

sentences:
[[Kategorija:Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Čigāni]]

sentences:
s stacija ar divām dziļurbšanas iekārtām priekšplānā]]
'''Ledus dziļurbums''' ir [[glacioloģija]]s izpētes metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[ledus vairogs|ledus vairoga]] hronoloģiski paraugi. Parasti šādi dziļurbumi tiek veikti polārajos apvidos ([[Grenlande|Grenlandē]] un [[Antarktīda|Antarktīdā]]), bet šādu izpētes metodi pielieto arī augstkalnu [[ledājs|ledāju]] izpētē.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Aizsalstošā jūra pie Dzintariem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Ciaguns''' var būt:
* [[Jānis Ciaguns]] (1951) — latviešu kalnu slēpotājs un uzņēmējs;
* [[Ivars Ciaguns]] (1977) — latviešu kalnu slēpotājs un uzņēmējs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sesleria caerulea 1.jpg
| att_nosaukums = [[Zilganā seslērija]] (''Sesleria caerulea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Sesleria
| ģints_lv = Seslērijas
| kategorijas = nē
| binomial = Sesleria
| autors =
}}
'''Seslērijas''' ({{val|la|Sesleria}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] (vienlaidus līdz [[Irāna]]i) un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos. Sugas ir ieviesušās arī [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]]. Nīderlandē seslērijas ir [[Izmiršana|izmirušas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:19005-1|title=Sesleria Scop. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-31|language=en}}</ref>

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Mapuči|
skaits=~900 tūkst.|
vieta=[[Čīle]]:~600 tūkst.(2002. gada dati)<br />
[[Argentīna]]:~300 tūkst - 500 tūkst<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |title=Mapuches en Argentina |access-date={{dat|2007|10|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071025164006/http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |archivedate={{dat|2007|10|25||bez}} }}</ref>|
valoda=[[mapuču valoda|mapudungunu]] un [[spāņi|spāņu]]|
reliģija=[[mapuču tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=[[moluči]], [[pevenči]], [[pikunči]], [[viliči]], [[lafkvenči]]|
}}
'''Mapuči''' ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''Mapuche'' — ‘zemes cilvēki’) ir [[Dienvidamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu [[Čīle|Čīlē]], kā arī dienvidu [[Argentīna|Argentīnā]]. Pazīstami arī kā '''araukāņi''', taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |title=Mapuches |access-date={{dat|2010|01|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090326014014/http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |archivedate={{dat|2009|03|26||bez}} }}</ref> un vairāk ir saistāms ar [[Araukānija]]s provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

sentences: '''95 tēzes''' ir [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] sacerējums, kurā viņš kritizēja [[Romas Katoļu baznīca|katoļu baznīcas]] izrīcības, apgalvojot, ka tā ar savu naudaskāri un nepietiekamo dievbijību bendējot vienkāršās tautas ticību [[Dievs|Dievam]]. Pēc leģendas, viņš šīs savas tēzes [[1517. gads|1517. gada]] 31. oktobrī pienaglojis pie [[Vitenberga]]s klostera baznīcas durvīm, taču šis stāsts kļuvis pazīstams tikai pēc Lutera nāves<ref>Rubenis, Andris. Dzīve un kultūra Eiropā renesanses un reformācijas laikmetā. Zvaigzne ABC. Rīga. {{ISBN|5-405-01417-6}} 175.lpp.</ref> un mūsdienās bieži tiek apšaubīts.{{Nepieciešama atsauce}} Taču viņš noteikti uzrakstījis šīs tēzes un ap šo laiku nosūtījis tās apkaimes bīskapiem, vēlēdamies tās izdiskutēt. Lutera draugi tās negaidīti pašam Luteram izplatīja arī plašai publikai, kas sadusmoja [[Roma|Romu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Medici''''' var būt:
* [[Katrīna Mediči]];
* [[Kozimo de' Mediči]];
* [[Marija de Mediči]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Jura baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno Šv. Jurgio kankinio bažnyčia.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Jura baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Jura baznīca
| position = left
| latd  = 54.898264  | latNS  = N
| longd = 23.883736  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[vēlā gotika]], [[ķieģeļu gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1492]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Jura katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3918171"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Mocekļa Jura baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. Jurgio Kankinio bažnyčia}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] baznīca, kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s vecpilsētā, netālu no [[Kauņas pils]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Idriss Elba
 |            vārds_orig = ''Idris Elba''
 |                attēls = Idris Elba-4580 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Idriss Elba 2018. gadā
 |              dz vārds = Idriss Akuna Elba
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1972|9|6}}
 |              dz vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
* ''DJ Big Driis''
* ''Idris''<ref>{{Ziņu atsauce |first= Jada |last=Yuan |title=Idris Elba on Prometheus, Learning to Box, and His Party House |url=https://www.vulture.com/2012/06/idris-elba-prometheus-interview.html |access-date=14 October 2013 |newspaper=vulture.com |date=8 June 2012}}</ref>
 |          nodarbošanās = aktieris, producents, dīdžejs, reperis, dziedātājs, scenārists
 |         darbības gadi = 1994—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva = 2012 — "Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("[[Luters (seriāls)|Luters]]")
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva = 2016 — "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (''[[Beasts of No Nation]]'')<br />"Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("Luters")
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Idriss Akuna Elba''' ({{val|en|Idrissa Akuna Elba}}; dzimis {{dat|1972|9|6}}) ir angļu aktieris, producents un mūziķis.<ref name=":0">[http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ "Idris Elba Interview: The Hustler"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170807130021/http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ |date={{dat|2017|08|07||bez}} }}. Esquire. Retrieved 18 April 2016</ref>

sentences:
— [[botulisms|botulisma]] izraisītājas]]
'''Mikroorganismi''' ({{val|el|μικρός}} (''mikros'') — ‘mazs’ + ‘organismi’), '''mikrobi''' jeb '''sīkbūtnes'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=s%C4%ABkb%C5%ABtne&list=s%C4%ABkb%C5%ABtne&lang=LV |title= sīkbūtne |publisher= Akadēmiskā terminu datubāze |accessdate= 2020. gada 22. jūnijā}}</ref> ir tik ļoti mazi [[organisms|organismi]], ka tos nav iespējams saskatīt ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]], bet tikai ar [[mikroskops|mikroskopu]]. Mikroorganismi kļūst saredzami ar neapbruņotu aci tikai tad, ja tie ļoti savairojas, piemēram, [[raugs|raugi]] nefiltrētā [[alus|alū]], [[tējas sēne]] (kas patiesībā ir raugu un [[baktērijas|baktēriju]] simbiotiska sabiedrība, nevis atsevišķa sēņu suga) vai [[Gļotas|gļotu]] slānis uz kanalizācijas caurulēm. No šo būtņu mazajiem izmēriem arī cēlies to nosaukums. Ikdienas valodā tas ir sinonīms [[vienšūnas organisms|vienšūnas organismiem]]. Mikroorganismu pasaule ir ārkārtīgi daudzveidīga. Pie tiem pieder [[baktērijas]], [[aktinomicētes]], mikroskopiskās [[sēnes]], mikroskopiskās [[aļģes]], [[vienšūņi]] un [[vīruss|vīrusi]].

sentences: '''Vairogdziedzeris''' ir [[dziedzeris]] ar ļoti svarīgu nozīmi vielu maiņas regulācijā. Šis iekšējās sekrēcijas dziedzeris atrodas [[kakls|kakla]] priekšpusē — virs lielā [[skrimslis|skrimšļa]], kas veido [[balsene]]s priekšējo sieniņu, t. i. virs vairogskrimšļa. No tā arī ir cēlies vairogdziedzera nosaukums. Tas ir vislielākais endokrīnais dziedzeris — vairogdziedzeris sver 30 — 40 gramus. Dziedzeri veido folikuli, kas pildīti ar koloidālu šķidrumu, kura sastāvā ir [[hormoni]], no kuriem svarīgākie ir jodu saturošie hormoni. Šie hormoni pastiprina vielmaiņu un enerģijas maiņu, it sevišķi [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņu, līdz ar to [[organisms|organisma]] augšanu, attīstību un [[nervu sistēma]]s funkcionālo stāvokli.

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Posiva Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1995. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Eurajoki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Teollisuuden Voima]]'', ''[[Fortum]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.posiva.fi posiva.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Posiva Oy''''' ir 1995. gadā dibināts [[Somija]]s [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošanas un noglabāšanas uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Eurajoki]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Peterss
|     vārds_orig =
|         attēls = Jēkabs Peterss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Briņķu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|apdzīvotu vietu|Inčukalns}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Inčukalns
| tips = stacija
| attēls = File:Inčukalna stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts = Inčukalna stacijas ēka 2021. gadā
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
 [[Dzelzceļa līnija Inčukalns—Allaži|Inčukalns—Allaži]] (likvidēta šaursliežu līnija)
| atvērta =
| citi_nosaukumi = Hincenberga
| stacijas_tips = pasažieru
| arhitekts =
| platformas =
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi =
| adrese =
| latd = 57.0964122
| latNS = N
| longd = 24.6871758
| longEW = E
| tuvākās_stacijas = [[Vangaži (stacija)|Vangaži]] (6 km)
 [[Krievupe (stacija)|Krievupe]] (11 km)
 [[Garkalne (stacija)|Garkalne]] (17 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Egļupe (stacija)|Egļupe]] (4 km)
 [[Silciems (stacija)|Silciems]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 41
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristaps Reinholds Girgensons
|          vārds_orig = ''Christoph Reinhold Girgensohn''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zosēni (Zosēnu pagasts)|td=Latvija}}
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Jaunpiebalga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = Georgs Reinholds Girgensons un Anna Lūcija Bādenhāgene
|               brāļi =
|               māsas = Juliana Luīzija, Renāte Šarlote, Barbara Elizabete
|        dzīvesbiedrs = Doroteja Renāte Elizabete Fitkava, Anna Helēna Mīleke
|               bērni = Ernests Georgs, Leonards Oto Gotlībs, Gustavs Kārlis, Auguste Luīze, Šarlote Napjerska, Oto Kristaps Heinrihs, Vilhelms Johans, Teodors
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristaps Reinholds Girgensons''' ({{val|de|Christoph Reinhold von Girgensohn}}, 1752—1814) bija [[Vidzemes guberņa]]s [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs un rakstnieks.

sentences:
[[Kategorija:Pilsētas]]
[[Kategorija:Reliģiskas vietas]]
[[Kategorija:Svētceļojumi]]
[[Kategorija:Reliģijas ģeogrāfija]]

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Zendaja
 | attēls                  = Zendaya - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Zendaja 2019. gadā
 | dz. vārds               = {{dzimšanas datums un vecums|1996|9|1}}
 | dz. datums              = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Oklenda|3s=Oklenda (Kalifornija)}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Indonēzijā|salu Indonēzijā|Tebintingi (sala)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tebintingi
 | official_name            = ''Kota Tebing Tinggi''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Welcome gate to City of Tebing Tinggi.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Bentor 120919-28792 tbg.JPG
| photo2b      = TebingTinggi.JPG
| photo3a      = Kecamatan Padang Hulu, Tebing Tinggi.jpg
| photo3b      = <!-- HKBP Maranatha, Res. Maranatha 02.jpg -->
| photo4a      =
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Tebing Tinggi armcoats.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 38.44
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 172838
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 19 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 08 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 32
 | website                  = {{url|http://www.tebingtinggikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences: {{cita nozīme|vīriešu dzimuma bērnu|mākslas filmu|Puika (filma)}}

sentences:
{{noformējums+}}<!-- html tagi un daudz kas cits -->
{{vikisaites+}}
 <p>'''Kvadrātfunkcija''' ir [[funkcija]], kuru apraksta [[vienādojums]] <math>y={ax^2+bx+c}</math>, kur a,b,c ∈ R un a≠0.
  <ref> "Beyond the Quadratic Formula", Ron Irving, 21. lpp, {{ISBN|978-0883857830}}  </ref>
  Funkcijas [[grafiks]] ir [[parabola]].
  <ref> "Introductory and Intermediate Algebra: An Applied Approach", Richard Aufmann, Joanne Lockwood, 616 lpp., {{ISBN|978-1133365419}} </ref>
 </p>
<p> Šīs funkcijas definīcijas un vērtību apgabals ir visi reālie skaitļi. </p>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Ludza (nozīmju atdalīšana)|Ludza}}
{{līdzīgs|Lodza}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ludza
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Ludza 2012. gads.jpg
| imagesize =
| image_caption = Ludza
| image_flag =
| flag_link =
| image_shield = Ludza COA.svg
| shield_link = Ludzas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = left/right
| latd = 56
| latm = 32
| lats = 47
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 43
| longs = 37
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ludzas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1777. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Ludzas novada
domes priekšsēdētājs
| leader_name = Edgars Mekšs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Ludsen}}
{{val|ru|Люцин}}
{{val|pl|Lucyn}}
| area_total_km2 = 10.53
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ludza}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-57(01-02)
| area_code =
| website = {{URL|www.ludza.lv}}
| footnotes =
}}
'''Ludza''' ir sena [[Latgale]]s pilsēta un [[Ludzas novads|Ludzas novada]] centrs gleznainā apvidū [[Lielais Ludzas ezers|Lielā Ludzas ezera]] krastā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = HelictisSubaurantiacusWolf.jpg
| att_izmērs = 240px
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| suga = Melogale moschata
| suga_lv = Ķīnas seskāpsis
| binomial = Melogale moschata <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1831)</small>
| izplatība =
| kategorijas =nē
}}
'''Ķīnas seskāpsis''' jeb '''sīkzobu seskāpsis''' (''Melogale moschata'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[plēsējs]]. Ķīnas seskāpsis apdzīvo teritorijas, sākot ar [[Asama]]s štatu [[Indija|Indijā]] un centrālo [[Ķīna|Ķīnu]], beidzot ar [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāziju]]. Tas ir sastopams [[Indoķīnas pussala|Indoķīnas]] [[ziemeļi|ziemeļos]]; [[Vjetnama|Vjetnamā]], [[Laosa|Laosā]], un [[Taivāna (sala)|Taivānā]].<ref name="ap">{{Tīmekļa atsauce |url=http://itech.pjc.edu/sctag/Chinese_Ferret_Badger/webpage.htm |title=Chinese Ferret Badger<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|12|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080709043815/http://itech.pjc.edu/sctag/Chinese_Ferret_Badger/webpage.htm |archivedate={{dat|2008|07|09||bez}} }}</ref> Tā mājvieta ir [[tropi|tropu]] un subtropu [[mežs|meži]], tomēr to var satikt arī atklātos zālājos.<ref name="ad">[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/information/Melogale_moschata.html ADW: Melogale moschata: Information<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Neitralitāte''' ({{val|de|Neutralität}}) ir termins, ar ko [[Starptautiskās tiesības|starptautiskājās tiesībās]] apzīmē nepiedalīšanos [[Karš|karā]], bet miera laikā tas nozīmē atteikšanās un nepiedalīšanās militāri politiskos blokos, kā arī militāro arsenālu un budžeta izdevumu samazināšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Būt par Džonu Malkoviču
| attēls                   = Being John Malkovich poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Being John Malkovich''
| žanrs                    = komēdija, drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Spaiks Džonzs]]
| producents               =
* [[Maikls Staips]]
* [[Sendijs Sterns]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Vinsents Lendijs]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Orsons Bīns]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[Propaganda Films]]''
* ''[[Single Cell Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|9|2|Venēcijas filmu festivāls|1999|10|29|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999|title=Being John Malkovich|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2020|03|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200309013611/https://bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beingjohnmalkovich.htm|title=Being John Malkovich (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1}} miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Būt par Džonu Malkoviču"''' ({{val|en|Being John Malkovich}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Spaiks Džonzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Kemerone Diasa]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Orsons Bīns]], [[Mērija Keja Pleisa]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences: {{Commonscat|Members of the National Socialist German Workers' Party}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kirani Džeimss
 |      vārds_orig = ''Kirani James''
 |          attēls = Kirani James Daegu 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kirani Džeimss 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|9|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grenāda|Gujava}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Grenāda}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 20,41 s
 |           PR1_d = 200 m
 |             PR2 = 43,74 s
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{karogs|Grenāda}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|400 m}}
{{Medal|Silver|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Riodežaneiro 2016]]|400 m}}
{{Medal|Bronze|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|400 m}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|400 m}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|400 m}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|400 m}}
}}
'''Kirani Džeimss''' ({{val|en|Kirani James}}; dzimis {{dat|1992|9|1}} [[Gujava|Gujavā]]) ir [[Grenāda]]s [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs, pārsvarā [[400 m]]. Viņš ir {{oss|V=2012|L=Ģ}} un [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011. gada Pasaules čempionāta]] zelta medaļu ieguvējs šajā distancē, paveicis to būdams jaunāks par 20 gadiem un kā pirmais savas valsts vēsturē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences: '''Gāzes raķešdzinējs''' ir [[raķešdzinējs]], kura darbviela ir gāze. Parasti gāzes raķešdzinējos izmanto saspiestu gāzi. Tā kā šie dzinēji dod nelielu vilci, tos visbiežāk izmanto [[kosmiskais lidaparāts|kosmisko lidaparātu]] orientācijas un stabilizācijas sistēmā un individuālajās reaktīvajās lidiekārtās.

sentences:
[[Image:Cube root.svg|right|thumb|288px|Funkcijas ''y'' = <math>\sqrt[3]{x}</math> grafiks, kad <math>x \ge 0</math>]]
'''Kubsakne''' [[matemātika|matemātikā]] ir trešās pakāpes [[sakne (matemātika)|sakne]] no [[skaitlis|skaitļa]]. To pieraksta kā <math>\sqrt[3]{x}</math> vai x1/3. Kubsakne no skaitļa ''x'' ir skaitlis ''a'', kuru, [[reizināšana|reizinot]] pašu ar sevi trīs reizes, iegūst skaitli ''x'', tas ir, <math>a \cdot a \cdot a = x</math>.

sentences: '''Lamata''' ({{val|la|terra Lamata; Lamachia}}) vai '''Lamotina''' (''terra Lamotina; Lamentin'') bija [[skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s pietekas [[Minija (upe)|Minijas]] baseinā pie [[Kuršu joma]]s. Galvenais pilskalns atradās tagadējā [[Rusne]]s pilsētā ({{val|lt|Rusnė}}, {{val|de|Ruß, Russ}}) pie Nemunas.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Černi
|          vārds_orig = ''Carl Czerny''
|              attēls = Czerny 2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1791
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 21
|            dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Ludvigs van Bēthovens]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Mucio Klementi]]
|           skolnieki = [[Ferencs Lists]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Spīrss Brūss
|     vārds_orig = ''William Speirs Bruce''
|         attēls = WilliamBruce.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Londona]], {{ENG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1921
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Edinburga]], {{SCO}}
}}
'''Viljams Spīrss Brūss''' ({{val|en|William Speirs Bruce}}, dzimis {{dat|1867|8|1}} [[Londona|Londonā]], miris {{dat|1921|10|28}} [[Edinburga|Edinburgā]]) bija [[Skotija|skotu]] dabaszinātnieks, [[polārpētnieks]] un [[okeanogrāfs]]. Organizējis un vadījis Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju (1902-1904), kā arī dibinājis pirmo pastāvīgo [[meteostacija|meteostaciju]] [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences: '''Fokometrija''' ir [[lēca|lēcu]] un optisko sistēmu [[fokuss|fokusa]] attāluma noteikšana. Ierīci šādai attāluma noteikšanai sauc par '''fokometru'''. Fokometrijas metodes ir dažādas. Tās cita no citas atšķiras ar mērījumu precizitāti. Nosakot fokusa attālumu, jāzina nepieciešamā precizitāte un atkarībā no tās jāizvēlas attiecīgā metode.

sentences: '''Telpisks attēls''' ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vizuālās attēlošanas veids, izmantojot grafiskās izpausmes paņēmienu [[trīsdimensiju telpa|trīsdimensiju telpā]] (3D telpa). Sākotnēji 3D attēli bija zīmējumi [[telpa|telpā]] (x,y,z) ar skaidri noteiktām kontūrām. Mūsdienās ir iespējams projicēt [[gaismas stars|gaismas starus]] tā, lai tie veidotu [[hologrāfija|hologrāfiskus]] attēlus, kuri spēj telpā pat kustēties.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oskars Pītersons
|          Attēls = Oscar Peterson.jpg
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts = Pītersons 1977. gadā
|        Dz_vārds = Oskars Emanuels Pītersons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1925|8|15}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Kvebeka|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|12|23|1925|8|15}}
|        Vieta_mr = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Misisoga}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[džezs]], [[klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = mūziķis, komponists
|     Instrumenti = klavieres
|            Gadi = 1945—2007
|Izdevējkompānija = ''RCA Victor'', ''[[Mercury Records]]'', ''MPS Records'', ''Pablo Records'', ''Telarc'', ''[[Verve Records]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://oscarpeterson.com/|oscarpeterson.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Oskars Emanuels Pītersons''' ({{val|en|Oscar Emmanuel Peterson}}; dzimis {{dat|1925|8|15}} [[Monreāla|Monreālā]], miris {{dat|2007|12|23}} [[Misisoga|Misisogā]]) bija kanādiešu [[džezs|džeza]] [[pianists]] un [[komponists]].

sentences: {{Commonscat|Sports in Northern Ireland}}

sentences: '''Topoloģiska telpa''' ir [[matemātiska struktūra]], kurā iespējams formāli definēt tādus jēdzienus kā [[konverģence]], [[sakarīga telpa|sakarīgums]] un [[nepārtraukta funkcija|nepārtrauktība]]. Topoloģiskas telpas jēdziens caurvij gandrīz katru mūsdienu [[matemātika]]s nozari. It īpaši tās tiek pētītas matemātikas nozarē, ko sauc par [[topoloģija|topoloģiju]]. Topoloģiska telpa ir ļoti vispārīgs un abstrakts jēdziens — to apraksta tikai trīs [[aksioma]]s. Gandrīz visas matemātikā lietotās telpas, piemēram, [[Hilberta telpa]], ir topoloģiskas telpas speciāls gadījums.<ref>{{Atsauce | first1=Teodors | last1=Cīrulis | first2=Dace | last2=Cīrule | title=Funkcionālanalīze | url=http://rex.izm.gov.lv/liis/prog/macmat.nsf/10d216d8b8f0cb4dc22565820056266e/a68f70207b9ee0c6c2256af8003e248e!OpenDocument }}{{Novecojusi saite}}, liis.lv.</ref>

sentences: '''Burgundi''' bija viena no [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltīm, kas 5. gadsimtā iebruka mūsdienu [[Francija]]s dienvidaustrumu daļā un nodibināja šeit pirmo karalisti.

sentences:
]]
'''Fiziķis''' ir [[zinātnieks]], kas apmācīts izprast [[matērija]]s un [[enerģija]]s [[mijiedarbības]], kuram ir [[zināšanas]], [[iemaņas]] un [[prasmes]] pētījumu veikšanai [[fizika|fizikā]]. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš [[senie laiki|senajiem laikiem]] daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, [[Aristotelis]], [[Arhimēds]], tomēr viņus pieņemts saukt par [[filozofs|filozofiem]], nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Rezorcīna struktūrformula

Rezorcīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=110 °C
|viršanas temperatūra=280 °C
}}
'''Rezorcīns''' (meta-dioksibenzols, m-hidrohinons, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Rezorcīns ir balti prizmveida un plāksnīšveida kristāli. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Jāzeps un viņa brāļi
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Vecā Derība]]
| genre            = [[traģēdija]]
| publisher        =
| pub_date         = 1919
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Jāzeps un viņa brāļi''' ir [[Rainis|Raiņa]] [[luga]], kas pirmoreiz tika izdota 1919. gadā. Rainis pie lugas strādājis 1906. gadā, 1909. gadā un 1914. gadā, tās pamatā ir [[Vecā Derība|Vecās Derības]] motīvi.

sentences:
sadegšanas vienādojums. Redzams, ka no vienas metāna molekulas rodas 2 ūdens molekulas, t.i., šajā reakcijā metāna un ūdens stehiometriskā attiecība ir 1:2. Tāpat no vienādojuma var secināt, ka, lai metāns pilnīgi sadegtu, metāna un skābekļa attiecībai jābūt 1:2]]
'''Stehiometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στοιχεῖον'' — 'elements' un ''μετρέω'' — 'mērīt') ir noteikumu sistēma [[Ķīmija|ķīmijā]], pēc kuras tiek noteikts [[Ķīmiskais sastāvs|vielu sastāvs]] un [[Vielas daudzums|vielu daudzums]] [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās reakcijās]].

sentences: '''Nostrifikācija''' ({{val|en|nostrification}} — 'pielīdzināšana') ir ārzemju vai citas sistēmas izglītības dokumenta, zinātniskās pakāpes pielīdzināšana attiecīgam savas valsts vai citas sistēmas dokumentam, pakāpei.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=cits&id=2060993&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. nostrifikācija|website=www.letonika.lv|access-date=2019-02-27}}</ref>

sentences: '''Skaitļošanas matemātika'''<ref name="AkadTerm"/> jeb '''skaitļu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētīta virkne jautājumu dažādu [[aprēķini|aprēķinu]] veikšanai. Galvenā uzmanība tiek pievērsta [[algoritms|algoritmu]] izstrādāšanai tipisku matemātisku uzdevumu risināšanai. Tādēļ bieži tiek izmantoti skaitļu [[tuvinājums|tuvinājumi]]. Skaitļošanas matemātika ir ļoti nozīmīga [[datorzinātne|datorzinātnē]], kā arī daudzās [[dabas zinātne|dabas zinātnēs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''KSI: In Real Life''''' ir 2023. gada britu [[dokumentālā filma]], ko producējusi ''[[Amazon Prime Video]]'' un kurā galvenā uzmanība veltīta [[Anglija]]s ''[[YouTube]]'' satura veidotāja, [[Reps|repera]] un [[Bokss|boksera]] [[KSI]] karjerai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Leleistade
 | official_name            = ''Lelystad''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Lelystad Harbour.jpg
 | image_caption            = Leleistades osta
 | image_flag               = Flag of Lelystad.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lelystad wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = bottom
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Flevolande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 765.45
 | area_land_km2            = 231.54
 | area_water_km2           = 533.91
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014. gada janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 76170
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 52 | latm = 30 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 29 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 8200–8249
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = -3
 | website                  = {{url|http://www.lelystad.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Segesta
| native_name    = {{gree|Ἕγεστα}}
| image          = Segesta AncientGreekTemple 0932.jpg
| image_size     =
| caption        = Segestas templis
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 56| lats = 23| latNS = N
| longd = 12| longm = 50| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Segesta''' ({{val|grc|Ἕγεστα}}) bija antīka pilsēta [[Sicīlija]]s rietumu daļā, netālu no Kalatafimi pilsētas, [[Trapāni brīvais pašvaldību konsorcijs|Trapāni brīvajā pašvaldību konsorcijā]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētas dibināšanas laiks nav precīzi zināms. Segesta ir pazīstama ar labi saglabājušos dorisko templi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = SciurusPusillusSmit.jpg
|     att_izmērs = 180px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Sciurillinae
| apakšdzimta_lv = Tropu pigmejvāveres
|  apakšdzimta_r = Tropu pigmejvāvere
|          ģints = Sciurillus
|       ģints_lv = Tropu pigmejvāveres
|        ģints_r = Tropu pigmejvāvere
|           suga = Sciurillus pusillus
|        suga_lv = Tropu pigmejvāvere
|       binomial = Sciurillus pusillus <small>([[E. Geoffrey]], 1803)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}
'''Tropu pigmejvāvere''' (''Sciurillus pusillus'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') grauzēju sugām, kas ir vienīgā suga ģintī (''Sciurillus'') un arī '''tropu pigmejvāveru''' apakšdzimtā (''Sciurillinae''). Izdala trīs [[pasuga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |title=Sciurillus pusillus |access-date={{dat|2012|06|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100605031636/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=12400036 |archivedate={{dat|2010|06|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Aukstā fronte''' — aukstās [[gaiss|gaisa]] masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas [[atmosfēras spiediens]] strauji pieaug, bet gaisa [[temperatūra]] pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās [[vējš]]. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Ermits
|     vārds_orig = ''Charles Hermite''
|         attēls = Charles Hermite circa 1901 edit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ermits 1901. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Djēza]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''), [[Sorbonna]]
|     alma_mater = [[Sorbonna]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Ežēns Šarls Katalāns]]
|       studenti = [[Anrī Padē]], [[Anrī Puankarē]], [[Tomass Stiltjess]], [[Emīls Pikārs]]
|     sasniegumi = pierādījums, ka [[e (matemātiska konstante)|e]] [[transcendents skaitlis]]
[[Ermita matrica]]
[[Ermita polinomi]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Šarls Ermits''' ({{val-fr|Charles Hermite}}; dzimis {{dat|1822|12|24}}, miris {{dat|1901|1|14}}) bija [[Francija|franču]] matemātiķis. Veicis pētījumus [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]], [[kvadrātiskā forma|kvadrātiskajās formās]], [[ortogonālie polinomi|ortogonālajos polinomos]], [[eliptiskā funkcija|eliptiskajās funkcijās]] un [[algebra|algebrā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Laika zagļi''', '''laika aprijēji'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/245045-3-lielakie-laika-zagli-un-ka-ar-tiem-cinities|title=3 lielākie laika zagļi, un kā ar tiem cīnīties|website=[[jauns.lv]]|access-date=13.04.2021}}</ref> jeb '''hronofāgi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://topraksti.lv/hronofagi-jeb-laika-zagli-ka-iegut-sev-laiku-diena-sakt-dzivot-un-partraukt-eksistet/32493/|title=Hronofāgi jeb laika zagļi: kā iegūt sev laiku dienā, sākt dzīvot un pārtraukt eksistēt|website=topraksti.lv|access-date=13.04.2021}}</ref> (no {{val|el|χρόνος}} — 'laiks' un ''φαγεῖν'' — 'apēst') ir lietas un dzīvas būtnes, kas novērš [[Laiks|laiku]] no svarīgām darīšanām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.linternaute.fr/dictionnaire/fr/definition/chronophage/|title=DICTIONNAIRE FRANÇAIS
Définition Chronophage|website=liternaute.fr|access-date=13.04.2021}}</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Dakas Universitāte
|native_name   = ঢাকা বিশ্ববিদ্যালয়
|image_name    = Dhaka_University_logo.svg
|latin_name        =
|motto             = ''শিক্ষাই আলো''
|tagline           =
|established       = 1921
|vision            =
|type              =
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Bangladeša#Āzija
| latd  = 23.733056 | latNS  = N
| longd = 90.391111 | longEW = E
| academic_staff    = 2 156+
| administrative_staff  = 3 887
|students          = 46 150+
|postgrad          = 9 362+
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Bangladeša|Daka}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.du.ac.bd/}}
|logo              = University_of_Dhaka_logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Varšavas ebreju kapsēta
| native_name = ''Cmentarz żydowski w Warszawie (Wola)''
| image       = Okopowa-cemetery-2007.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| established = 1806
| country     =
| location    = {{vieta|Polija|Varšava}}
| map_type            = Varšava
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 52 | latm  = 14 | lats  = 51 | latNS  = N
| longd = 20 | longm = 58 | longs = 29 | longEW = E
| type        = Ebreju kapsēta
| style       =
| owner       =
| size        = 33 ha
| graves      = 200 000–300 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/2201560/cmentarz-zydowski 2201560]
| political   =
}}

sentences: '''Izlaiduma cepure''' ir četrkantaina melna [[cepure]], ko [[students|studenti]] valkā [[izlaidums|izlaidumos]] kopā ar [[mantija (apģērbs)|mantiju]].

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Rebeka Salsabila Ibrahima
| piktogramma_1 = Weightlifting pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Svarcelšana
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds = Rebeka Koha
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|5|19}}
| dz_viet = {{Vieta|Latvija|Ventspils}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| tautība = [[latviete]]
| garums = {{mērv|cm=160}}
| svars = {{mērv|kg=59}}
| iesauka =
| mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{LAT}} (2011-2020) <br>{{QAT}} (kopš 2022)
| sporta veids = [[Svarcelšana]]
| disciplīna = Līdz 59 kg
| tvēriens =
| kar_sāk = 2014
| kar_beig = 2020
| treneris =
| bij_treneri = {{ubl|[[Eduards Andruškevičs]]|[[Ulvis Bērzons]]}}
| trenē =
<!------ OS informācija ------>
| os_dalība = 1
| os_medaļas =
| os_lab sasn = 4. vieta
<!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas = 2
| pč_lab sasn = 3. vieta
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn =
<!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = <!--
 |               PR1_d = Raušana
 |                 PR2 =
 |               PR2_d = Grūšana
 |                 PR3 =
 |               PR3_d = Summa -->
| PR4 =
| PR4_d =
| PR5 =
| PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = S
| atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaļu tabula = {{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts svarcelšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|Ašgabata 2018|–59 kg}}
{{Medal|Bronze|Anahaima 2017|–58 kg}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts svarcelšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|Bukareste 2018|–58 kg}}
{{Medal|Gold|Batumi 2019|–59 kg}}
{{Medal|Silver|Splita 2017|–58 kg}}
{{Medal|Bronze|Fērde 2016|–53 kg}}
}}
'''Rebeka Salsabila Ibrahima'''<ref>[https://jauns.lv/raksts/sports/401648-oficiali-musulmaniete-rebeka-ibrahima-tikusi-pie-jauna-varda Oficiāli musulmaniete: Rebeka Ibrahima tikusi pie jauna vārda] jauns.lv</ref> (dzimusi '''Rebeka Koha''' {{dat|1998|5|19}} [[Ventspils|Ventspilī]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[svarcēlāja]]. 2017. gada un 2018. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja un 2018. un 2019. gada Eiropas čempione svara kategorijā līdz 58 kilogramiem. Pēc pārtraukuma karjerā sportiste 2022. gadā atgriezās sportā, pārstāvot vīra dzimteni [[Katara|Kataru]].

sentences: {{jāuzlabo|nav īsti saprotams, par ko raksts. Noformējums. Pareizrakstība}}

sentences:
ar [[Urbis|urbi]]
* B — [[izvirpošana]] ar [[Grieznis|griezni]] griežņturī
* C — urbuma [[paplašināšana]] ar [[Paplašinātājurbis|papl]][[Paplašinātājurbis|aš]][[Paplašinātājurbis|in]][[Paplašinātājurbis|āt]][[Paplašinātājurbis|āj]][[Paplašinātājurbis|urbi]]
* D — [[izrīvēšana]] ar '''rīvurbi'''
* E un F — norīvēšana ar [[Norīvis|nor]][[Norīvis|ī]][[Norīvis|v]][[Norīvis|i]]
* G — gremdēšana ar [[Gremdurbis|g]][[Gremdurbis|r]][[Gremdurbis|em]][[Gremdurbis|du]][[Gremdurbis|rbi]]
* H — [[Vītne|v]][[Vītne|īt]][[Vītne|ne]][[Vītne|s]] izveidošana ar [[Vītņurbis|vītņ]][[Vītņurbis|ur]][[Vītņurbis|bi]]

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Aterezers
|attēls=Aerial image of the Attersee (view from the southwest).jpg
|paraksts=
|map = Austrija
| plat_d=47 | plat_m=54 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=13 | gar_m=33 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
|platība=45,9
|garums=20
|Vid_dziļums=85
|Max_dziļums=171
|tilpums=4
|augstums_vjl=469
|izteka=[[Āgere]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Aterzē]], [[Unteraha]]
}}
'''Aterezers''' ({{val|de|Attersee}}) vai '''Kammerezers''' (''Kammersee'') ir [[ezers]] [[Austrija|Austrijā]], [[Augšaustrija]]s zemē. Nosaukums, iespējams, cēlies no [[ilīriešu valoda]]s ''Ata'' vai ''Ada'', kas nozīmē ‘ūdens’.

sentences: {{Commonscat|Higher education institutions in North Macedonia|Universitātes Ziemeļmaķedonijā}}

sentences:
'''Suri''' var būt:
* [[Radžīvs Suri]] (''Rajeev Suri''; dzimis 1967. gadā), indiešu uzņēmējs
* [[Reto Suri]] (''Reto Suri''; dzimis 1989. gadā), Šveices hokejists

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Blandford's fox 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =V. cana
| suga_lv =Afganistānas lapsa
| binomial =Vulpes cana <small>([[Blanford]], 1877)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername = Demiens Dafs
| image =
| caption =
| fullname =
| height = 175<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html | title = Premier League Player Profile | accessdate = 18 March 2011 | publisher = Premier League | archive-date = {{dat|2010|10|12||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101012150318/http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html }}</ref>
| dateofbirth = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |title=Damien Duff<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2012|06|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090821102016/http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |archivedate={{dat|2009|08|21||bez}} }}</ref>
| cityofbirth =
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Belibodena}}
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 =
| youthclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Leicester Celtic A.F.C.|Leicester Celtic]]
| youthyears2 =
| youthclubs2 = {{flaga|Īrija}} Lourdes Celtic
| youthyears3 =
| youthclubs3 = {{flaga|Īrija}} St. Kevin's Boys
| years1 = 1996–2003
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| caps1 = 184
| goals1 = 27
| years2 = 2003–2006
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| caps2 = 81
| goals2 = 19
| years3 = 2006–2009
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]
| caps3 = 69
| goals3 = 5
| years4 = 2009–2014
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham F.C.|Fulham]]
| caps4 = 130
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 1998–2012
| nationalteam1 = {{fb|IRL}}
| nationalcaps1 = 100
| nationalgoals1 = 8<!-- When you update this parameter, please update the ntupdate parameter! -->
| caps5 = 15
| caps6 = 9
| clubs5 = {{flaga|Austrālija}} [[Melbourne City FC|Melbourne City]]
| clubs6 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]]
| goals5 = 1
| goals6 = 0
| years5 = 2014–2015
| years6 = 2015
| totalcaps = 489
| totalgoals = 62
| managerclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-15
| manageryears1 = 2015
| managerclubs2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U-15 izlase
| manageryears2 = 2016
| manageryears3 = 2016–2018
| managerclubs4 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] (asistents)
| manageryears4 = 2016–2018
| manageryears5 = 2019–2020
| managerclubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]] (asistents)
| managerclubs3 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-17
| managerclubs6 = {{fb|IRL}} (asistents)
| manageryears6 = 2020–2021
| managerclubs7 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]] U-17
| manageryears7 = 2020–2021
| managerclubs8 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]]
| manageryears8 = 2021–
}}
'''Demiens Dafs''' ({{val|en|Damien Anthony Duff}}; dzimis {{dat|1979|3|2}}) ir bijušais īru [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Lakonijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Λακωνίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Vathia (4991793754).jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Lakonijas ainava.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Lakonias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3636
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 89138
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sparta (pilsēta)|Sparta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 5
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

sentences: '''Jūrmalas vēsture''' aptver laiku no [[viduslaiki]]em līdz [[Jūrmala]]s pilsētas izveidei 1959. gadā.

sentences: '''Fokstrots''' ir virzīga jeb progresīva deja un pieder pie [[Balles dejas|balles dejām]].<ref>Dainis Liepiņš. ''Mācīsimies dejot.'' Jumava, 2011, {{ISBN|978-9984-38-954-7}}</ref> Dejas soļi ir līdzīgi [[Valsis|valsim]], bet būtiska atšķirība ir fokstrota 4/4 [[Ritms|ritms]] pret valša 3/4.

sentences: '''Fabula''' ({{val|la|fabula}} — ‘vēstījums’, ‘stāsts’) ir sižeta atklāšanas līdzeklis, kas palīdz noskaidrot [[Notikums|notikumu]] secību un saprast mērķus, kādi bijuši rakstniekam un ir neaizvietojams [[proza]]s [[literatūra]]s paņēmiens. Tā bija viena no vecākajām [[domāšana]]s formām un viens no senākajiem vārda [[māksla]]s [[Žanrs|žanriem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 45. lpp.</ref> Fabulā visbiežāk tēlots kāds [[Dzīvnieki|dzīvnieks]], kas darbojas cilvēkam pierastā vidē. Bieži vien fabulas nobeigumā dota pamācība jeb [[morāle]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Morocco|Maroka}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Eduards Volters
| vārds_orig = Eduard Wolter
| attēls = volteris1927.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1856
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1941
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Maskavas Universitāte]] un [[Harkivas Universitāte]]
| zinātne = [[balti|baltu]] [[valodniecība]], [[folklora]], [[etnogrāfija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Flīzes''' ir kāda materiāla (piemēram, [[akmens]], [[Betons|betona]], [[keramika]]s) plāksnes, ko lieto celtniecībā sienu, grīdu vai citu virsmu apdarei. Flīzes parasti izmanto [[Vannas istaba|vannas istabās]], [[Virtuve|virtuvēs]], [[Peldbaseins|peldbaseinos]] un citās vietās, kur nepieciešams [[Mitrums|mitruma]] izturīgs materiāls. Flīzes plaši izmanto arī ēku [[Fasāde|fasādēm]], terasēm un citām ārējām virsmām.

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Mežsaimniecība''' ir [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] un [[Augkopība|augkopības]] nozare, kas nodarbojas ar [[Mežs|meža]] stādīšanu, uzlabošanu, efektīvu meža zemes apsaimniekošanu un izmantošanu. Tā ir viena no lielākajām saimniecības nozarēm [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|title=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|website=www.delfi.lv|access-date=2023-02-23|language=lv}}</ref> Mežsaimniecība ir arī zinātniskās [[Pētniecība|pētniecības]] joma, kas pēta meža apmežošanas metodes un mežsaimniecības uzlabošanu, kā arī mežus kā vienu no svarīgākajām [[Biosfēra|biosfēras]] sastāvdaļām.

sentences:
[[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] kristāls zilā krāsā]]
'''Sāļi''' ir [[jons|jonu]] savienojumi, kas sastāv no [[anjons|anjona]] un [[katjons|katjona]], tie veidojas, reaģējot [[skābe]]i ar [[bāze (ķīmija)|bāzi]], skābajam [[oksīds|oksīdam]] ar bāzisko oksīdu, utt.
Ja viens anjons ir saistīts ar vairākiem dažādiem katjoniem, veidojas [[dubultsāls|dubultsāļi]]. Ja ir vairākvērtīgs anjons un viens vai vairāki katjoni ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] joni (bet ne visi, jo tad tas savienojums būs [[skābe]]), tad tas ir [[skābais sāls]]; ja vairākvērtīgs katjons un viens vai vairāki anjoni ir [[hidroksiljons|hidroksiljoni]] (bet ne visi, jo tad tas savienojums būs [[sārms]]), tad ir [[bāziskais sāls]].

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Somalia|Somālija}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Launkalnes pagasts
| karte             = Launkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Launkalnes pagasta ģerbonis.JPG
| ģerboņa_nosaukums = Launkalnes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Launkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Launkalne
| platība           = 221,96
| iedzīvotāji       = 1213<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1213 / 221.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-izoleicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=
|kušanas temperatūra=284 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=6,02
}}
'''Izoleicīns''' ('''''Ile''''', 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Izoleicīns ir leicīna [[izomērs|struktūrizomērs]]. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

sentences: '''Superkontinents''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] termins, kas apzīmē [[sauszeme]]s masu, kas sevī ietver vairāk nekā vienu [[Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] gabalu ([[kratons|kratonu]]). Uz mūsdienu [[Zeme]]s terminam "superkontinents" visvairāk atbilst [[Eirāzija]], jo šis [[kontinents]] sastāv no vairākiem kratoniem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dunalkas pagasts
| karte             = Dunalkas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Dunalka
| platība           = 87,5
| iedzīvotāji       = 701<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 701 / 87.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.dunalka.lv
}}
'''Dunalkas pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām, [[Durbes ezers|Durbes ezera]] ziemeļu krastā. Robežojas ar sava novada [[Tadaiķu pagasts|Tadaiķu]], [[Durbes pagasts|Durbes]], [[Vecpils pagasts|Vecpils]], [[Medzes pagasts|Medzes]], [[Vērgales pagasts|Vērgales]], [[Sakas pagasts|Sakas]], [[Cīravas pagasts|Cīravas]] un [[Aizputes pagasts|Aizputes]] pagastiem. Pagasta teritorija ir 8749,8 ha, no tās lauksaimniecībā izmantojamās zemes aizņem 5272,9 ha.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Rīgas vēsturiskais centrs
| image       = UNESCO zīme Rīga.jpg
| imagesize   =
| caption     = Piemiņas zīme Rīgai Pasaules kultūras mantojuma sarakstā [[Doma laukums|Doma laukumā]]
| Country     = {{LAT}}
| Location    = [[Rīga]]
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii
| ID          = 852
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 1997
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  7 | longs = 0 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      =
| embedded   =
}}
'''Rīgas vēsturiskais centrs''' ir [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]] iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|objekts]]. UNESCO sarakstā to iekļāva {{dat|1997|12|4||bez}} ar nr. 852.<ref name="vkpai" /> Rīgas vēsturiskais centrs aizņem 1,4% no [[Rīga]]s platības (ir 438,3 [[hektārs|ha]] liels), tajā atrodas apmēram 4000 ēkas.<ref name="vkpai" /> Aizsardzības zona sasniedz 1574,2 ha.<ref name="Likums ‘’Par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanu un aizsardzību’’">{{Tīmekļa atsauce|url=http://helios-web.saeima.lv/bi8/lasa?dd=LP0018_0|title=Likums ‘’Par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanu un aizsardzību’’|work=http://helios-web.saeima.lv/|publisher=[[Latvijas Republikas Saeima]]|accessdate={{dat|2014|12|28||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304133343/http://helios-web.saeima.lv/bi8/lasa?dd=LP0018_0|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> Šis ir viens no trim objektiem Latvijā, kas iekļauti Pasaules mantojuma sarakstā (kopā ar [[Kuldīgas vecpilsēta|Kuldīgas vecpilsētu]] un [[Strūves ģeodēziskais loks|Strūves ģeodēzisko loku]]).

sentences: '''Arkādija''' ({{val|grc|Ἀρκαδία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] centrālajā daļā. Arkādija ir vienīgais vēsturiskais apgabals Peloponēsā, kuram nebija izejas pie jūras. Attiecīgi tam bija robeža ar visiem pārējiem Peloponēsas vēsturiskajiem apgabaliem. Rietumos Arkādija robežojās ar [[Elīda (vēsturiskais apgabals)|Elīdu]], ziemeļos ar [[Ahaja|Ahaju]], ziemeļaustrumos ar [[Korintija|Korintiju]], austrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]], dienvidaustrumos ar [[Kinurija|Kinuriju]], dienvidos ar [[Lakonija|Lakoniju]] un [[Mesēnija|Mesēniju]]. Mūsdienās Arkādija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]], [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Tripole (Grieķija)|Tripoli]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Leiolopisma_telfairi_IleRonde_980513.jpg
| att_nosaukums  = Raundas salas scinks
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Scincomorpha
| infrakārta_lv  = Scinkveidīgie
| dzimta         = Scincidae
| dzimta_lv      = Scinki
| ģints          = Leiolopisma
| ģints_lv       =
| suga           = Leiolopisma telfairii
| suga_lv        = Raundas salas scinks
| binomial       = Leiolopisma telfairii, <small>([[Julien Desjardin|Desjardin]], 1831)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Scinsus telfairii'' ''(Desjardin, 1831)''
* ''Leiolopisma telfairi'' ''(Duméril&Bibron, 1839)''
* ''Lygosoma telfairii'' ''(Boulenger, 1887)
* ''Lygosoma (Hinulia) compressicaudum'' ''(Werner, 1897)''
* ''Lygosoma (Leiolopisma) telfairii'' ''(Smith, 1937)''
* ''Leiolopisma telfairii'' ''(Greer, 1974)''<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Leiolopisma&species=telfairii The Reptile Database]</ref>
}}
'''Raundas scinks''' jeb '''Telfēra scinks''' (''Leiolopisma telfairii'') ir [[scinku dzimta]]s [[ķirzakas|
ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Vienīgā populācija izdzīvojusi nelielajā [[Raunda]]s saliņā.

Sugas [[latīņu valoda|latīniskais]] nosaukums ir par godu [[īri|īru izcelsmes]] botāniķim [[Čārlzs Edvards Telfērs|Čārlzam Telfēram]] (1778—1833), kas Maurīcijā un [[Reinjona|Reinjonā]] izveidoja botāniskos dārzus, kā arī iestājās par dzīves apstākļu uzlabošanu un izglītības ieviešanu vergu starpā.<ref>Mauritius. Rodrigues. Réunion. Alexandra Richards. {{ISBN|978 1 84162 410 5}}, page 153</ref>

sentences:
{{mazais burts}}
{{Programmatūras infokaste |
  logo = |
  name = form•Z |
  developer = AutoDesSys |
  latest_release_version = 6.6 |
  latest_release_date = [[2008. gads|2008]]. gada februārī |
  operating_system = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]] |
  genre = [[3D datorgrafika]] |
  license = [[Proprietary software|Proprietary]] |
  website = [http://www.formz.com www.formz.com] |
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Tomass Bērks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Thomas Burke''
 |              attēls = Thomas Burke 1918.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Tomass Edmunds "Toms" Bērks
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|15}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1929|2|14}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 2 (2 zelta)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences: {{Commonscat|Swimmers from the Netherlands}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dafne Shipersa
 |      vārds_orig = ''Dafne Schippers''
 |          attēls = Dafne Schippers2 London 2017 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dafne Shipersa 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1992|6|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Nīderlande|Utrehta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NED}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=179}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=68}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a = 5 ([[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]], [[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2017]], [[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,81 s (2015)
 |           PR1_d = [[100 m]]
 |             PR2 = 21,63 s (2015)
 |           PR2_d = [[200 m]]
 |             PR3 = 6,78 m (2014)
 |           PR3_d = [[tāllēkšana]]
 |             PR4 = 6545 p (2014)
 |           PR4_d = [[septiņcīņa]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates = {{Medaļu infodaļa
|[[Vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]|0|1|0
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|2|1|2
|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]|4|3|1
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]|0|1|0
|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]|1|1|0
|Eiropas U-23 čempionāts|1|0|1
|Pasaules čempionāts junioriem|1|0|1
}}
}}
'''Dafne Shipersa''' ({{val|nl|Dafne Schippers}}; dzimusi {{dat|1992|6|15}}) ir nīderlandiešu bijusī [[vieglatlēte]], startēja [[septiņcīņa|septiņcīņā]], [[sprints|sprintā]] un [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]].

sentences: (zilā krāsā) un [[somugri|somugru]] (zaļā krāsā) arheoloģisko kultūru izplatība 3.—4. gadsimtā]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena velna ducis
| attēls                   = Oceans13Poster1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Thirteen''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbegs]]
| producents               = [[Džerijs Veintraubs]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Kopelmans]]
* [[Deivids Leviens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Breds Pits]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Bērnijs Maks]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|5|23|Kannu filmu festivāls|2007|6|8|ASV|2007|6|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-thirteen-2007|title=Ocean's Thirteen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|311,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceans13.htm|title=Ocean's Thirteen (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Oušena ducis]]
| nākošā                   = [[Oušenas 8]]
| imdb                     =
}}
'''"Oušena velna ducis"''' ({{val|en|Ocean's Thirteen}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Mets Deimons]], [[Endijs Garsija]], [[Dons Čīdls]] un [[Bērnijs Maks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 2001. filmai "[[Oušena banda]]" un 2004. gada filmai "[[Oušena ducis]]", bet 2018. gadā filmai iznāca [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Nīderlandē|Amsterdama (nozīmju atdalīšana)|Amsterdama}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Amsterdama
| native_name = ''Amsterdam''
| settlement_type = [[Nīderlandes pilsētu uzskaitījums|Pilsēta un municipalitāte]]
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Amsterdam.svg
| image_shield = Amsterdam.svg
| pushpin_map = Nīderlande
| pushpin_label_position =
| latd = 52
| latm = 22
| lats = 23
| latNS = N
| longd = 4
| longm = 53
| longs = 32
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_name1 = [[Ziemeļholande]]
| leader_title = Mērs
| leader_name = [[Femke Halsema]]
| area_total_km2 = 219
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 = 166
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 53
| elevation_m = -2
| population_total = 813562
| population_as_of = {{dat|2014|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban = 1112165
| population_metro = 1575263
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 1011–1109
| area_code = 020
| website = [http://www.amsterdam.nl/ amsterdam.nl]
| footnotes =
}}
'''Amsterdama''' ({{val|nl|Amsterdam}}) ir pilsēta un [[municipalitāte]] [[Nīderlande]]s centrālajā daļā, pie [[Amstela]]s upes ietekas [[Eiselmērs|Eiselmērā]]. Nīderlandes galvaspilsēta un lielākā pilsēta, tomēr valsts valdība atrodas [[Hāga|Hāgā]]. Amsterdama arī nav [[Ziemeļholande]]s galvaspilsēta (tā ir [[Hārlema (pilsēta)|Hārlema]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija jona struktūrformula

Amonija jona modeļi
|       citi nosaukumi = amonijs
|           CAS numurs = 14798-03-9
|      ķīmiskā formula = NH4+
|              molmasa = 18,04
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Amonija jons''' jeb vienkārši '''amonijs''' ir pozitīvi lādēts vairākatomu [[jons]] ar formulu NH4+. Ja amonija joniem pievienojas anjoni (negatīvi lādēti joni), veidojas [[amonija sāļi]], kas pieder pie tā dēvētajiem "onija" sāļiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{navbox
|name = Henaņa
|title = [[Henaņa]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņjana]]
* [[Dzjaodzuo]]
* [[Dzjijuaņa]]
* '''[[Džendžou]]'''
* [[Džoukou]]
* [[Džumadiaņa]]
* [[Hebi]]
* [[Kaifena]]
* [[Luohe]]
* [[Luojana]]
* [[Naņjana]]
* [[Pindinšaņa]]
* [[Pujana]]
* [[Saņmeņsja]]
* [[Sjiņjana]]
* [[Sjiņsjana]]
* [[Sjuičana]]
* [[Šancju]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Henaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences: '''Nanomotors''' ir molekulāra vai [[nano]] mēroga ierīce, kas ir spējīga pārveidot enerģiju mehāniskajā darbā. Tas tipiski var ģenerēt [[spēks|spēkus]], izmērāmus pikoņūtonos.<ref>{{laikraksta atsauce |last1=Dreyfus |first1=R. |last2=Baudry |first2=J. |last3=Roper |first3=M. L. |last4=Fermigier |first4=M. |last5=Stonne |first5=H.A. |last6=Bibette |first6=J. |title=Microscopic artificial swimmers |journal=Nature |date=2005 |issue=7060 |volume=437 |pages=862-5  |doi=10.1038/nature04090 |pmid=16208366}}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Bamrungsap | first1 = S. | last2 = Phillips | first2 = J. A. | last3 = Xiong | first3 = X. | last4 = Kim | first4 = Y. | last5 = Wang | first5 = H. | last6 = Liu | first6 = H. | last7 = Hebard | first7 = A. | last8 = Tan | first8 = W. | year = 2011 | title = Magnetically driven single DNA nanomotor | url = | journal = Small | volume = 7 | issue = 5| pages = 601–605 | doi=10.1002/smll.201001559| pmid = 21370463 }}</ref><ref>T. E. Mallouk and A. Sen, "Powering nanorobots," ''Scientific American'', May 2009, pp. 72-77</ref><ref>J. Wang, "Nanomachines: Fundamental and Application", Wiley, 2013</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kanāls
| operators =
| attēls = Kanał (1956 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Andžejs Vajda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Teresa Iževska]]
* [[Tadeušs Jančars]]
* [[Venčislavs Gliņskis]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kanał''
| studija = ''KADR''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = 1957. gadā
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kanāls"''' ({{Val|pl|Kanał}}) ir 1957. gada [[Polija]]s kara filma, kuras režisors ir [[Andžejs Vajda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Teresa Iževska]], [[Tadeušs Jančars]] un [[Venčislavs Gliņskis]]. Filma balstīta uz [[Ježijs Stefans Staviņskis|Ježija Stefana Staviņska]] 1956. gada stāstu ''Kanał''. "Kanāls" ir otrā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc filmas "[[Paaudze (filma)|Paaudze]]" (''Pokolenie'', 1956) un pirms filmas "[[Pelni un dimanti]]" (1958).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Jēkabpils]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilnīgs aptumsums
| attēls                   = Total eclipse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Total Eclipse''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Agņeška Holanda]]
| producents               =
* [[Žans-Pjērs Ramsijs-Levi]]
* [[Filips Hinčklifs]]
* [[Viktors Glinns]]
| scenārija autors         = [[Kristofers Hemptons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Romāna Boringere]]
* [[Dominika Blanka]]
| mūzika                   = [[Jans A.P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|11|3}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/total-eclipse-1996|title=Total Eclipse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{ITA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|agnļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|340,139}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=totaleclipse.htm|title=Total Eclipse (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pilnīgs aptumsums"''' ({{val|en|Total Eclipse}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Beļģija]]s, [[Itālija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Deivids Tjūliss]], [[Romāna Boringere]] un [[Dominika Blanka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|11|3||bez}}.

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences:
{{Sporta izlases infokaste
 | valsts         = Jaunzēlande
 | valsts_angl    = New Zealand
 | att_izm        =
 | logo           =
 | logo_izm       =
 | dibin          =
 | federācija     = Jaunzēlandes regbija savienība
 | iest gads      =
 | iest kom       =
 | konfederācija  =
 | vieta rangā    = 2.{{steady}} (2022. gada novembris)
 | iesauka        = Black Ferns (Melnās papardes)
 | stadions       =

 | treneris       = {{flaga|Jaunzēlande}} [[Veins Smits]]
 | kapteinis      = [[Kenedija Saimona]]
 | visv spēles    = Kendra Koksedža (68)
 | visv vārtu     =
 | visv punktu    = Kendra Koksedža (371)

 | OS reizes      =
 | OS medaļas     =
 | OS lab sasn    =

 | turn nos       = [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kauss sievietēm]]
 | turn reizes    = 8
 | turn medaļas   = Čempiones: 1998, [[2002. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2002]], [[2006. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2006]], 2010, 2017, 2021
 | turn lab sasn  =

 | pirmā spēle    = {{sp|ruw|NZL}} 56:0 {{sp|ruw|NED}}
([[Kraistčērča]], [[Jaunzēlande]]; {{dat|1990|8|26|N|bez}})
 | pēdējā spēle   =
 | liel uzvara    = {{sp|ruw|Jaunzēlande}} 134:6 {{sp|ruw|GER}}
([[Amsterdama]], [[Nīderlande]]; {{dat|1998|5|2|N|bez}})
 | liel zaud      = {{sp|ruw|ENG}} 56:15 {{sp|ruw|Jaunzēlande}}
([[Norhemptona]], [[Anglija]]; {{dat|2021|11|7|N|bez}})
 | pašreizējais   =
}}
'''Jaunzēlandes sieviešu regbija izlase''' ({{val|en| New Zealand National Women's Rugby Union Team}}) ir komanda, kas pārstāv [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]] starptautiskās [[regbijs|regbija]] spēlēs. Komanda uzvarējusi sešos no astoņiem aizvadītajiem [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kausa regbijā sievietēm]] turnīriem.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium boreale|attēls=Northern Bedstraw (3815702931).jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Ziemeļu madara|suga=Galium boreale|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae}}'''Ziemeļu madara''' (''Galium boreale'') ir mainīga izskata augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]] tuvos apvidos, tostarp, [[Latvija|Latvijā]], [[Pļava|pļavās]], atmatās, ceļmalās un skrajos [[Mežs|mežos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-boreale-l/|title=ziemeļu madara - Galium boreale L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-08}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Preces]]
[[Kategorija:Saimniecības terciārais sektors]]

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gana]]s valsts vadītāji''', kopš [[1957]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]. No [[1957]]. līdz [[1960]]. gadam valsts galva bija karaliene [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]], kas bija Apvienotās Karalistes un citu Sadraudzības valstu monarhs. Ganā karalienes intereses pārstāvēja ģenerālgubernatpri. Gana par republiku kļuva [[1960]]. gadā, kad tika pieņemta [[Ganas konstitūcija|konstitūcija]].

sentences:
'''Naumova''' var būt:
* [[Naumova (ciems)|Naumova]] — apdzīvota vieta Alūksnes novada Pededzes pagastā;
* [[Naumova (upe)|Naumova]] — upe Latvijā, Kūdupes pieteka;
* [[Darja Naumova]] (''Дар’я Сяргееўна Навумава''; dzimusi 1996. gadā) — baltkrievu svarcēlāja;
* [[Marija Naumova]] — Latvijas dziedātāja (dzimusi 1973. gadā);

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2462''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2462''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|16|SK}} 15:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~100 dienas
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|7|21|SK}} 09:10 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-014A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 67,16°
| Periods                = 89,94 min
| Apoapsīda              = 366 km
| Periapsīda             = 177 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2450]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2472]]
}}
'''Kosmos-2462''' (''Космос-2462'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada aprīlī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Mating_scene_with_elevated_Alpha_Male._Elephant_Seals_of_Piedras_Blancas.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         ģints = Mirounga
|      ģints_lv = Ziloņroņi
|          suga = Mirounga angustirostris
|       suga_lv = Ziemeļu ziloņronis
|      binomial = Mirounga angustirostris <small>([[Theodore Gill|Gill]], 1866)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Ziemeļu ziloņronis''' (''Mirounga angustirostris'') ir liela auguma [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] suga. Tā tuvākais radinieks ir [[dienvidu ziloņronis]] (''Mirounga leonina''). Izplatīts plašā areālā [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] austrumos gar [[Ziemeļamerika]]s krastiem.<ref name=iuc>[https://www.iucnredlist.org/species/13581/45227116#geographic-range IUCN: Northern Elephant Seal]</ref>

sentences: '''14. februāris''' ir gada 45. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 320 (321 garajā gadā) diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cietuma komanda
| attēls                   = Gridiron gang.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gridiron Gang''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Fils Džono]]
| producents               =
* [[Nīls H. Morics]]
* [[Lī Stenlijs]]
| scenārija autors         = [[Džefs Magvairs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* ''[[Xzibit]]''
* [[Kevins Danns]]
* [[Leons Ripijs]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Stanhaven Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|15|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gridiron-gang-2006|title=Gridiron Gang|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 5, 2019|archive-date={{dat|2019|05|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190505135827/http://www.bbfc.co.uk/releases/gridiron-gang-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gridirongang.htm|title=Gridiron Gang|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 5, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|41,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Cietuma komanda''' ({{val|en|Gridiron Gang}}) ir 2006. gada sporta drāma, kuras režisors ir [[Fils Džono]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]], ''[[Xzibit]]'', [[Kevins Danns]] un [[Leons Ripijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|15||bez}}.

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Elisona Krausa
|          Attēls = Alison Krauss MerleFest 2007 01.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Elisona Krausa 2007. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|7|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Dekatura}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984–pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Rounder Records|Rounder]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Elisona Krausa''' (''Alison Krauss'', dzimusi {{dat|1971|7|23}}) ir amerikāņu [[blūgrāss|blūgrāsa]] un [[kantri]] mūzikas dziedātāja, kā arī [[vijole]]s spēlētaja. Viņa ienāca mūzikas industrijā vēl kā bērns. Viņa uzvarēja vietējajos konkursos jau desmit gadu vecumā, bet pirmo ierakstus veica 14 gadu vecumā. [[1985]]. gadā viņa noslēdza līgumu ar ''[[Rounder Records]]'' un [[1987]]. gadā, 16 gadu vecumā, izdeva savu pirmo [[mūzikas albums|albumu]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Republiek Suriname
|    pilnais_valsts_nosaukums = Surinamas Republika
|            valsts_nosaukums = Suriname
|               karoga_attēls = Flag of Suriname.svg
|            karoga_nosaukums = Surinamas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Suriname.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Surinamas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 105px
|                 valsts_moto = Justitia - Pietas - Fides{{nbsp|2}}{{la ikona}}
"Taisnība - pienākums - lojalitāte"
|                valsts_himna = [[God zij met ons Suriname]]
|               kartes_attēls = Suriname in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Paramaribo]]
| latd=5 |latm=50 |latNS=N |longd=55 |longm=10 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Paramaribo]]
|              valsts_valodas = [[nīderlandiešu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Surinamas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Čans Santoki]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Nīderlande]]s
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1975|11|25}}
|                 platība_km2 = 163 820
|               platība_rangs = 91.
|              procenti_ūdens = 1,1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 591.919
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $9.044 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $15,845
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0.720
|                    HDI_gads = 2017
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 100.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Surinamas dolārs]]
|                valūtas_kods = SRD, 968
|                  laika_zona = [[ART]]
|                  utc_offset = -3
|              laika_zona_DST = neievēro
|              utc_offset_DST = -3
|                      domēns = [[.sr]]
|              tālsarunu_kods = 597
|                iso_kods_num = 740
|              iso_kods_alfa2 = SR
|              iso_kods_alfa3 = SUR
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ipiķu pagasts
| karte             = Ipiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ipiķi
| platība           = 67,43
| iedzīvotāji       = 270<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 270 / 67.43 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Mācītājs''' ir [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] kalpotājs, kas ir pilnvarots vadīt dievkalpojumus, kā arī citas svētdarbības, kā [[kristības]], [[laulības]] un [[bēres]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
  | name                     = Braitona un Hova
  | official_name              = ''Brighton and Hove''
  | settlement_type          = pilsēta
  | other_name               =
  | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
|image1=Panorama of the West Beach, Brighton. - panoramio.jpg
|image2=Churchill Square - geograph.org.uk - 2537600.jpg
|image3=Brighton Bandstand - geograph.org.uk - 2529602.jpg
|image4=Peace Statue, Brighton & Hove-geograph-3419867-by-Paul-Gillett.jpg
|image5=American Express Community Stadium on 09-08-2011 (BHAFC v Gillingham, League Cup First Round) (12).JPG
}}
  | imagesize                =
  | image_caption            =
  | image_flag               =
  | image_seal               =
  | pushpin_map              = Lielbritānija#Anglija
  | pushpin_label_position   =
  | latd  = 50 | latm  = 49 | lats  = 40  | latNS  = N
  | longd =  0 | longm = 09  | longs = 10  | longEW = W
  | subdivision_type         =  [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
  | subdivision_name         =  '''{{karogs|Lielbritānija}}'''
  | subdivision_type1        = Zeme
  | subdivision_name1        = [[Anglija]]
  | subdivision_type2        = Reģions
  | subdivision_name2        = [[Dienvidaustrumanglija]]
  | subdivision_type3        = Ceremoniālā grāfiste
  | subdivision_name3        = [[Austrumsaseksa]]
  | subdivision_type4        = Unitārā pašvaldība
  | subdivision_name4        = Braitona un Hova
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1997
| seat_type = Administratīvais centrs
| seat = [[Hova]]
  | leader_title             =
  | leader_name              =
  | area_total_km2           = 82.83
  | area_land_km2            =
  | area_water_km2           =
  | elevation_m              =
  | population_footnotes     =
  | population_total         = 276334
  | population_as_of         = 2021
  | population_rank          =
  | population_density_km2   =  auto
  | population_urban         =
  | population_metro         =
  | population_density       =
  | population_density_rank  =
  | timezone                 = GMT
  | utc_offset               = 0
  | timezone_DST             =
  | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8700
  | area_code                = BN (1, 2, 3, 41)
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = GB-BNH
  | website                  = {{URL|https://www.brighton-hove.gov.uk/}}
  | footnotes                =
}}
'''Braitona un Hova''' ({{val|en|Brighton and Hove}}) ir pilsēta un [[unitārā pašvaldība]] [[Anglija]]s dienvidos [[Lamanšs|Lamanša]] krastā, ietilpst [[Austrumsaseksa]]s ceremoniālajā grāfistē. Dibināta 1997. gadā, apvienojot divas ievērojamas [[kūrorts|kūrortpilsētas]] — [[Braitona|Braitonu]] un [[Hova|Hovu]]. Pašvaldības administrācija atrodas Hovā. No 18. gadsimta beigām līdz mūsdienām Braitona tiek uzskatīta par [[Anglija]]s prestižāko kūrortu.<ref>{{PZT|120}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Rokoties pēc uguns
 | oriģinālnos =''Digging for Fire''
 |      attēls = Digging for Fire Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Elīsija Van Koveringa]]
* [[Džeiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džo Svānbergs]]
* Džeiks Džonsons
 |     aktieri =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rouzmerija Devita]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Orlando Blūms]]
* [[Maiks Birbiglija]]
 |      mūzika = [[Dens Roumers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Worldwide]]''
* ''[[The Orchard]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|26|Sandensas kinofestivāls|2015|8|21|ASV|}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/digging-fire-2015|title=Digging for Fire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|119,364}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diggingforfire.htm|title=Digging for Fire (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Rokoties pēc uguns"''' ({{val|en|Digging for Fire}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]], [[Rouzmerija Devita]], [[Sems Rokvels]], [[Bri Lārsone]], [[Orlando Blūms]] un [[Maiks Birbiglija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton-lucens-05-08-2009-064.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton lucens|suga=Potamogeton lucens|suga_lv=Spožā glīvene|autors=L.|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton lucens Prague 2012 5.jpg}}'''Spožā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton lucens}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā. Grupas un lielas, masīvas audzes aug stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-lucens-l/|title=spožā glīvene - Potamogeton lucens L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ems
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Eems
| attēls            = 2013-05-03_Fotoflug_Nordholz_Papenburg_HP_2298.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Emsa pie Pāpenburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Teitoburgas Mežs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dollarta līcis]]/[[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=07 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}, {{NED}}
| garums            = 371
| iztekas_augstums  = 135
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 125
| gada_notece       =
| baseins           = 12 510
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''High Flying Bird''
| attēls                   =  High Flying Bird (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džozefs Malloks]]
| scenārija autors         = [[Tarels Elvins Makkreinijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Andrē Holands]]
* [[Zezija Bītza]]
* [[Melvins Gregs]]
* [[Sonja Sona]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
| mūzika                   = [[Deivids Vailders Sevedžs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Extension 765]]''
* ''[[Harper Road Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|27|Slemdensas filmu festivāls|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|title=High Flying Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190604183502/https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|archivedate={{dat|2019|06|04||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''High Flying Bird''''' ir 2019. gada ASV sporta drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Andrē Holands]], [[Zezija Bītza]], [[Melvins Gregs]], [[Sonja Sona]] un [[Zekerijs Kvinto]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|27||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences:
{{Himnas infokaste
|title          = نحن جند الله جند الوطن<br />Nahnu Jund Allah Jund Al-watan
|transcription  =
|english_title  = Mēs esam Dieva un savas zemes armija
|alt_title      =
|en_alt_title   =
|alt_title_2    =
|en_alt_title_2 =
|image          = Emblem of Sudan.svg
|image_size     = 200
|caption        =
|prefix         =
|country        = {{SUD}}
|author         =
|lyrics_date    =
|composer       =
|music_date     =
|adopted        = 1956. gadā
|until          =
|sound = Sudanese national anthem, performed by the U.S. Navy Band (instrumental).oga
|sound_title = Nahnu Jund Allah Jund Al-watan
}}

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo|jāpievieno pilnās atsauces}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aleksandrijas Klements
|          vārds_orig = Titus Flavius Clemens
|              attēls = Clement alexandrin.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 150
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]] ([[Romas Impērija]])
|           m_dat_alt = ap 215
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Jeruzaleme]] ([[Romas Impērija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[logos]], [[apātija (filozofijā)]], [[gnosis]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Origēns]], [[Jeruzalemes Aleksandrs]]
|          ietekme_no = [[neoplatonisms]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = grieķu
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''21. janvāris''' ir gada 21. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 344 dienas (345 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
Writer'' lietojumprogrammatūra]]
'''Lietojumprogrammatūra''' ({{val|en|Application software}}) jeb vienkārši '''lietotne''' ({{val|en|Application}}) ir [[programmatūra]]s apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar [[dators|datora]] palīdzību.

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ņujorkas policijas departaments
| abbreviation = NYPD
| patch = Patch of the New York City Police Department.svg
| patchcaption = Emblēma
| logo =
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = ''Fidelis ad Mortem''
| mottotranslated = "Uzticīgi līdz nāvei"
| mission =
| formedyear = 1845. gada 23. maijā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.policetestguide.com/resources/new-york-police-department/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|01|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140122230347/http://www.policetestguide.com/resources/new-york-police-department/ |archivedate={{dat|2014|01|22||bez}} }}</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 50 676<ref>{{nowrap|http://www.nyc.gov/html/nypd/html/faq/faq_police.shtml|work=City of New York|author=New York City Police Department|title=FAQ}}</ref>
| volunteers =
| budget = {{US$|5,4 miljardi}}<ref>https://council.nyc.gov/budget/wp-content/uploads/sites/54/2021/03/056-NYPD.pdf</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 1 213 [[Km²]]
| sizepopulation = 8 804 190<ref>http://blogs.wsj.com/metropolis/2014/03/27/new-york-city-population-hits-record-high/</ref>(2020)
| legaljuris = [[Ņujorka]]
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = ''One Police Plaza'', [[Manhatana]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Policijas komisārs
| minister1name = [[Kīčanta Sīvela]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations = 77
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 9 624
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 29
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 8
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 45
| animal2type = Suņi
| animals2 = 31 vācu aitusuņi<br />3 ''bloodhounds''
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.nyc.gov/site/nypd/index.page|www.nyc.gov}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ņujorkas policijas departaments''' ({{val|en|New York City Police Department}}, '''NYPD''', '''NYCPD'''), oficiāli '''Ņujorkas pilsētas policijas departaments''' (''City of New York Police Department''), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Departaments tika dibināts 1845. gadā, tā ir lielākā pašvaldības policija ASV.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Dzirdes aparāts''' ir elektroniska skaņu pastiprinoša ierīce, kuru var pielietot [[cilvēki]] ar [[dzirde]]s traucējumiem, tādējādi uzlabojot iespējas sadzirdēt runātos tekstus u.c. [[skaņa]]s. Mūsdienu dzirdes aparāti ir elektroniskas ierīces, kas sastāv no [[Mikrofons|mikrofona]], pastiprinātāja — pārveidotāja un telefona ([[skaļrunis|skaļruņa]]). Aparātu ir nepieciešams noregulēt speciālistam — [[surdologs|surdologam]].

sentences: '''Polijas ultimāts Lietuvai''' attiecas uz krīzi [[Polija]]s un [[Lietuva]]s attiecībās 1938. gada martā. 1938. gada 11. martā pie Trasninku ciema notika incidents, kura laikā Lietuvas teritorijā, pēc abpusējas apšaudes ar lietuviešu robežsargiem, tika nāvīgi ievainots poļu robežsargs Staņislavs Serafins. It kā nelielais incidents noveda pie Polijas [[ultimāts|ultimāta]] Lietuvai ar prasību pēc diplomātisko attiecību atjaunošanas un iespējama Polijas-Lietuvas-[[Vācija]]s kara, kas būtu varējis novest pie Lietuvas sadalīšanas.

sentences: '''A tipa gripas vīruss''' jeb '''A gripas vīruss''' ir [[patogēns]], kas izraisa [[Gripa|gripu]] putniem un dažiem [[Zīdītāji|zīdītājiem]], tostarp cilvēkiem. Tas ir ''[[Orthomyxoviridae]]'' dzimtas [[Ribovīrusi|RNS vīruss]], kura apakštipu [[Epidemioloģija|epidemioloģijas]] centrālais elements ir savvaļas putni, it sevišķi [[zosveidīgie]] un [[tārtiņveidīgie]]''.'' A tipa gripas vīruss ir izolēts no vairāk nekā 105 putnu sugām divdesmit sešās dažādās [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]], un ir novērots, ka savvaļas putni uztur lielu vīrusa apakštipu daudzveidību.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wille|first=Michelle|last2=Tolf|first2=Conny|last3=Latorre-Margalef|first3=Neus|last4=Fouchier|first4=Ron A M|last5=Halpin|first5=Rebecca A|last6=Wentworth|first6=David E|last7=Ragwani|first7=Jayna|date=27 August 2022|title=Evolutionary features of a prolific subtype of avian influenza A virus in European waterfowl|url=https://academic.oup.com/ve/article/8/2/veac074/6700668|journal=Virus Evolution,|volume=Volume 8, Issue 2|pages=1-11|doi=10.1093/ve/veac074|access-date=18.02.2023}}</ref> Reizēm vīruss tiek pārnests no savvaļas putniem uz [[Mājputni|mājputniem]], un tas cilvēkiem var izraisīt smagas saslimšanas, lokālus slimības uzliesmojumus vai [[Gripa|gripas]] pandēmijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/influenza-(avian-and-other-zoonotic)|title=Influenza (Avian and other zoonotic)|website=www.who.int|access-date=2023-02-18|language=en}}</ref>

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
.]]
'''Nanotehnoloģija''' jeb '''nanozinātne''' (no {{val|el|νᾶνος}} ''(nânos)'' — 'punduris') ir [[tehnoloģija]]s un [[zinātne]]s nozare, kurā tiek pētītas [[struktūra]]s, kuru izmēri ir salīdzināmi ar [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] izmēriem, tas ir, to izmēri ir mērāmi [[nanometrs|nanometros]] (10<sup>-9</sup> [[metrs|m]]; [[miljards|miljardā]] daļa no metra). Nanoobjektu izmēri ir robežās no 1 līdz 100 nm (lielākus priekšmetus par 100 nm neuzskata par nanoobjektiem). Nanoizmēru materiālus var izgatavot, izmantojot divas metodes: salipinot kopā molekulu pēc molekulas (no mazākiem objektiem) vai sasmalcinot lielākus objektus. Tomēr lai arī cik strauji mūsdienās nenotiktu tehnoloģiju [[miniaturizācija]], tā nevar notikt bezgalīgi, jo viena no objektu dabiskajām samazināšanas robežām nosaka vielas pamatsastāvdaļas, tas ir, atomu izmēri, kas ir aptuveni 0,1 nanometrs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Narelle Kelnere
|     vārds_orig = ''Narelle Kellner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1934
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2097 Galle
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =K.Reinmuts
| discovered ={{Dat|1953|8|11}}
| alt_names = 1953 PV, 1936 OL, 1942 RB1, 1953 QG, 1969 LH, 1970 RN
| mp_name = 2097
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2097+Galle 2097 Galle (1953 PV)]</ref>
| aphelion =3.93998 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.3212 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.1306 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0. .2586
| period =5.54 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =4.3807°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =11.8 H
| single_temperature=
}}
'''2097 Galle''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1953]]. gadā atklāja [[Vācija|vācu]] [[astronoms]] K.Reinmuts Heidelbergas observatorijā. Tas ir nosaukts vācu astronoma [[Johans Gotfrīds Galle|Johana Gotfrīda Galles]] vārdā.
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''PSGnet''
|sponsors              = ''Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gvineja|Gvineju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto saistībā ar Gvineju
|ierobežojumi          = Reģistrētājam ir jābūt saistītam ar Gvineju
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmenī atkarībā no domēna otrā līmeņa
|dokumenti             = [http://psg.com/dns/gn/gn.txt Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://psg.com/dns/gn/ psg.com]
}}

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vinnijs Pūks
| attēls                   = Winnie the Pooh Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Winnie the Pooh''
| žanrs                    = animācijas filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Stīvens Dž. Andersons]]
* [[Dons Hols]]
| producents               =
* [[Pīters Del Večo]]
* [[Klārks Spensers]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kamings]]
* [[Džeks Bolters]]
* [[Treviss Outss]]
* [[Bads Lakijs]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Kreigs Fērgusons]]
* [[Kristena Andersone-Lopeza]]
* [[Vaiets Hols]]
* [[Hjūels Hauzers]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|4|15|Apvienotā Karaliste un Īrija|2011|7|15|ASV|2011|9|23|Latvija}}
| ilgums                   = 73 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/winnie-pooh-2011|title=Winnie the Pooh|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= April 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=winniethepooh.htm|title=Winnie the Pooh (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Vinnijs Pūks''' ({{val|en|Winnie the Pooh}}) ir 2011. gada ASV muzikāla animācijas kinokomēdija, kas balstīta uz [[Alans Aleksandrs Milns|Alana Aleksandra Milna]] grāmatu "[[Vinnijs Pūks (grāmata)|Vinnijs Pūks]]". Filmas režisori ir [[Stīvens Dž. Andersons]] un [[Dons Hols]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Džims Kamings]], [[Džeks Bolters]], [[Treviss Outss]], [[Bads Lakijs]], [[Toms Kenijs]], [[Kreigs Fērgusons]], [[Kristena Andersone-Lopeza]], [[Vaiets Hols]] un [[Hjūels Hauzers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|4|15||bez}} Apvienotajā Karalistē un Īrijā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ammunition Promotions''''' ir apvienība, kam ir nozīmīga loma [[dabsteps|dabstepa]] mūzikas attīstības vēsturē. Apvienība tika izveidota 2001. gadā, apvienojoties diviem mūzikas izplatītājiem — [[Sāra Lokārta|Sārai Lokārtai]] (''Sarah Lockhart'') un [[Nīls Džolifs|Nīlam Džolifam]] (''Neil Jolliffe'').

sentences:
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences: '''Orgānu transplantācija''' ir ķirurģiska operācija, kuras laikā dzīvas vai mirušas personas (donora) audi vai [[Orgāns|orgāni]] tiek pārstādīti citas personas (recipienta) organismā.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|last1=Okanya|first1=C.L.|title=Organ Transplantation and its physiological implications – A review|date=2013}}</ref> Orgāni, kas var tikt pārstādīti, ir plaušu, sirds, aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera un zarnu transplanti. [[Audi]] tiek ņemti no radzenes, ādas, kauliem, asinsvadiem, skrimšļiem un saitēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151015011400/https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm }}</ref>

sentences: '''Gumiņbaktērijas''' jeb '''gumiņu baktērijas''' (''Rhizobium'') ir [[baktērija|baktēriju]] ģints, kas dzīvo [[tauriņziežu dzimta]]s [[augi|augu]] [[sakne|sakņu]] izaugumos — [[gums|gumos]] — un piesaista [[atmosfēra]]s [[slāpeklis|slāpekli]], ko ar [[nitrogenāze|nitrogenāzi]] pārveido [[amonjaks|amonjakā]].

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Vilhelma II krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =16
|poz_x          =94
|poz_y           =44
}}
'''Vilhelma II krasts''' ({{val-de|Kaiser-Wilhelm-II.-Land}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Deivisa jūra]]s krastiem. Stiepjas no [[Filhnera rags|Filhnera raga]] austrumos (66°27′S 91°54′E) līdz [[Penka rags|Penka ragam]] rietumos (66°43′S 87°55′E). Kopējais piekrastes garums ap {{nobr|180 km}}. Austrumos robežojas ar [[Karalienes Mērijas krasts|Karalienes Mērijas krastu]], rietumos - ar [[Leopolda un Astridas krasts|Leopolda un Astrīdas krastu]]. Krastā noplūst vairāki šļūdoņi, lielākais no kuriem ir [[Filipi glečers]]. Uz rietumiem no [[Posadovska līcis|Posadovska līča]] piekrasti sedz [[Rietumu šelfa ledājs]]. Piekrastē izvietojies {{nobr|370 m}} augstais apdzisušais vulkāns [[Gausbergs]].

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
{{Infobox military conflict
| conflict          = Smilšu karš
| partof            = [[Arābu Aukstais karš|Arābu Aukstā kara]] un [[Aukstais karš|Aukstā kara]]
| image             = [[File:Frontière Maroc-Algérie 1963.svg|Frontière Maroc-Algérie 1963|300px]]
| caption           =
| date              = {{dat|1963|10|14|N}}–{{dat|1963|10|30|N}}
| place             = Alžīrijas un Marokas robeža
| result            = Neizšķirts
| combatant1        = {{flag2|Algeria}}
| combatant2        = {{flag2|Morocco}}
| commander1        = {{flaga|Algeria}} [[Ahmeds Ben Bella]]
{{flaga|Algeria}} [[Huari Bumedjēns]]
| commander2        = {{flaga|Morocco}} [[Hasans II]]
{{flaga|Morocco}} [[Driss Alami]]
| casualties1       = 60 kritušo, 250 ievainoto vai 300 kritušo, 379 karagūstekņi
| casualties2       = 39 kritušie, 57 karagūstekņi vai 200 kritušo
}}
'''Smilšu karš''' ([[Arābu valoda|arābu]] حرب الرمال ''ḥarb ar-rimāl'') bija bruņots robežstrīds starp [[Alžīrija|Alžīriju]] un [[Maroka|Maroku]] 1963. gada oktobrī.

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Losandželosas policijas departaments
| abbreviation = LAPD
| patch = Patch of the Los Angeles Police Department.svg
| patchcaption = Emblēma
| logo = Seal of the Los Angeles Police Department.png
| logocaption = Ģērbonis
| badge = Badge of a Los Angeles Police Department officer.png
| badgecaption = Žetons
| flag = Flag of the Los Angeles Police Department.png
| flagcaption = Karogs
| imagesize =
| motto = "To Protect and to Serve"
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = {{start date and age|1869|12|13}}
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 12 000 (uniformētais personāls)<ref>web.archive.org/web/20200714185818/https://www.usatoday.com/story/money/2020/06/26/how-much-money-goes-to-police-departments-in-americas-largest-cities/112004904/</ref>
| volunteers =
| budget = {{US$|1,19 miljardi}}
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption = LA County Incorporated Areas Los Angeles highlighted.svg
| sizearea = {{convert|503|sqmi|km2|abbr=on}}
| sizepopulation = 3,979,576 (2019)
| legaljuris = [[Losandželosa]]
| governingbody = Losandželosas pilsētas Padome
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = 100 West 1st Street
Losandželosa, Kalifornija, ASV
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype = Policijas virsnieks
| sworn officers = 9,974 (2020)
| civilians = 3000
| total employees = 12 000
| electeetype = Policijas komisārs
| minister1name = [[Mičels Mūrs]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 6000
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 2
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 26
| aircraft2type = Lidmašīnas
| aircraft2 = 3
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 40
| animal2type = Suņi
| animals2 = 20 vācu aitusuņi<br />2 ''bloodhounds''
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = https://www.lapdonline.org/
| footnotes =
| reference =
}}
'''Losandželosas policijas departaments''' ({{val|en|City of Los Angeles Police Department}}, '''LAPD'''), oficiāli '''Losandželosas pilsētas policijas departaments''' (''City of Los Angeles Police Department''), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Departaments tika dibināts 1869. gadā, tā ir trešā lielākā pašvaldības policija ASV.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
 ilustrētas [[stundu grāmata]]s]]
]]
'''Gotika''' ir [[māksla|tēlotājmākslas]] un [[arhitektūra]]s stils, kas aizsākās [[Krusta kari|Krusta karu]] laikā aptuveni [[12. gadsimts|12. gadsimta]] vidū [[Francija|Francijā]]. Tā rašanos ietekmējis [[islāms|islāma]] mākslas greznums, vieglums un graciozitāte, tādēļ agrākā [[romānika]]s stila smagnējība sāka šķist pārāk drūma un nomācoša.{{Nepieciešama atsauce}} Francijas [[13. gadsimts|13. gadsimta]] gotiskā tēlniecība, kuras pirmie lielie centri bija [[Parīze]], [[Šartra]], [[Amjena]], [[Reimsa]] un [[Burža]], vispirms ietekmēja tuvējo [[Flandrija|Flandriju]] un [[Spānija|Spāniju]], tad [[Anglija|Angliju]], [[Vācija|Vāciju]], Skandināvijas zemes un [[Itālija|Itāliju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glikoze (cikliskā forma)

Glikozes pāreja no acikliskās formas uz ciklisko
|       citi nosaukumi = vīnogu cukurs
|           CAS numurs = 50-99-7
|      ķīmiskā formula = C6H12O6
|              molmasa = 180,16
|              blīvums = 1540
|  kušanas temperatūra = ≈ 150 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 91 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Glikoze''' ({{Val-el|glykys}} — ‘salds’; 1960. gados neilgu laiku glikozi oficiāli dēvēja par '''glukozi'''; vīnogu cukurs, C6H12O6) ir nozīmīgs [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]]. Glikoze ir aldoheksoze (satur [[aldehīds|aldehīda]] grupu un 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus). Šķīdumā glikoze veido 5 tautomērās formas - aciklisko, α-glikofuranozi, β-glikofuranozi, α-glikopiranozi un β-glikofuranozi, no kurām dominē formas ar piranozes heterociklu, kas ir stabilākās heksožu formas. Cikliskā forma šķīdumā ir līdzsvarā ar aciklisko (lineāro) formu, pie [[pH]]=7 acikliskās formas īpatsvars ir 0,0026%. Glikozei ir divi spoguļ[[izomēri]] L-glikoze un D-glikoze; dzīvajos organismos ir sastopama tikai D-glikoze.

sentences:
, ievests un naturalizēts [[Amerika|Amerikā]] no [[Eirāzija]]s kā nezāle.]]
'''Sveša suga''' (''alien species'') — konkrētai [[teritorija]]i vai konkrētam [[biotops|biotopam]] neraksturīga [[suga]], kura teritorijā vai biotopā nokļuvusi dabiski vai ar [[cilvēks|cilvēka]] palīdzību.

sentences: '''Tautas demokrātija''' ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] teorētiska koncepcija un sabiedrības politiskās organizācijas forma, kas attīstījās pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] tā saukto "tautas demokrātisko revolūciju" kontekstā.

sentences:
[[Donecka|Doneckā]], [[Austrumukraina|Ukrainas austrumos]]]]
'''Rusofīlisms''' ir apbrīna un [[mīlestība]] pret [[Krievija|Krieviju]] (ieskaitot arī [[Padomju Savienība|Padomju Savienību]] un/vai [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]]), [[Krievijas vēsture|Krievijas vēsturi]] un [[Krievu kultūra|krievu kultūru]].

sentences: '''Riboukleāze''' (arī '''RNāze''') ir [[Nukleāzes|nukleāžu]] tips, kas [[Katalīze|katalīzē]] [[RNS]] degradāciju sīkākos komponentos. Ribonukleāzes var iedalīt endoribonukleāzēs un eksoribonukleāzēs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Ošpjē''' var būt:

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anglikānisms''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''anglicanus'') ir [[reformācija|reformācijā]] radies [[protestantisms|protestantisma]] novirziens. Ar šo vārdu apzīmē arī anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu. Lielākā anglikāņu daļa (aptuveni 77 miljoni) ir apvienota starptautiskā [[Anglikāņu sadraudzība|Anglikāņu sadraudzībā]] — 44 autonomās nacionālajās baznīcās, kas vēsturiski saistītas ar [[Anglijas Baznīca|Anglijas Baznīcu]].

sentences:
[[Kategorija:Kristīgās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences: '''Fermi paradokss''' ir acīmredzama neatbilstība starp [[varbūtība]]s aprēķiniem par [[ārpuszemes dzīvība|ārpuszemes civilizāciju]] eksistēšanu un zinātnisku pierādījumu trūkumu par kontaktiem ar šādām civilizācijām.

sentences:
([[455]]), [[Henrihs Leitemans|Henriha Leitemana]] gravējums.]]
'''Vandaļi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''vandaļi'' vai ''vandāļi?'' |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=8 |accessdate= 2014. gada 28. aprīlī}}</ref> ir viena no senākajām [[Ģermāņi|ģermāņu]] ciltīm, kas, kā uzskata daudzi vēsturnieki, pārcēlušies no [[Skandināvija]]s pāri [[Baltijas jūra]]i un apmetušies mūsdienu [[Polija]]s teritorijā ap 2. gadsimtu p.m.ē. Vēlāk vandaļi pārcēlās uz [[Odera]]s ieleju, kur tie uzturējās līdz 2. gadsimtam, bet sāka virzīties uz austrumiem, līdz izvietojās gar [[Donava]]s upi. Līdz ar citām ģermāņu ciltīm vandaļi 406. gadā iebruka [[Gallija|Gallijā]], bet, ilgi tur neuzkavējušies, virzījās tālāk uz dienvidiem, 409. gadā iekarojot Spāniju. Spānijā viņiem nācās cīnīties ar [[vestgoti]]em, kas arī pretendēja uz noteicošo lomu šajā reģionā, kā arī [[Senā Roma|romiešu]] spēkiem, kas centās [[Spānija|Spāniju]] arī turpmāk saglabāt kā savu provinci.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kas nomoka Gilbertu Greipu
| attēls                   = What's Eating Gilbert Grape poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What's Eating Gilbert Grape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Bertils Olsons]]
* [[Deivids Matalons]]
* [[Meirs Tepers]]
| scenārija autors         = [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džuljete Lūisa]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džons Reilijs]]
| mūzika                   =
* [[Alans Pārkers]]
* [[Bjerns Isfēlts]]
Alan Parker
Björn Isfält
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Matalon Teper Ohlsson]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|12|17}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/whats-eating-gilbert-grape-1993|title=What's Eating Gilbert Grape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gilbertgrape.htm|title=What's Eating Gilbert Grape (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kas nomoka Gilbertu Greipu"''' ({{val|en|What's Eating Gilbert Grape}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džuljete Lūisa]], [[Džonijs Deps]], [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|17||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dandī katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Andrew's_RC_Cathedral,_Nethergate,_Dundee_-_geograph.org.uk_-_4262031.jpg
| image_size            =
| caption               = Dandī katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Dandī katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.4574
| longd                 = -2.9748
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Dandī}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Viktorijas gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1836. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dandī katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942304"
}
</mapframe>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Arlbergs
|attēls                 = Arlberg_passstrasse.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Arlberga pāreja
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.13 | latNS  = N
| longd = 10.211 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Valluga]]
|augstums               = 2 809
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Slovākijas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Slovākijā]]

sentences: '''Mikronēzija''' ({{val|el|μικρος}} — ‘mazs’, {{val|el|νησος}} — ‘sala’) ir reģions [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], daļa no [[Okeānija]]s. Rietumos no Mikronēzijas atrodas [[Filipīnas]], dienvidrietumos — [[Indonēzija]], dienvidos — [[Papua-Jaungvineja]] un [[Melanēzija]], dienvidaustrumos un austrumos — [[Polinēzija]]. Terminu pirmoreiz piedāvāja franču pētnieks [[Dimons D'Irvils]] [[1831]]. gadā — līdz tam Klusā okeāna salas visas kopā tika dēvētas par Polinēziju.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .dk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1987
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = DK Hostmaster
|sponsors              = Dansk Internet Forum
|domātais-pielietojums = Ar [[Dānija|Dāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Dānijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=188 Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dk-hostmaster.dk/index.php?id=128 Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.dk-hostmaster.dk/ DK Hostmaster]
|}}

sentences:
{{Tuneļa infokaste
|nosaukums      = Severomuiskas tunelis<br />Северомуйский тоннель
|attēls         = Severomuyskiy tun vostochny portal.JPG
|att_nosaukums  = Austrumu vārti
|līnija         = [[Baikāla Amūras maģistrāle]]
|vieta          = Severomuiskas kalnu grēda, [[Burjatija]], {{RUS}}
|koordinātas    = {{coord|56|13|59|N|113|30|11|E|display=inline,title}}
|sistēma        =
|statuss        = Aktīvs
|sākums         = Angarakanskas ieleja
|beigas         = Mujakanskas ieleja
|stacijas       =
|darba_sākums   = {{dat|2003|12|5}}
|atklāts        = {{dat|2003|11|30}}
|slēgts         =
|īpašnieks      =
|operators      =
|satiksme       = [[dzelzceļš]]
|veids          =
|būvniecība     = [[1977]].—[[2001. gads|2001]].
|garums         = 15,343 km
|līnijas_garums =
|sliežu_garums  =
|sliežu_ceļu_sk = 1
|sliežu_ceļa_pl = 1520 mm
|elektro        =
|ātrums         =
|pacēlums       =
|augstums       =
|platums        =
|slīpums        =
}}
'''Severomuiskas tunelis''' (''Северомуйский тоннель'') ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] [[tunelis]] [[Baikāla Amūras maģistrāle|Baikāla Amūras maģistrālē]] (BAM), kas šķērso Ziemeļmujas kalnu grēdu. Atrodas [[Burjatijas Republika]]s ziemeļrietumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]].

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Izāra
| citvaloda      =
| oriģinālnosaukums =
| attēls            = Isar_an_der_Wittelsbacher_Bruecke_Muenchen-4.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Izāra pie Minhenes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Karvendeli]], [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=21 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=24 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=35 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}<br />{{GER}}
| garums            = 291,50
| iztekas_augstums  = 1160
| ietekas_augstums  = 312
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 8962,29
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Bavārija#Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Sovs''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klūgu vīrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76 701}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Wicker-Man-The-(1975)#tab=summary|title=The Wicker Man (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|3|16}}}}</ref>
| budžets = 500 tūkstoši [[Sterliņu mārciņa|£]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 88 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|6}}
| izplatītājs = * ''British Lion Films''
| studija = * ''British Lion Films''
| operators = [[Harijs Veksmens]]
| oriģinālnos = ''The Wicker Man''
| mūzika = [[Pols Džovanni]]
| aktieri = * [[Edvards Vudvards]]
* [[Brita Eklanda]]
* [[Daiena Silento]]
* [[Ingrīda Pita]]
* [[Kristofers Lī]]
| scenārijs = [[Entonijs Šefers]]
| producents = [[Pīters Snells]]
| režisors = [[Robins Hārdijs]]
| žanrs = šausmu filma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Wicker Man (1973 film) UK poster.jpg
| imdb =
}}'''"Klūgu vīrs"''' ({{Val|en|The Wicker Man}}) ir 1973. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] šausmu filma, kuras režisors ir [[Robins Hārdijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edvards Vudvards]], [[Brita Eklanda]], [[Daiena Silento]], [[Ingrīda Pita]] un [[Kristofers Lī]].

sentences: '''Svante Pēbo''' ({{val|sv|Svante Pääbo}}; dzimis {{dat|1955|4|20}}) ir [[Zviedrija]]s ģenētiķis, viens no [[paleoģenētika]]s pamatlicējiem. 2022. gadā Pēbo ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā]] "par viņa atklājumiem izzudušo [[Hominīni|hominīnu]] genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nobelprize.org/uploads/2022/10/press-medicine2022.pdf|title=The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2022|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = ''Pan European Game Information''
|image        = PEGI logo.svg
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      = PEGI logotips
|abbreviation = PEGI
|motto        =
|formation    = {{dat|2003|4|9}}
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      = videospēļu klasifikācija
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = Eiropa, Kanāda (tikai Kvebeka), Izraēla
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization = [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]]
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|www.pegi.info}}
|remarks      =
}}
'''''Pan European Game Information''''' (saīsināti '''PEGI''') ir Eiropas [[videospēļu satura novērtēšanas sistēma]], kas izveidota, lai palīdzētu patērētājiem Eiropā pieņemt apzinātus lēmumus, pērkot videospēles vai programmas, izmantojot vecuma ieteikumus un satura apzīmējumus. Šo sistēmu 2003. gada aprīlī izveidoja [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]] (''Interactive Software Federation of Europe'', saīsināti ISFE), un tā apvienoja vairākas reģionālās vecuma ierobežojumu sistēmas vienā kopīgā sistēmā. PEGI sistēmu mūsdienās izmanto vairāk kā trīsdesmit valstīs, un tā ir balstīta uz noteiktu kodeksu — noteikumu kopumu, kas ļauj katram izdevējam izmantot PEGI sistēmu. PEGI sistēma iedalās piecās vecuma grupās un astoņos satura raksturojumos, kas vēsta par piemērotību un spēles saturu noteiktai patērētāju vecuma grupai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/ |title=PEGI Website |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728144723/http://www.pegi.info/en/ |archivedate={{dat|2011|07|28||bez}} }}</ref> Vecuma ierobežojums nenorāda spēles grūtības pakāpi, kā arī nepieciešamās iemaņas tās spēlēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/index/id/33 |title=PEGI Pan European Game Information – What do the labels mean? |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110807040750/http://www.pegi.info/en/index/id/33 |archivedate={{dat|2011|08|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klamatu kalni
|attēls                 = Pinus balfouriana Trinity Alps.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skujkoku meži Triniti Alpos
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min = 20 |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = 29|lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 249
|platums                = 181
|kalns                  = Ēdi kalns
|augstums               = 2751
|pilsētas               =
}}
'''Klamatu kalni''' ({{val|en|Klamath Mountains}}) ir kalnu masīvs [[Ziemeļamerika]]s rietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s un [[Oregona]]s pavalstu teritorijā.<ref>{{PZT|362|Klamata masīvs}}</ref> Masīvs savieno [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnus]] austrumos ar [[Klusā okeāna piekrastes grēdas|Piekrastes grēdām]] rietumos, kā rezultātā masīvam ir kompleksa ģeoloģiskā uzbūve. Masīvu no austrumiem uz rietumiem šķērso [[Klamata]]s upe, bet ziemeļdaļā — [[Roga (upe)|Roga]]. Klamatu kalni sastāv no vairākām grēdām, tā augstākā daļa ir [[Siskiju kalni]] ar to augstāko virsotni Ēdi kalnu {{nobr|2751 m}} vjl. Ievērojamu daļu no kalnu masīva aizņem 11 aizsargājamas dabas teritorijas; apvidus ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2505
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2505''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|6|5|SK}} 15:23:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2015
| Beigu_datums           = {{dat|2015|9|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 104 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 6600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2495]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2505''''' (''Космос-2505'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
s guldenis, 1341. gads]]
, 1912. gads]]
'''Guldenis''' ({{val|de|gulden}}, no ''goldgolden'' — 'zelta zelts') ir novecojusi [[naudas vienība]], kas kādreiz pastāvēja [[Austrijas impērija|Austrijas impērijā]], vairākās vācu valstīs, [[Šveice]]s kantonos, [[Danciga]]s brīvpilsētā, kā arī [[Nīderlande|Nīderlandē]] un tās [[kolonija|kolonijās]]. Mūsdienās kā naudas vienība kalpo vairs tikai dažās [[Karību jūra]]s salās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Francs Kafka
|         vārds_orig = ''Franz Kafka''
|             attēls = Kafka portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Francs Kafka 1906. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 3
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Bohēmija|Prāga}}
(pašreizējā [[Čehija]])
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1924
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 3
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Klosterneiburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Austroungārija]]
[[Čehoslovākija]]
|            tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Hermanis Kafka
Jūlija Kafka (dzimusi Levija)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Franz Kafka's signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks
apdrošināšanas darbinieks
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|            periods =
|              žanri = romāns
īsie stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = "[[Pārvērtība]]" (''Die Verwandlung'')
"[[Process]]" (''Der Prozeß'')
"Pils" (''Das Schloß'')
|        ietekmējies = [[Frīdrihs Nīče]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Sērens Kirkegors]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Gistavs Flobērs]], [[Fjodors Dostojevskis]], [[Čārlzs Dikenss]]
|         ietekmējis = [[Horhe Luiss Borhess]], [[Albērs Kamī]], [[Eižens Jonesko]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Žans Pols Sartrs]], [[Žuze Saramagu]], [[Džeroms Deivids Selindžers]]
|         alma_mater = Vācu Kārļa Ferdinanda universitāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Francs Kafka''' ({{val|de|Franz Kafka}}; dzimis {{dat|1883|7|3}}, miris {{dat|1924|6|3}}) bija ebreju izcelsmes [[Austroungārija|Austroungārijā]] dzimis [[vācu valoda|vācvalodīgs]] rakstnieks. Viņa literārie darbi pārsvarā tika publicēti pēc viņa nāves. Tie pauž [[XX gadsimts|XX gadsimta]] cilvēka atsvešinātību no pasaules. Kafkas darbu tēmas ir [[dehumanizācija]], [[birokrātija|birokrātiski]] [[labirints|labirinti]], [[sabiedrība]] ar [[totalitārisms|totalitārisma]] iezīmēm; tiem raksturīga [[groteska]] un [[absurds]].

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences:
[[Kategorija:Psiholoģijas teorija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidsurigao
| official_name = ''Surigao del Sur''
| image_skyline = Tinuy-an Falls, Bislig City.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tinujana ūdenskritumi pie [[Bisliga]]s
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Surigao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1960
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4932.7
| population_total = 642255
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 40 | lats =| latNS = N
| longd =126 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Tandaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bisliga]]
| p3 = [[Tandaga]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[surigavieši]], [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SUR
| website                  = {{URL|http://www.surigaodelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidsurigao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Surigao}}, {{val|en|Province of Surigao del Sur}}, {{val|sgd|Probinsya nan Surigao del Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 17 municipalitātēs un sīkāk 309 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Tandaga]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Bisliga]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Salamajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Salamajärvi national park.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.266667 | latNS  = N
| longd = 24.75 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 62 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/salamajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Salamajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2721494"
}
</mapframe>
'''Salamajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Salamajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Viduspohjanmā]] un [[Vidussomija]] reģionos, [[Somenselke]]s apvidū, kas ir pauguru grēda, kas atdala [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] baseinu no [[Somu līcis|Somu līča]] baseina. Nacionālā parka teritorija bagāta [[kūdrājs|kūdrājiem]], izveidotas pārgājienu takas 70 kilometru garumā.

sentences: '''17. jūlijs''' ir gada 198. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (199. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 167 dienas.

sentences:
pie [[Skaistkalnes katoļu baznīca]]s (Šķūņa kritene)]]
'''Karsta kritene''' ir [[Karsta process|karsta procesā]] veidojusies [[Reljefs|reljefa]] forma, kurai parasti ir piltuves forma dažu metru līdz desmitiem metru diametrā. Īpaši tā ir raksturīga mērenajos platuma grādos. Karsta kriteņu dibenā vai sānos bieži vien var atklāties ieejas alās. No karsta akām kritenes atšķiras ar savu piltuves veida formu, paplašinoties uz augšu. Karsta kriteņu veidošanās galvenokārt ir saistīta ar karstējošu iežu klātbūtni ([[kaļķakmens]], [[ģipsis]] u.c.).

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Egons Knops
| attēls              =
| amats               =[[1. Saeima]]s deputāts
| dzim_dati           ={{dat|1876|10|18}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Liepāja|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|04|14|1876|10|18}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu vienotības partija]]
| dzīvesb             =Klāra Urbane
| profesija           =advokāts
| alma_mater          =[[Pēterburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Egons Knops''' ({{val-de|Egon Knopp}}; {{dat|1876|10|18|N|bez}} — {{dat|1933|04|14|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s advokāts un politiķis. Bijis [[1. Saeima|1. Saeima]]s deputāts, tās sekretāra biedrs.

sentences: '''"Latvieši un Latvija"''' ir 2013. gadā [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s izdots akadēmisku rakstu krājums četros sējumos [[Jānis Stradiņš|Jāņa Stradiņa]] vadībā.

sentences:
{{atsauces+}}
 [[barometrs]]- staba augšā ir [[vakuums]], dzīvsudraba [[smaguma spēks]] līdzsvaro [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]]]
'''Mehāniskais līdzsvars''' ir stāvoklis, kad kādam ķermenim visu pielikto [[spēks|spēku]] summa ir vienāda ar [[nulle|nulli]]. Mehānisks līdzsvars var attiekties ne tikai uz vienu ķermeni, bet arī [[Fizikālā sistēma|fizikālu sistēmu]] miera stāvoklī vai vienmērīgā kustībā [[inerce]]s dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls =Lioness on the prowl.jpg
|  att_nosaukums =[[Lauva]] (''Panthera leo'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Pantherinae
| apakšdzimta_lv=Panteru apakšdzimta
|          ģints = Panthera
|       ģints_lv = Panteras
| binomial=Panthera <small>([[Oken]], 1816)</small>
|    kategorijas = nē
}}
{{līdzīgs|Pantera}}
'''Panteras''', '''panteru ģints''' (''Panthera'') ir viena no [[kaķu dzimta]]s (''Felidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas pieder [[panteru apakšdzimta]]i (''Pantherinae''). Panteru ģintī ietilpst 4 labi zināmas [[suga]]s: [[tīģeris]], [[lauva]], [[leopards]] un [[jaguārs]]. Zinātniski vārdu pantera var lietot visām šīm četrām sugām, bet sarunavalodā vārdu pantera mēdz izmantot [[melnā pantera|melnās panteras]] nosaukumam.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Floresas jūra
|attēls=FloresasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Indonēzija
 |latd = 7 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 120 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Indonesia relief location map.jpg
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība=240 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 5234
|Vid_dziļums = 1522
|sāļums      = 32—34,6
|temperatūra = 26—28,8
|valstis={{IDN}}
|pilsētas=
}}
'''Floresas jūra''' ({{val|id|Laut Flores}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] [[Indonēzija]]s dienvidu daļā.

sentences: Par leņķa A '''tangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|pretkatetes]] ''a'' attiecību pret piekateti ''b''.

sentences: '''Kristālvioletais''' (medicīnā zināms ar nosaukumu '''pioktanīns''')<ref name="Gorgas1901"/> ir [[Trifenilmetāns|trifenilmetāna]] [[krāsviela]], kas izmantojama kā [[Histoloģija|histoloģiskā]] krāsviela, kā arī [[Grama metode|Grama metodē]], lai [[Bioloģiskā klasifikācija|klasificētu]] [[baktērijas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpaskābes struktūrformula

Hlorpaskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīts, ūdeņraža dioksohlorāts(III)
|           CAS numurs = 13898-47-0
|      ķīmiskā formula = HClO2
|              molmasa = 68,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorpaskābe''' (HClO2) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +3. Brīvā veidā hlorpaskābi nav iespējams iegūt, tā eksistē tikai ūdens šķīdumos un arī tad ātri sadalās.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 288. lpp.</ref> Hlorpaskābes ūdens šķīdums ir vidēji stipra skābe, kuras sāļus sauc par [[hlorīti (sāļi)|hlorītiem]]. Hlorīti ir samērā stabilas vielas.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Annika Jāgandere
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Annika Jagander.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Annika Jāgandere 2017. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              =
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Zviedrijas diplomāte
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | dzimums                 = S
}}
'''Annika Jāgandere''' ({{val|sv|Annika Jagander}}) ir [[Zviedrija]]s diplomāte. Kopš 2017. gada A. Jāgandere ir Zviedrijas vēstniece Rīgā, Latvijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedenabroad.se/sv/utlandsmyndigheter/lettland-riga/om-oss/ambassadens-personal/|title=Ambassadens personal|website=Sweden Abroad|access-date=2018-03-15|language=sv}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Nabokovs|Nabokovs}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Nabokovs
|     vārds_orig = ''Владимир Набоков''
|         attēls = Nabokov book cover.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1899|4|22}}|{{dat||4|10}}}}
| dz_gads = 1899
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1977
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, pasniedzējs
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]<br />[[angļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[modernisms]], [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi =
| ietekmējies = [[Andrejs Belijs]], [[Antons Čehovs]], [[Francs Kafka]], [[Gistavs Flobērs]], [[Nikolajs Gogolis]], [[Edgars Alans Po]], [[Marsels Prusts]], [[Tomass Mains Rīds]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Roberts Luiss Stīvensons]]
| ietekmējis = [[Martins Emiss]], [[Maikls Šeibons]], [[Dons Delillo]], [[Džefrijs Eigenidis]], [[Džumpa Lahiri]], [[Tomass Pinčons]], [[Salmans Rušdi]], [[Zedija Smita]], [[Džons Apdaiks]], [[Džons Benvils]], [[Havjērs Mariass]], [[Ričards Rortijs]]
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecsalienas pagasts
| karte             = Vecsalienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Saliena
| platība           = 81,98
| iedzīvotāji       = 701<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 701 / 81.98 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecsaliena.lv
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 35
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 7
 |               simbols = Br
 |              atommasa = 79,904
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s24p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Ampula ar šķidru bromu un broma molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+7''', '''+5''', +3, '''+1''', '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 2,96
 |               blīvums = 3119
 |   kušanas temperatūra = 265,8 K (-7,3 °C)
 |  viršanas temperatūra = 332 K (58,8 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds =Šarls de Golls<br />Charles de Gaulle
| attēls =De Gaulle-OWI.jpg
| apraksts=
| amats               =[[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1958|6|1|N}}
| term_beigas         ={{dat|1959|1|8|N}}
| priekštecis         =[[Pjērs Flimlē]]
| pēctecis            =[[Mišels Debrē]]
| amats2              =[[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums2        ={{dat|1959|1|8|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1969|4|28|N}}
| priekštecis2        =[[Renē Kotī]]
| pēctecis2           =[[Žoržs Pompidū]]
| dzim_dati           ={{dat|1890|11|22}}
| dzim_vieta          =[[Lille]], [[Francija]]
| mir_dati            ={{mdv|1970|11|9|1890|11|22}}
| mir_vieta           =[[Kolombē pie divām baznīcām]], [[Francija]]
| partija             =Demokrātu savienība Republikai
| dzīvesb             =[[Ivonna de Golla]]
| profesija           =Militārais darbinieks, politiķis
| reliģija            =[[Katolicisms]]
| paraksts            = Charles de Gaulle Signature 2.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sicario: Narkokarš
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903265281/|title=Sicario (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|29}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30  miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 121 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2015|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]|2015|9|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
| studija = * ''[[Black Label Media]]''
* ''[[Thunder Road]]''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| oriģinālnos = ''Sicario''
| mūzika = [[Johans Johansons]]
| aktieri = * [[Emilija Blanta]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Džošs Brolins]]
| scenārijs = [[Teilors Šeridens]]
| producents = * [[Basils Aivaniks]]
* [[Edvards Makdonels]]
* [[Mollija Smita]]
* [[Tads Lakinbils]]
* [[Trents Lakinbils]]
| režisors = [[Denī Vilnēvs]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Sicario poster.jpg
| imdb =
}}'''"Sicario: Narkokarš"''' ({{Val|en|Sicario}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilija Blanta]], [[Benisio del Toro]] un [[Džošs Brolins]].

sentences:
''Cosmographia Universalis'' (1575)]]
 logo]]
'''Vecrīgas siluets''' ir [[Rīga]]s pilsētas grafiskais simbols, kas iekļauts [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]]. Tradicionālais [[Vecrīga]]s [[siluets]] parasti attēlo [[Rīga]]s pilsētas senāko daļu no [[Daugava]]s puses, ietverot [[Rīgas pils|Rīgas pili]] un trīs augstākos baznīcu [[tornis|torņus]] ([[Rīgas Doms]], [[Rīgas Svētā Pētera baznīca]], [[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]). Silueta zemāko daļu veido [[Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas baznīca]], [[Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca]], [[Rīgas Anglikāņu baznīca]], [[Rīgas rātsnams]], [[Rīgas Reformātu baznīca]] un [[Rīgas Svētā Jāņa baznīca]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Internet Movie Database'' (IMDb)
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = [[Tiešsaiste]]s [[datubāze]]
| valsts               =
| īpašnieks            = [[Amazon|Amazon.com]]
| izveidotāji          = [[Kols Nīdhems]]
| darbību_uzsāka       = {{dat|1990|10|17}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Reģistrēšanās cilvēkiem ir ieteicama, lai varētu piedalīties diskusijās, pievienot komentārus, novērtēt
| reģistrēti_lietotāji = 57 miljoni
| popularitāte         = {{decrease}} 49 <ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com |title= Imdb.com Site Info |publisher= [[Alexa Internet]] |accessdate= 2014. gada 27. septembris |archive-date= 2018. gada 24. Decembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224234011/https://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com }}</ref>
| mājas_lapa           = [http://www.imdb.com/ imdb.com]
}}

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Jānis Pieče
| vārds_orig =
| attēls = JanPeche.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Tadaiķu pagasts]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1942
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 24
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = revolucionārs, valsts darbinieks
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Tiltmaršrutētājs''' ({{val-en|Bridge router, B-router}}) ir funkcionāls bloks, kas apvieno [[tīkla tilts|tilta]] un [[maršrutētājs|maršrutētāja]] funkcijas.<ref>{{AkadTerm|term=tiltmaršrutētājs|lang=LV}}</ref> Tiltmaršrutētājs darbojas kā maršrutētājs apstrādājot zināmu protokolu paketes, bet visas pārējās vienkārši pārsūta tālāk, kā to darītu tilti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pcmag.com/encyclopedia_term/0,2542,t=bridge+router&i=38924,00.asp|title=Definition of: bridge router|publisher=PC Magazine|access-date={{dat|2021|09|03||bez}}|archive-date={{dat|2012|03|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120302042128/http://www.pcmag.com/encyclopedia_term/0%2C2542%2Ct%3Dbridge+router%26i%3D38924%2C00.asp}} {{En ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Eragrostis albensis sl21.jpg
| att_nosaukums = ''Eragrostis albensis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Eragrostis
| ģints_lv = Eragrostes
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| binomial = Eragrostis
| autors =
}}'''Eragrostes''' ({{val|la|Eragrostis}}) ir liela un plaši izplatīta [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kura ir sastopama visos apdzīvotos [[Kontinents|kontinentos]] un uz daudzām salām.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000628-2|title=Eragrostis Wolf {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-12-27|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas 422 sugas,<ref name=":0" /> no kurām Latvijā ir sastopama (ievazāta) [[mazā eragroste]] (''Eragrostis minor''), kā arī ir konstatēta [[lielvārpu eragroste]] (''Eragrostis cilianensis'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/gramineae/|title=Graudzāļu dzimta - Gramineae, syn. Poaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-27}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|filologu un reliģiju pētnieku|Millers|Millers}}

sentences: '''Celtnis''', '''ceļamkrāns''' jeb [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vienkārši '''krāns''' ir [[ierīce]] lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar [[trīsis|trīšiem]], [[āķis|āķiem]], [[virve|virvēm]], [[trose|trosēm]], [[ķēde|ķēdēm]]. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Carassius carassius Prague Vltava 1.jpg
| att_nosaukums =[[Karūsa]] (''Carassius carassius'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Cyprininae
| apakšdzimta_lv=Īstās karpas
| ģints=Carassius
| ģints_lv=Karūsas
| binomial =Carassius <small>([[Sven Nilsson|Nilsson]], 1832)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Karūsas, karūsu ģints''' (''Carassius'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģints, kas apvieno 5 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name="fish" /> Karūsu izplatība aptver plašu reģionu [[Eirāzija|Eirāzijā]], un tās mājo daudz tālāk uz rietumiem nekā [[karpas]].<ref>de Graaf, Martin; Megens, Hendrik-Jan; Samallo, Johannis & Sibbing, Ferdinand A. (2007): Evolutionary origin of Lake Tana's (Ethiopia) small Barbus species: indications of rapid ecological divergence and speciation. Anim. Biol. 57(1): 39-48. doi:10.1163/157075607780002069</ref> Kopumā lielākā sugu dažādība sastopama [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish/>

sentences: '''Runas akts''' ir [[valodniecība|valodniecībā]] un valodas filozofijā lietots jēdziens, kas apraksta darbību, kas tiek darīta, izrunājot izteikumu. Runas akti ir, piemēram, solījuma izteikšana, kaut kā aprakstīšana, jautājuma uzdošana, lūgums, pavēle, sasveicināšanās, atvainošanās, apvainošana u.c.

sentences: {{Commonscat|Capitals in South America}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Minskas Arēna
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Minsk Arena.JPG
| caption             = 200px
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 56 | lats  =  11.4 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 28 | longs = 58.44 | longEW = E
| broke_ground        = 2006
| built               = 2006—2009
| opened              = {{dat|2010|1|30||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                = {{ASV dolārs|350 miljoni}}
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]] (KHL)
* [[Minskas "Tsmoki"]] (Baltkrievijas Premjerlīga)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          = 15 086
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{url|http://www.minskarena.by/}}
| publictransit       =
}}
'''Minskas Arēna''' ({{val|be|Мінск-Арэна}}) ir daudzfunkcionāla halle, kuru tika atklāta [[2010. gads|2010]]. gada [[14. janvāris|14. janvārī]]. Tā atrodas [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un ir mājvieta [[Kontinentālā hokeja līga|Kontinentālās hokeja līgas]] klubam [[Minskas "Dinamo" (hokejs)|Minskas "Dinamo"]]. Tajā notika [[2014. gada Pasaules čempionāts hokejā]] un notiks [[2021. gada Pasaules čempionāts hokejā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Portsmutas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = PortsmouthCathedral_WestEnd.JPG
| image_size            =
| caption               = Portsmutas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Portsmutas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 50.7905
| longd                 = -1.1043
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Hempšīra|Portsmuta}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1180. gads
| year_completed        = 1188. gads / 17. gadsimts / 1991. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 37 m
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Portsmutas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1573962"
}
</mapframe>

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Beninas Republika]]s ([[Dahonejas Republika]] (1958 — 1975)) prezidenti''', no [[1960]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Francija]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Klein''''' var būt:
* [[Fēlikss Kleins]];
* [[Jēkabs Kleins]];
* [[Martins Kleins]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus mongolica|suga_lv=Mongolijas ozols|binomial=Quercus mongolica|attēls=Quercus mongolica subsp crispula kz02.jpg|attēls2=Quercus mongolica mongolian oak MN 2007.JPG}}
'''Mongolijas ozols''' ({{val-la|Quercus mongolica}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Estosadoka
 | native_name              = ''Эстосадок'', ''Эсто-Садок''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Estosadok sochi2013a.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Olimpiskā kalnu slēpošanas ciemata būvniecība
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | image_map = Map of Russia - Krasnodar Krai (2008-03).svg
 | pushpin_map              = Krasnodaras novads
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 43 | latm  = 41| lats  = 05| latNS  = N
 | longd = 40| longm = 15| longs = 39| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krasnodaras novads]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Soču municipalitāte|Soči]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Adleras rajons]]
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 890
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +4
 | website                  = {{url|http://krasnaya-polyana.w-sochi.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Estosadoka''' ({{val|ru|Эстосадок}} vai ''Эсто-Садок'', {{val|et|Eesti Aiake}}) ir [[ciems]] [[Krievija]]s [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadā]]. Izvietojies [[Soču municipalitāte|Soču municipalitātē]] {{nobr|4 km}} no [[Krasnaja Poļana]]s pilsētciemata un {{nobr|30 km}} no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta [[Mzimta]]s upes krastā {{nobr|578 m}} vjl. Ar [[Soči]]em to savieno automaģistrāle un dzelzceļš.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Dioscorea polystachya 003.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Dioscoreales
|           dzimta =Dioscoreaceae
|        dzimta_lv =Dioskoreju dzimta
|            ģints =Dioscorea
|         ģints_lv =Dioskorejas
|             suga =D. polystachya
|          suga_lv =Ķīnas jamss
|         binomial =Dioscorea polystachya T.
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Neismits
|     vārds_orig = ''James Naismith''
|         attēls = James Naismith with a basketball.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{flaga|Kanāda}} [[Ramsaja]], [[Ontārio]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{flaga|ASV}} [[Lorensa (Kanzasa)|Lorensa]], [[Kanzasa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta = {{flaga|ASV}} [[Kanzasa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas = Basketbola izgudrotājs un treneris
}}
'''Džeimss Neismits''' ({{val|en|James Naismith}}; dzimis {{dat|1861|11|6}} [[Ramsaja|Ramsajā]], [[Kanāda|Kanādā]], miris {{dat|1939|11|28}} [[Lorensa|Lorensā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija sporta skolotājs, ārsts, treneris un [[basketbols|basketbola]] spēles izgudrotājs.

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
'''Decibels''' ('''dB''') ir relatīva logaritmiska vienība. Decibels skaitliski ir vienāds ar [[decimāllogaritms|decimāllogaritmu]] ([[logaritms]] pie bāzes desmit) no divu vienāda nosaukuma fizikālu lielumu attiecības. Decibels ir desmitā daļa no retāk izmantotā '''bela''', kas nosaukts par godu [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandram Greiemam Bellam]]. Decimāllogaritmā ir mērāmā lieluma attiecība pret iepriekš izraudzīta atskaites punkta vērtību, piemēram, izsakot decibelos enerģētiskus lielumus ''E'' un ''E0'', iegūst <math>
10 \mbox{ dB}=\, \lg\left(\frac{E}{E_0}\right)
</math>.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Germanwings}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
| name = ''Germanwings'' reiss 9525
| image = 320 GERMANWINGS D-AIPX 147 10 05 14 BCN RIP (16730197959).jpg
| alt =
| caption = D-AIPX 2014. gada maijā
| date = {{dat|2015|3|24|N|bez}}
| summary = Pilota pašnāvība
| site = {{vieta|Francija|Praotbleona}}<ref name="Indy">{{cite news |last=Withnall |first=Adam |url=http://www.independent.co.uk/news/world/europe/airbus-a320-crash-german-wings-flight-down-in-southern-france-10129817.html |title=A320 crashes: Germanwings Flight down in southern France |date=24 March 2015 |work=The Independent |accessdate=24 March 2015 |archive-date={{dat|2015|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150324132314/http://www.independent.co.uk/news/world/europe/airbus-a320-crash-german-wings-flight-down-in-southern-france-10129817.html }}</ref>
|coordinates      = {{coord|44.280083|6.438750|region:FR-04_type:event|display=inline,title|format=dms}}
| passengers = 144<ref name="bfmtv">{{cite web|url=http://www.bfmtv.com//societe/un-avion-a320-s-ecrase-dans-le-sud-de-la-france-871170.html|title=Un Airbus A320 transportant 148 personnes s'écrase près de Digne-les-Bains|publisher=[[BFMTV]]|accessdate=24 March 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150324132245/http://www.bfmtv.com//societe/un-avion-a320-s-ecrase-dans-le-sud-de-la-france-871170.html|archivedate={{dat|2015|03|24||bez}}}}</ref>
| crew = 6 (2 piloti)<ref name="bfmtv"/><ref>[http://www.aljazeera.com/news/2015/03/german-passenger-jet-crashes-french-alps-150324104354907.html 150 feared dead after plane crashes in French Alps]. Al Jazeera. Retrieved 24 March 2015.</ref>
| fatalities =150<ref name="news24">{{cite web|title=Confirmed by Police |url=http://www.news24.com/World/News/LIVE-Passenger-Airbus-crashes-in-France-20150324|work=News 24|accessdate=24 March 2015}}</ref>
| survivors = 0
| aircraft_type = ''[[Airbus A320|Airbus A320-211]]''
| aircraft_name =
| operator = ''[[Germanwings]]''
| tail_number = D-AIPX
| origin = {{vieta|Spānija|Barselona}}
| destination = {{vieta|Vācija|Diseldorfa}}
}}
'''''Germanwings'' reiss 9525''' bija [[Vācija]]s lidsabiedrības ''[[Germanwings]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Barselona]]s [[Spānija|Spānijā]] uz [[Diseldorfa|Diseldorfu]] [[Vācija|Vācijā]] {{dat|2015|3|24||bez}}.

sentences: '''Tēlainā domāšana''' jeb '''vizuālā domāšana''' ir domāšanas [[fenomens]], kas attiecīgo procesu nodrošina caur vizuāliem priekšstatiem. Tā ir nelineāra un bieži tai piemīt datorsimulācijas daba, kad liela datu kopa tiek apstrādāta gūstot iespaidu par kompleksu sistēmu, kas savādāk nebūtu iespējams ar [[valoda]]s palīdzību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences:
{{Commonscat|Limbaži}}
[[Kategorija:Limbažu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=788
|kušanas temperatūra=−123,5 °C
|viršanas temperatūra=20,2 °C
}}
'''Acetaldehīds''' (etanāls, CH3CHO vai MeCHO) ir gaistošs, toksisks šķidrums ar asu, reibinošu smaku. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
stieples šķīšana karaļūdenī]]
'''Karaļūdens''' ir koncentrētas [[slāpekļskābe]]s un [[sālsskābe]]s maisījums tilpuma attiecībās 1:3.<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 377. lpp.</ref> Par karaļūdeni šo maisījumu nosauca [[alķīmija|alķīmiķi]], jo tajā šķīst pat [[zelts]] — "metālu karalis". Svaigi pagatavots karaļūdens ir bezkrāsains, bet dažu sekunžu laikā kļūst dzeltenbrūns izdalījušos [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīdu]] un [[nitrozilhlorīds|nitrozilhlorīda]] dēļ. Karaļūdenim piemīt asa [[hlors|hlora]] un slāpekļa oksīdu smaka. Ar laiku gāzes izdalās no karaļūdens un tas zaudē savu aktivitāti.

sentences:
]]
'''Latvijas telesakaru tīkls''' ir [[Latvija]]s Valsts [[radio]] un [[televīzija]]s centra pārvaldījumā, tas ir specializētais [[telesakari|telesakaru]] tīkls, kuru Latvijā sāka veidot no 1945. gada. Latvijas Valsts radio un televīzijas centra telesakaru tīkls savieno lielu skaitu objektu visā Latvijā. Tīkla pamats — maģistrālā [[SDH]] radiorelejlīnija, kuras kopējais garums ap 700 kilometriem. Maģistrālās līnijas kanālu pieejamība nav mazāk par 99,99%. Lai piekļūtu SDH maģistrālei, izmanto [[PDH]] radiorelejlīniju aparatūru, kura strādā 13—38GHz frekvenču diapazonā (šobrīd 23 posmos). [[Rīga|Rīgā]] atrodas [[LMDS]] bezvadu piekļuves sistēmas bāzes stacija, kas atbalsta visus [[ATM]] servisus. Bāzes stacijas darbības rādiuss (no [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] — līdz 8km). Minētais tīkls paredzēts televīzijas un radio programmu izplatīšanai, ka arī datu pārraidei. Datu pārraides kanālu izveidošanai izmanto SDH, PDH, ATM un IP tehnoloģijas (atkarībā no prasībām). VAS Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs nodrošina pastāvīgu tīkla kontroli un apkalpošanu 24h diennaktī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Mēnijs
|          vārds_orig = ''Fridericus Menius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 1593
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Voldegka]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           m_dat_alt = ap 1659
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{SWE}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Rostokas Universitāte|Rostokas]] un [[Greifsvaldes Universitāte]]s
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Latviešu tautasdziesmas pieraksts (1632)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Fedčenko šļūdonis
| attēls       = Fedchenko Glacier.jpg
| paraksts     = Fedčenko šļūdoņa satelītuzņēmums
| karte        =
| vietaskarte  = Tadžikistāna
| alt_karte = Tajikistan rel location map.svg
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Āzija]]
| atrodas      = [[Pamirs]]
| vieta        = {{TJK}}
| sākas        = [[Jazgulemas grēda]]
| ieplūst      = Seldarja
| plat_d=38 | plat_m=46| plat_s=1| plat_NS=N
| gar_d=72| gar_m=16| gar_s=59| gar_EW=E
| platība      = 700
| garums       = 77
| platums      =
| kritums      = 3380
| ātrums       = 0,252
| caurplūde    =
| tilpums      = 144
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Fedčenko šļūdonis''' ({{val|tg|Пиряхи Федченко}}) ir liels [[ledājs]] [[Pamirs|Pamira]] ziemeļu daļā [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|205}}</ref> Tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem un pasaulē garāko dendrītisko ieleju šļūdoni ārpus [[Antarktīda]]s.

sentences:
'''Kolagēns''' ir galvenais strukturālais [[proteīns]], kas veido dzīvnieku [[Saistaudi|saistaudus]]. Tas sastāda 25-35% no ķermeņa kopējā proteīnu daudzuma.<ref name=":0">Di Lullo, Gloria A.; Sweeney, Shawn M.; Körkkö, Jarmo; Ala-Kokko, Leena & San Antonio, James D. (2002). "Mapping the Ligand-binding Sites and Disease-associated Mutations on the Most Abundant Protein in the Human, Type I Collagen".</ref> Kolagēns visvairāk atrodams [[Cīpsla|cīpslās]], [[Saite (anatomija)|saitēs]], [[āda|ādā]], [[Skrimslis|skrimšļos]], [[kauli|kaulos]], starpskriemeļu diskos u. c. Kolagēnu lielākoties izdala saistaudu šūnas — [[fibroblasts|fibroblasti]]. Pastāv vismaz 16 kolagēna veidi.<ref>Molecular Cell Biology. 4th edition. Section 22.3 Collagen: The Fibrous Proteins of the Matrix http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK21582/
</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Iedomātas (iedomātās) kopienas''' ir [[koncepts]], ko attīstījis [[Benedikts Andersons]] savā [[1983]]. gadā izdotajā grāmatā “Iedomātās kopienas”, lai izskaidrotu [[nācija|nāciju]] un [[nacionālisms|nacionālisma]] konceptu veidošanos. Tas paredz uztvert nācijas kā cilvēku grupu kolektīvi iedomātas politiskas, ierobežotas un suverēnas [[kopiena]]s.<ref>Anderson, B. 2006 [1991,1983] Imagined Communities, London, New York: Verso: 5-6</ref>

sentences: '''Informācijas drošība''' ir pasākumu kopums, kas novērš neatļautu vai ļaunprātīgu piekļuvi [[Informācija|informācijai]], tās izmantošanu, izpaušanu, apturēšanu, pārveidošanu, pārbaudi, ierakstīšanu vai iznīcināšanu. Informācijas drošības galvenā prioritāte ir līdzsvarota informācijas un [[Dati|datu]] konfidencialitātes, integritātes un pieejamības aizsardzība, vienlaikus saglabājot efektīvu politikas īstenošanu, nemazinot organizācijas produktivitāti.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=|title=The basics of information security : understanding the fundamentals of InfoSec in theory and practice|url=https://www.worldcat.org/oclc/880706587|location=Waltham, MA|isbn=9780128008126|oclc=|first=Jason|last=Andress|publisher=Syngress|year=2014|pages=240}}</ref> Tas tiek panākts, izmantojot daudzpakāpju riska pārvaldības procesu, kas identificē apdraudējuma avotus, vājās vietas, iespējamo ietekmi un iespējamo kontroli, ar tam sekojošu riska pārvaldības plāna efektivitātes novērtējumu.

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Anno''' bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Anno minēts kā pirmais līvu valdnieks, uzticams bīskapa Meinarda sabiedrotais no 1195. gada, kas viņu brīdināja atgriezties savā pilī Ikšķilē, kad tas caur Turaidu bija nolēmis bēgt uz Igauniju. Iespējams, ka Anno bija [[Kaupo]] priekštecis Turaidas līvu valdnieka amatā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Foršie džeki
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl795313665/|title=The Nice Guys (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|11}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Endeavor (uzņēmums)|Bloom]]''
| studija = * ''[[Ratpac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
| operators = [[Filips Ruslo]]
| oriģinālnos = ''The Nice Guys''
| mūzika = * [[Džons Otmans]]
* [[Deivids Beklijs]]
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Engauri Raisa]]
* [[Mets Bomers]]
* [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Kīts Deivids]]
* [[Kima Beisingere]]
| scenārijs = * Šeins Bleks
* [[Entonijs Bagaroci]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| žanrs = kriminālkomēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Nice Guys poster.png
| imdb =
}}'''"Foršie džeki"''' ({{Val|en|The Nice Guys}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Raiens Goslings]], [[Engauri Raisa]], [[Mets Bomers]], [[Mārgarita Kvellija]], [[Kīts Deivids]] un [[Kima Beisingere]].

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Gulbene}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Gulbene
| tips                = stacija
| attēls              = Gulbenes dzelzcela stacija 2.jpg
| attēla_apraksts     = Gulbenes stacija 2018. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]
 [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]]
[[Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene|Ieriķi—Abrene]] (slēgta)
| atvērta             = 1903
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Švanenburga, Vecgulbene
| stacijas_tips       = saskares, kravas, pasažieru
| arhitekts           = Pēteris Feders
| platformas          = 4
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 5 (platsliežu), 1 (šaursliežu);
 depo ceļi un strupceļi
| adrese              = Dzelzceļa 8, Gulbene, Gulbenes n., LV-4401<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://meklesana.mama.lv/?p=2&QProdukts=dzelzce%C4%BCa+stacija&SaktQ_x=0&SaktQ_y=0 |title=mama.lv |access-date={{dat|2011|03|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110630151633/http://meklesana.mama.lv/?p=2 |archivedate={{dat|2011|06|30||bez}} }}</ref>
| latd  = 57 | latm  = 10 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 45 | longs = 57 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Madona (stacija)|Madona]] (53 km)
 [[Alūksne (stacija)|Alūksne]] (33 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Elste (stacija)|Elste]] (10 km)
 [[Birze (šaursliežu stacija)|Birze]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 210
| attālums_ref        =<ref>Ieriķu—Abrenes dzelzceļa pastāvēšanas laikā, braucot caur [[Ieriķi (stacija)|Ieriķiem]], attālums bija 179 km</ref>
}}
{{Gulbene — Alūksne|collapse=yes}}
{{Pļaviņas — Gulbene|collapse=yes}}
'''Gulbene''' ir platsliežu dzelzceļa līnijas [[dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]] un šaursliežu līnijas [[dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]] [[dzelzceļa stacija|galastacija]], tā atrodas [[Gulbene]]s pilsētas ziemeļaustrumu nomalē. Agrāk Gulbene bija nozīmīga mezgla stacija, bet mūsdienās, pēc līniju [[dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene|Ieriķi—Gulbene]] un Gulbene—Abrene (Pitalova) slēgšanas, tās nozīme ir neliela. Gulbenē pastāv mazintensīva kravas satiksme, bet pasažieru vilciens no [[Rīga]]s kursē nedēļas nogalēs. Notiek regulāra dzelzceļa satiksme ar [[Alūksne|Alūksni]] — divi šaursliežu pasažieru vilcienu pāri dienā.

sentences: '''Vijolnieks''' vai '''vijolniece''' ir persona, kura spēlē [[vijole|vijoli]].

sentences: '''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

sentences: {{cita nozīme|bioloģisku jēdziens|sociālu terminu|dzimte (socioloģija)}}

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
]]
'']]
'''Celtne''' ir [[celtniecība|celtniecībā]] radīts objekts vai to kopums.<ref name="tezaurs-celtne"/> Dažreiz celtnes tiek sauktas arī par '''būvēm''', lai gan precīzāk ar šo terminu apzīmē celtniecības stadijā esošās celtnes.<ref name="tezaurs-būve"/> Savukārt ar terminu "'''ēka'''" apzīmē celtnes, kuras tiek izmantotas dzīvošanai, saimnieciskai darbībai, ražošanai un tamlīdzīgi.<ref name="tezaurs-ēka"/>

sentences: '''Arktiskā fronte''' ir robežas zona starp arktiskām un mērenajām [[gaisa masa|gaisa masām]]. Parasti atmosfērā ir dažas šādas frontes; visbiežāk tās veidojas [[Eiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos starp 65 un 75 grādu ziemeļu platumiem un dažreiz izvietojas viena pie otras gandrīz visas [[ziemeļu puslode]]s platumā. Arktiskajā frontē bieži veidojas [[ciklons|cikloni]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = A.Brensona konstruētā patšautene
|nosaukums          = Brensona patšautene
|valsts             = {{flaga|Latvija}} [[Latvijas Republika (1918-1940)|Latvija]]
|tips               = rokas ložmetējs
|konstruktors       = [[Aleksandrs Brensons]]
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = 1925.—1940.
|bruņojumā          = -
|patronu_tips       = .303 kalibra (7,71 mm jeb 7,71 x56R)
|darbības_princips  = -
|šaušanas_ātrums    = 400 - 600 šāvieni/minūtē
|sākuma_ātrums      = -
|attālums           = -
|masa               = 9,23 kg (ar divkāju balstu)
|garums             = -
|stobrs             = -
|pārlādes_sistēma   = -
|patronas_aptverē   = -
|tēmēklis           = -
|versijas           = -
|daudzums           = -
}}
'''A.Brensona patšautene''' ir Latvija [[rokas ložmetējs]] (patšautene), kas izstrādāta pirms Otrajā pasaules kara ēras. Galvenais projektētājs bija inženieris [[1925.]] gadā [[4. Valmieras kājnieku pulks|4. Valmieras kājnieku pulka]] atslēdznieka [[Aleksandrs Brensons|Aleksandra Brensona]], 1925. gada 9. jūlijā viņš sāka darbu un 2. septembrī gatava bija jaunā patšautene — vienkāršāka, izturīgāka, vieglāk apkalpojama, ar vienkāršām un ātri apmaināmām detaļām un taisnām apstrādāšanas līnijām, kā arī izturīgāka pret apkārtējās vides apstākļiem. Ieroci varēja izjaukt 5 sekundēs, salikt — 16 sekundēs, bet stobra nomaiņa prasīja tika 4,5 sekundes.

sentences:
'''Pesticīdi''' ({{val|la|pestis}} — ‘slimība’, ''caedo'' — ‘nogalināt’), arī '''[[augu aizsardzība]]s līdzekļi''', ir [[ķīmiskā viela|ķīmiskas vielas]], kuras izmanto [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], lai apkarotu [[kaitēkļi|kaitēkļus]], uzveiktu [[augu slimība]]s, kā arī dažādus [[parazīti|parazītus]] un [[nezāles]]. Pesticīdus sīkāk iedala [[herbicīdi|herbicīdos]] (iznīcina nezāles), [[insekticīdi|insekticīdos]] (pret [[kukaiņi]]em), [[fungicīdi|fungicīdos]] (iznīcina patogēnās sēnītes), [[rodenticīdi|rodenticīdos]] (pret siltasiņu dzīvniekiem, galvenokārt, pret kaitīgajiem [[grauzēji]]em) un tamlīdzīgās grupās. Lielākā daļa pesticīdu ir [[indīgums|indīgi]] paredzētajam mērķim — kukaiņiem, nezālēm, vai sēnīšu slimībām, tie var saturēt arī [[sterilizatori|sterilizatorus]], kas izraisa kaitēkļu un nezāļu [[neauglība|neauglību]].
Augu aizsardzības līdzekļu apriti Latvijā regulē Augu aizsardzības likums un tam pakļautie Ministru Kabineta noteikumi. Apriti uzrauga Augu aizsardzības dienests<ref>https://likumi.lv/ta/id/51662-augu-aizsardzibas-likums</ref>. Latvijā ir aizliegta augu aizsardzības līdzekļu lietošana no lidaparātiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Jaunava
| abbreviation = Vir
| name_latin = Virgo
| RA = 13
| dec = 0
| areatotal = 1294
| arearank = 2. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 9
| brighteststarname = Spika
| starmagnitude = 1
| neareststarname = ''Ross 128''
| stardistance = 10,92
| numbermessierobjects = 11
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Ziemeļmindanao]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences: '''Akvārijs''' ({{val|la|aquarium}}, no ''aqua'' — '[[ūdens]]' un ''arium'' — 'vieta') ir [[mākslīgā ekosistēma]], caurspīdīga tvertne ūdens dzīvnieku un augu audzēšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox planet
| name               = 274301 Wikipedia
| image              = [[File:Orbit of 274301 Wikipedia.svg|320px|Orbit of 274301 Wikipedia]]
| discovered         = {{dat|2008|8|25|N|bez}}
| discovery_site     = Andrušivkas observatorija
| mp_name            = 274301 Wikipedia
| mp_category        = galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]]
| alt_names          = 2008 QH24, 2007 FK34, 1997 RO4
| orbit_ref          =
| epoch              =
| aphelion           = 2,7304718 AU (408 472 770 km)
| perihelion         = 2,0353200 AU (304 479 540 km)
| semimajor          = 2,3828959 AU (356 476 150 km)
| eccentricity       = 0,1458628
| period             = 1343,5568 dienas
3,68 gadi
| avg_speed          =
| inclination        = 6,72984°
| asc_node           = 183,49232°
| mean_anomaly       = 105,33152°
| arg_peri           = 139,63634°
| dimensions         = 1–2 km<ref>{{cite web|last=Workman|first=Robert|title='Wikipedia' is in space — as an asteroid|url=http://www.nbcnews.com/id/50709792/#.URrFpuh8teJ|work=NBC News|accessdate=12 February 2013|date=5 February, 2013}}</ref>
| mass               =
| density            =
| surface_grav       =
| escape_velocity    =
| sidereal_day       =
| axial_tilt         =
| albedo             =
| abs_magnitude      = 16,9
}}
'''''274301 Wikipedia''''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]].

sentences: '''Mūzikas stilu uzskaitījums''' ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitīti mūzikas stili alfabētiskā secībā.

sentences: '''Ekscesa koeficients''' (''kurtosis'') ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt ''rezultātu izkliedi pa x asi''. Citiem vārdiem sakot, cik lielā mērā rezultāti tuvojas centrālajam punktam. Ja '''ekscess''' ir negatīvs, tad [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks izskatās pieplacināts pie ''x ass'', ja pozitīvs - "zvans" ir augsts un šaurs. Ja '''ekscesa koeficients''' tuvojas nullei (aptuveni robežās ±1 - atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Baltijas pērle''' ({{val|en|Baltic Pearl}}) ir starptautisks kinofestivāls, kas aizsākās 20. gadsimta [[1990. gadi|90. gadu]] vidū. Festivāla idejas autore un “Baltijas pērles” ilggadējā direktore ir [[krievi|krievu]] [[aktieris|aktrise]] [[Marina Ļipčenko]], kas dzīvo [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences:
'''Grobiņas fogti''' ({{val-de|Vogt von Grobin}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki (soģi) [[Grobiņa]]s fogtejas teritorijā līdz 1560. gadam. Viņu rezidence bija vecā [[Grobiņas pilsdrupas|Grobiņas pils]] [[Ālande]]s labajā krastā tagadējā [[Grobiņa]]s pilsētas teritorijā. Pēdējais Grobiņas fogts Klauss no Štreithorstas 1560. gadā Grobiņas pili atdeva [[Prūsijas hercogiste]]i, jo Livonijas ordenis fogteju bija ieķīlājis Prūsijas hercogam [[Albrehts Hoencollerns|Albrehtam]].
<gallery>
Attēls:Grobinas_pils.jpg|Grobiņas fogtu pils rekonstrukcija
Attēls:Grobiņa, Pilsdrupas.jpg|Grobiņas pilsdrupas mūsdienās
</gallery>
== Zināmo Grobiņas fogtu saraksts ==
* [[1428]] [[fon Ašebergi|Gosvins no Ašebergas]] (Goswin von Ascheberg)
* [[1430. gads|1430]] Venemars Plāters (Wennemar Plater)<ref>E.H. Kneschke. [http://books.google.co.uk/books?id=YCwJAwAAQBAJ&pg=PA309&dq=Grobin+vogt&hl=en&sa=X&ei=4_VAVJ7fCeOP7AbKxICwDA&ved=0CEEQ6AEwBA#v=onepage&q=Grobin%20vogt&f=false Deutsche Grafen-Haeuser der Gegenwart], 1853
</ref>
* [[1451]] Dītrihs no Dinklages (Dietrich von Dincklage)
* [[1456]] Jakobs Fogts (Jakob Vogt)
* [[1458]] Vilhelms no Hugenpotes (Wilhelm von Hugenpoet)
* [[1478]]—[[1486]] [[Plāteri|Venemars Plāters no Brēles]] (Wennemar Plater von dem Broele)
* [[1486]] Heinrihs no Brigenes (Heinrich von der Brüggen)
* [[1504]] Sveders no Bušes (Sweder von dem Busche)
* [[1507]]—[[1523]] Heinrihs no Langenes (Heinrich von Langen)
* [[1527]]—[[1533]] Ernests no Minhauzenes (Ernst von Münchhausen)
* [[1536]] Johans no Kersfeldes (Johann von Kersfeld)
* [[1539]]—[[1550]] [[Līdinghauzeni-Volfi|Rutgers Līdinghauzens-Volfs]] (Rutger Lüdinghausen-Wolff)
* [[1551]]—[[1560]] Klauss no Štreithorstas (Klaus von Streithorst)

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krusttēvs 3
| attēls                   = GodfatherIII2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather Part III''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Als Pačīno]]
* [[Andy García|Endijs Garsija]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Talija Šaira]]
* [[Sofija Kopola]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]]
* [[Džo Mantenja]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[American Zoetrope]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1990|12|25}}
| ilgums                   = 170 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu, sicīliešu
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|136,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=godfather3.htm | title=The Godfather Part III (1990) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2010-03-04}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krusttēvs 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 0099674
}}
'''"Krusttēvs 3"''' ({{val|en|The Godfather Part III}}) ir 1990. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Šis ir turpinājums 1974. gada filmai "[[Krusttēvs 2]]". Visa filmu triloģija ir stāsts par [[Ņujorka]]s [[Sicīlija|sicīliešu]] [[mafija]]s Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Andy García|Endijs Garsija]], [[Daiena Kītone]], [[Talija Šaira]], [[Sofija Kopola]], [[Īlaijs Volahs]], [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]] un [[Džo Mantenja]].

sentences: '''Gugols''' ir [[skaitlis]] — 1 ar 100 [[nulle|nullēm]] jeb 10100, jeb 10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000. Šim skaitlim nosaukumu piešķīra matemātiķis [[Edvards Kāzners]]. Viņš lūdza padomu savam deviņus gadus vecajam krustdēlam, kas 1938. gadā ieteica to nosaukt par gugolu ({{val|en|googol}}). Par godu gugolam nosaukta interneta meklētājprogramma ''[[Google meklētājs|Google]]''.

sentences:
'''Nukleotīdi''' ir [[nukleīnskābes|nukleīnskābju]] monomēri, kas ir svarīgi [[vielmaiņa]]s procesos. Piemēram, tie ir atrodami dažādu [[ferments|fermentu]] sastāvos. Nukleotīdi sastāv no 3 komponentiem:
* no heterocikliskā slāpekļa bāzes ([[purīns|purīna]] ([[adenīns]] un [[guanīns]]) vai [[pirimidīns|pirimidīna]] ([[timīns]], [[uracils]] un [[citozīns]]) atvasinājuma),
* no [[monosaharīds|monosaharīda]] ([[pentoze]]s) ([[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] — [[dezoksiriboze]]; [[ribonukleīnskābe|RNS]] — [[riboze]]),
* no [[fosforskābe]]s atlikuma.

sentences:
[[Kategorija:Vikipēdija]]<!-- nepārvietot uz lapas beigām -->
{{shortcut|WP:BOTREQ}}
{{arhīvi| search = yes}}
{{ombox | text = Šajā lapā [[WP:Boti|botiem]] vari pieprasīt, piemēram, masveida teksta nomaiņu, kategoriju pārvietošanu/pievienošanu/noņemšanu
}}
{{Pievienot jaunu tematu|Pievienot jaunu pieprasījumu}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             =
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.example.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}</pre>

sentences:
'''Refinansēšanas likme''' ir procenta likme, ko [[centrālā banka]] nosaka [[komercbanka|komercbanku]] [[aizņēmums|aizņēmumiem]] centrālajā bankā.
Ja šo procenta likmi samazina, tad pieprasījums pēc centrālās bankas aizdevumiem ir lielāks, bet, ja to paaugstina — mazāks.
Refinansēšanas likme ir [[nauda]]s un [[kredīts|kredītu]] regulēšanas instruments. Ar šī instrumenta palīdzību centrālā banka iedarbojas uz starpbanku [[tirgus]] likmēm, kā arī uz kredītu un [[depozīts|depozītu]] likmēm, kuras fiziskām un [[juridiska persona|juridiskām personām]] piedāvā kredītu organizācijas, jo tādā veidā banku kreditēšanas iespējas samazinās vai palielinās.

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Orenburga
 | official_name            = ''Оренбург''
 | settlement_type          = pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_flag               = Flag of Orenburg.svg
 | image_shield             = Coat of Arms of Orenburg.gif
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | image_caption              =
 | pushpin_map              = Russia#Orenburgas apgabals
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        = [[Orenburgas apgabals]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1743]]
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 258.57
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 572819
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 51| latm = 46| lats = | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 06| longs = | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 150
 | website                  = {{url|http://orenburg.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Orenburga''' ({{val|ru|Оренбург}}) ir pilsēta [[Urālas upe]]s krastos, [[Orenburgas apgabals|Orenburgas apgabala]] centrs [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tajā dzīvo 550 000 iedzīvotāju. Orenburga atrodas 1468 km no [[Maskava]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Ingvers
|           attēls = Koeh-146-no text.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugi
|          rinda_r = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugi
|         dzimta_r = Ingveraugu dzimta
|            ģints = Zingiber
|         ģints_lv = Ingveri
|             suga = Z. officinale
|          suga_lv = Ingvers
|         binomial = Zingiber officinale
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Centrālāzija un Dienvidāzija
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ceļojums uz Dardžilingu
| attēls                   =  Darjeeling Limited Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Darjeeling Limited''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Romāns Kopola]]
* [[Lidija Dīna Pilčere]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* Romāns Kopola
* Vess Andersons
* [[Džeisons Švarcmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Džeisons Švarcmans
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Adriens Brodijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Collage Cinemagraphique]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Cine Mosaic]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''Fox Searchlight Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2007|10|26|ASV|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626163239/https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=darjeelinglimited.htm|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ceļojums uz Dardžilingu"''' ({{val|en|The Darjeeling Limited}}) ir 2007. gada komēdija-drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Adriens Brodijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Augstskolas Latvijā]]
[[Kategorija:Ventspils]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #000000
| nos = ''K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen''
| logo = K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen logo.svg
| pilns = ''Koninklijke Sporting Club<br />Lokeren Oost-Vlaanderen''
| iesauka = ''Tricolores''
| pilsēta = {{Vieta|Beļģija|Lokerena}}
| dib = 1923
| dib_mēn = 1
| dib_dat = 22
| beidza_pastāvēt = 2020. gadā
| stad = ''[[Daknamstadion]]''
| ietilp = 12 000
| līga =
| sez =
| poz =
| mediji =
| pattern_la1 = _kscl1718h
| pattern_b1 = _kscl1718h
| pattern_ra1 = _kscl1718h
| pattern_sh1 = _kscl1718h
| pattern_s1 =
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 000000
| socks1 = FED801
| pattern_la2 = _kscl1718a
| pattern_b2 = _kscl1718a
| pattern_ra2 = _kscl1718a
| pattern_sh2 = _kscl1718h
| pattern_s2 =
| leftarm2 = 000000
| body2 = 000000
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 = 000000
| titelDerdeShirt = Alternatief
| pattern_la3 = _kscl1718t
| pattern_b3 = _kscl1718t
| pattern_ra3 = _kscl1718t
| pattern_sh3 =
| pattern_s3 =
| leftarm3 = FED801
| body3 = FED801
| rightarm3 = FED801
| shorts3 = FED801
| socks3 = FED801
| geldig = 2017/18
}}

sentences:
'''Bukshēvdeni''' ({{val|de|von Buxhoeveden}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi [[Latvija|Latvijā]] krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].
Dažādos avotos dzimtas uzvārds sastopams dažādās formās (''Bickeshovede, Bikeshovde, Beckeshovede, de Bekeshovede, Buxhöveden, Buxöhvden, Bukshöwden'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
[[File:Bright red tomato and cross section02.jpg|thumb|right|Botānikā tomāts ir auglis. Tomēr sarunvalodā to sauc par dārzeni; tāpēc ASV Augstākā tiesa lēma, ka ievedmuitas noteikumu kontekstā tomāts uzskatāms par dārzeni.]]
'''Nikss pret Hedenu''' bija tiesas prāva 1893. gadā, kurā [[ASV Augstākā tiesa]] lēma, ka saskaņā ar ASV ievedmuitas noteikumiem, [[tomāts]] tiek klasificēts kā [[dārzenis]], nevis [[auglis]].<ref>{{cite web|url=http://caselaw.lp.findlaw.com/scripts/getcase.pl?court=US&vol=149&invol=304|title=FindLaw's United States Supreme Court case and opinions.|website=Findlaw}}</ref> Tiesas vienbalsīgais viedoklis bija, ka 1883. gada tarifu likumā izmantota vārdu "auglis" un "dārzenis" ikdienas, nevis botānikas nozīme.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Perijs''' var būt:

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sagillahari
| oriģinālnosaukums    = ''Сагыллах-Ары''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73| latm=09| lats=12| latNS=N
| longd=128| longm=51| longs=16| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s upes grīvā
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1961
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2005
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Sagillahari''' ({{val|ru|Сагыллах-Ары}}), arī '''Antipinskaja''' (''Антипинская''),<ref>[http://docs.cntd.ru/document/473506575 Об утверждении Положений об охранных зонах государственных заповедниках"Олекминский" и "Усть-Ленский"]</ref> ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Ļena]]s upes grīvā uz Samahbetiemetes salas pie Antipina attekas ietekas [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Stacija izveidota 1961. gadā, slēgta 2005. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://method.meteorf.ru/publ/sb/sb41/radion.pdf |title=КЛИМАТИЧЕСКИЙ АНАЛИЗ ГИДРОМЕТЕОРОЛОГИЧЕСКИХ ПАРАМЕТРОВ СЕВЕРНОЙ ПОЛЯРНОЙ ОБЛАСТИ И АРКТИЧЕСКИХ МОРЕЙ РОССИИ |access-date={{dat|2021|01|15||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210121203237/http://method.meteorf.ru/publ/sb/sb41/radion.pdf }}</ref>

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{ievads+}}
{{iw+}}
No zinātniskā viedokļa cilvēka labsajūta ir izskaidrojama kā smadzeņu darbības rezultāts, kuru palīdz izjust pareiza un līdzsvarota hormonu darbība. Zinātniski pierādīta ir vairāku hormonu ietekme uz cilvēka labsajūtu, tāpēc daži no tiem ieguvuši '''laimes hormonu''' statusu. [[Serotonīns]] ir visbiežāk pieminētais, taču labsajūtu ietekmē arī tādi hormoni kā [[dofamīns|dopamīns]], [[adrenalīns]], [[melatonīns]], [[oksitocīns]] un [[endorfīni]]. Hormoni kopumā būtiski ietekmē dažādus veselībai un attīstībai nozīmīgus procesus, piemēram, augšanu, vielmaiņu, vairošanos un emocijas.

sentences: '''"Galaktikas ceļvedis stopētājiem"''' (''The Hitchhiker's Guide to the Galaxy'') ir [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] komēdiju sērija, kuru sarakstīja [[Duglass Adamss]]. Sākotnēji tas bija [[radioraidījums]], kuru pārraidīja [[BBC Radio 4]] no [[1978]]. gada, bet vēlāk tas tika adaptēts citiem formātiem un dažu gadu laikā tapa par starptautisku multimediju fenomenu. Bez radioraidījuma laika posmā no [[1979]]. līdz [[2009. gads|2009]]. gadam ir iznākušas 6 grāmatas, [[1981]]. gadā uzņemts [[TV seriāls]], kā arī [[1984]]. gadā izveidota [[datorspēle]].

sentences: '''Ūdenskritums''' — [[ūdens]] straume, kas kādā [[upe]]s vietā krīt lejup. Pasaulē augstākais ir [[Anhela ūdenskritums]], kura augstums ir 979 metri (pēc citiem datiem 1054 metri), tas atrodas Dienvidamerikā, [[Venecuēla|Venecuēlā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā slepkavība
| operators =
| attēls = Noslepumaina-slepkaviba.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bastjēns Buijons]]
* [[Bunī Lanērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Nuit du 12''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt16953666/|title=The Night of the 12th (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā slepkavība"''' ({{Val|fr|La Nuit du 12}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bastjēns Buijons]] un [[Bunī Lanērs]]. Filma balstīta uz Paulīnes Gvenas 2020. gada grāmatu ''18.3 — Une année à la PJ''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/the-night-of-the-12th-la-nuit-du-12-review-cannes-2022-1235145037/|title=‘The Night of the 12th’ (‘La Nuit du 12’): Film Review {{!}} Cannes 2022|last=Mintzer|first=Jordan|website=The Hollywood Reporter|access-date=2024-02-02|date=2022-05-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Azartspēles
| attēls                   = Reindeer games.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Reindeer Games''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Džons Frankenheimers]]
| producents               =
* [[Mārtijs Kacs]]
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Bobs Vainstīns]]
| scenārija autors         = [[Ērens Krīgers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Donals Logs]]
* [[Klerenss Viljamss III]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|2|25}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deception-1999|title=Deception|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414150412/http://www.bbfc.co.uk/releases/deception-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|41 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=reindeergames.htm|title=Reindeer Games (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Azartspēles"''' ({{val|en|Reindeer Games}}, zināma arī kā ''Deception'') ir 2000. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Džons Frankenheimers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Šarlīze Terona]], [[Deniss Farina]], [[Džeimss Freins]], [[Donals Logs]] un [[Klerenss Viljamss III]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|2|25||bez}}.

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arveds fon Šulcs
|     vārds_orig = ''Arved von Schultz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Rinkules muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>([[Rinkule]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Hildene]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Hella Zūra
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Marvel Comics
| logo             = Marvel Logo.svg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1939. gadā
| founder          = Martins Gudmens
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          = {{Palielinājās}} 125 miljoni ASV dolāru
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://marvel.com/comics}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Marvel Comics''''' ir viens no lielākajiem un veiksmīgākajiem ASV uzņēmumiem, kas darbojas komiksu izdošanas un ar to saistītu mediju izdošanu. Tas tika dibināts 1939. gadā kā ''Timely Comics''. Uzņēmums ir daļa no ''Marvel Entertainment'', kas pieder ''[[The Walt Disney Company]]''. ''Marvel Comics'' ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēku]], [[Halks|Halku]], [[X-cilvēki|X-cilvēkus]], [[Pārgalvis|Pārgalvi]], [[Dzelzs vīrs|Dzelzs vīru]], [[Elektra Natčjosa|Elektru Natčjosu]], [[Kapteinis Amerika|Kapteini Ameriku]], [[Niks Furijs|Niku Furiju]], [[Sudraba sērfotājs|Sudraba sērfotāju]], [[Zaļais Goblins|Zaļo Goblinu]], [[Gvena Steisija|Gvenu Steisiju]], [[Mērija Džeina Votsone|Mēriju Džeinu Votsoni]] un citus. Uzņēmuma vadība atrodas Ņujorkā, ASV.

sentences:
'''Laga''' ([[Angļu valoda|angliski]] — ''chip log'', [[Krievu valoda|krieviski]] - ''Лаг'') ir navigācijas instruments, kuru jūrnieki izmanto, lai noteiktu kuģa ātrumu attiecībā pret ūdeni.
Laikā gaitā lagas uzbūve un darbības princips ir mainījies.

Senākos laikos, kā arī mūsdienās uz nelieliem peldlīdzekļiem, izmantoja koka dēlīti, kurš bija piesiets pie līnes, kurā, savukārt, bija noteiktos attālumos iesieti mezgli. Dēlīti pārmeta pār [[Borts|bortu]] un līnei ļāva ritināties noteiktu laiku, skaitot mezglus. Pēc mezglu daudzuma noteica ātrumu. Tādējādi radās ātruma noteikšana [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezglos]]. 1 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezgls]] atbilst 1 [[jūras jūdze]]i stundā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia faba
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Illustration Vicia faba1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia faba
| suga_lv = Lauka pupa
| sinonīmi = * ''Faba sativa'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
* ''Faba bona'' (''[[Friedrich Casimir Medicus|Medicus]]'')
* ''Faba vulgaris'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Karaspēka grupa "Dienvidi"
''Heeresgruppe Süd''
|                   attēls = [[File:German troops crossing the Soviet border.jpg|300px|Soldiers of the Army Group South crossing the Soviet border in Ukraine during Operation Barbarossa]]
|            attēla izmērs = 450
|               virsraksts = Armijas grupas Dienvidi karavīri [[Barbarosa (plāns)|operācijas Barbarosa]] laikā šķērso padomju robežu Ukrainā.
|                   valsts = {{karoga ikona|Trešais reihs}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|              pastāvēšana =
|               pakļautība = Armijas virspavēlniecība (''Oberkommando des Heeres, OKH'')
Bruņoto spēku virspavēlniecība (''Oberkommando der Wehrmacht, OKW'')
|                  daļa no = [[Vērmahts|Vācijas bruņotajiem spēkiem]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu forntē]]
|          karaspēka veids = sauszemes [[armiju grupa]]
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas = [[Polijas kampaņa]] (1939)
[[Barbarosa (plāns)|Operācija "Barbarosa"]] (1941)
[[Operācija "Blau"]] (1942)
[[Kurskas kauja|Operācija "Citadele"]] (1943)
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri = [[Gerds fon Rundštets]]
[[Fedors fon Boks]]
[[Erihs fon Manšteins]]
}}

sentences: '''Publiskās licences attēlu resursi''' ir saraksts ar brīvi pieejamajiem attēliem, kurus ar [http://lv.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Attēlu_autortiesību_veidnes attiecīgo veidni] un atsauci uz attēla oriģinālu ir iespējams izmantot rakstu ilustrēšanai latviešu valodas Vikipēdijā.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Komunikatīvās kompetences''' pamatā ir skolēna prasme izmantot zināšanas par valodu, saprast un lietot valodu atbilstoši situācijai, kurā notiek sazināšanās. Komunikatīvās kompetences saturu kritiski komunikatīvajā modelī veido izvērtējot komunikatīvās kompetences un valodas funkcijas, kas nepieciešamas dažādos amatos un profesijās, svarīgi ievērot, kuras komunikatīvās kompetences ir specifiskas, saistītas ar konkrēto profesiju vai amatu un kuras ir vispārējās kompetences.
Komunikatīvās kompetences un valodas funkcijas, kas nepieciešamas dažādos amatos un profesijās, svarīgi ievērot, kuras komunikatīvās kompetences ir specifiskas, saistītas ar konkrēto profesiju vai amatu un kuras ir vispārējās kompetences.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
| name = Milža dambis
| native_name = ''Giant's Causeway''
| image = Causeway-code poet-4.jpg
| caption =
| locmapin =Ziemeļīrija
| pushpin_relief = yes
| map_caption =
| lat_degrees = 55
| lat_minutes = 14
| lat_seconds = 27
| lat_direction = N
| long_degrees = 6
| long_minutes = 30
| long_seconds = 42
| long_direction = W
| coord_format = dms
| coord_parameters = region:RS-18_type:landmark
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Entrimas grāfiste}}
| elevation =
| built =
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Milža dambis un dambja krasts
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1986 <small>(10. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369 369]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Milža dambis''' ({{val|en|Giant's Causeway}}, {{val|ga|Clochán an Aifir}} vai ''Clochán na bhFomhórach'')<ref>{{cite web|url= http://www.logainm.ie/en/118031 |publisher= Placenames Commission |title=Clochán an Aifir / Giant's Causeway - Placenames Database of Ireland |accessdate=8 September 2014}}</ref> ir 6 km garš [[bazalts|bazalta]] kolonnu [[zemesrags]], kas atrodas [[Ziemeļīrija]]s krastā tās ziemeļos apmēram 40 km uz ziemeļaustrumiem no [[Deri]]. Izveidojies sena [[Vulkāns|vulkāna]] izvirduma rezultātā [[paleogēns|paleogēna perioda]] laikā pirms 50—60 miljoniem gadu.

sentences:
'''Kehils''' var būt:
* [[Gērijs Kehils]] (''Gary Cahill'') — Anglijas futbolists (dzimis 1985. gadā);
* [[Tims Kehils]] (''Tim Cahill'') — Austrālijas futbolists (dzimis 1979. gadā).

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences:
[[Kategorija:Krikets]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Asian Citrus Psyllid adult.jpg
| att_nosaukums = ''[[Diaphorina citri]]''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Psylloidea
| virsdzimta_lv = Lapblusiņu virsdzimta
| dzimta = Psyllidae
| dzimta_lv = Lapblusiņas
| ģints = Diaphorina
| binomial = Diaphorina <small>Loew, 1880</small>
| sinonīmi =
| iedalījums    =
* ''skatīt tekstā''
| kategorijas   = nē
}}
'''''Diaphorina''''' ir [[lapblusiņu dzimta]]s ģints. Tajā ietilpst vairāk nekā 70 sugas.<ref name="Hall2008"/> Tās barojas uz [[citrusi]]em un dažiem radniecīgiem augiem. Lapblusiņa ''[[Diaphorina citri]]'' ir, iespējams, vislielākais citrusu [[kaitēklis]] pasaulē. Šī lapblusiņa (kā arī ''[[Trioza erytreae]]'') izplata baktērijas ''[[Candidatus liberibacter]]'', kas izraisa [[citrusu zaļēšanas slimība|citrusu zaļēšanas slimību]]. Šī slimība var nogalināt veselu augu.<ref name="HalbertManjunath2004"/>

sentences:
{{Gadsimts2|15}}
'''15. gadsimts''' jeb '''XV gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1401. gads|1401]]. līdz [[1500. gads|1500. gadam]]. Eiropā tas bija laiks starp [[viduslaiki]]em, [[renesanse|agro renesansi]] un [[jaunie laiki|jaunajiem laikiem]].

sentences: '''Leņķiskais paātrinājums''' ir fizikāls lielums, kas raksturo [[Leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] izmaiņu laikā.<ref>B.Rolovs "Mazā fizikas vārdnīca", Rīga, izdevnieciba "Liesma", 1971, 181. lpp.</ref> Tā [[mērvienība]] [[SI sistēma|SI sistēmā]] ir [[radiāns]] uz [[sekunde|sekundi]] kvadrātā (rad/s{{sup|2}} vai rad⋅s{{sup|−2}}). Leņķiskais paātrinājums parasti tiek apzīmēts ar [[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] burtu [[epsilons]] {{math|''ε''}}.<ref name="lpe">{{LPE|6|56}}</ref>

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nikotīnskābes, nikotīnamīda un nikotīnamīda ribozīda struktūrformulas.

sentences:
{{infokaste+}}
 uzrakstīts Osmāna Ibn Afāna vārds]]
'''Osmāns Ibn Afāns''' ({{val|ar|عثمان بن عفان}}, ''ʿUṯmān ibn ʿAffān''; dzimis [[577. gads|577]]. gadā, miris {{dat|656|6|20}}) bija trešais [[Musulmaņi|musulmaņu]] [[kalifs]], viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem. Osmāns valdīja [[Rāšidūnu kalifāts|Rāšidūnu kalifātā]] no {{dat|644|11|11}} līdz nāvei, kad viņu nogalināja opozicionāri. Osmāna valdīšanas laikā [[arābi]] iekaroja [[Arābijas pussala]]s rietumus un lielu daļu no [[Persija]]s teritorijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Strāvas karš
| attēls                   = The Current War.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Current War''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Alfonso Gomezs-Redžons]]
| producents               =
* [[Timurs Bekmambetovs]]
* [[Bazils Ivaniks]]
| scenārija autors         = [[Maikls Mitniks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Toms Holands]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika                   =
* [[Dastins O'Hellorens]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bazelevs Company]]''
* ''[[Film Rites]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[101 Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|9|Toronto kinofestivāls|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Strāvas karš"''' ({{val|en|The Current War}})  ir 2017. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Neitaniela Filbrika tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Redžons]]. Galvenos tēlus atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Toms Holands]], [[Maikls Šenons]] un [[Nikolass Holts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|9||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Votkinsa
|     vārds_orig = ''Jessica Watkins''
|         attēls = Jessica Watkins Official NASA Portrait in 2021 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Votkinsa 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1988
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Geitersbērga]], [[Mērilenda]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 170 d 13 h 3 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]`
| kos_kuģi = ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[ģeoloģija]]
|                grāds = doktors
|         darba_vietas =
|           akad_amats =
|           alma_mater = [[Stenforda Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi =
|             piezīmes =
}}
}}
'''Džesika Andrea Votkinsa''' (''Jessica Andrea Watkins''; dzimusi {{dat|1988|5|14}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[ģeoloģija|ģeoloģe]]. ASV nacionālajā izlasē viņa ir spēlējusi [[regbijs|regbiju]].

sentences: '''Bastija''', arī '''basteja'''<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca. I. sējums</ref> (no {{val-it|bastia}}) ir fortifikācijas būve. Bastejas izveidojās 15. gs. [[Itālija|Itālijā]], attīstoties [[artilērija]]i. Nocietinājumu evolūcijā basteja bija kā pārejas posms no aizsargtorņa uz [[bastions|bastionu]]. Basteja, salīdzinājumā ar aizsargtorni, bija zemāka un platāka. Tai bija vairāki stāvi, kuros izvietojās artilērija, turklāt, lielgabalus varēja izvietot arī uz bastejas jumta. Parasti basteja atradās pārējo nocietinājumu priekšpusē, aizsargājot tos ar flankējošu uguni. Pēc formas bastejas bija pusapaļas, apaļas vai daudzstūrainas. Apaļas formas basteja ir [[rondelis]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Newcomers''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  The Newcomers.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, ģimenes filma
|    režisors = [[Džeimss Allens Bredlijs]]
 |  producents =
* [[Pīters Bekvits]]
* [[Deivids Pīterss]]
* [[Deivids Giancola]]
 |   scenārijs =
* [[Garets Klansijs]]
* [[Tonijs Džitijs Gils]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kristofers Makkojs]]
* [[Pols Deino]]
* [[Keita Bosvorta]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
* ''[[Artist View Entertainment]]''
* ''[[MTI Home Video]]''
 |    izdošana =
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Newcomers''''' ir 2000. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Džeimss Allens Bredlijs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Kristofers Makkojs]], [[Pols Deino]] un [[Keita Bosvorta]].

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H6
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76 °C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences: '''Tilpuma elastības''' '''modulis''' ''K'' ir rādītājs, kurš raksturo [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ([[viela]]s) spēju pretoties vispusīgai [[Stiepes un spiedes deformācija|spiedei]] ([[tilpuma deformācija]]).

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Vidzemes slimnīca
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         = {{Coord|57|31|8.12|N|25|23|8.42|E|display=inline,title}}
| logo                =
| logo_size           =
| location            =
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =1784. gadā
| closed              =
| demolished          =
| website             =https://vidzemesslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Popkorns
| attēls           = Popcorn - Studio - 2011.jpg
| att_nosaukums    = Neuzpūsts popkorns
| attēls2          = Popcorn02.jpg
| att2_nosaukums   = Uzpūsts popkorns
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|           pasuga = Z. m. everta
|        pasuga_lv = Plīsējkukurūza
|         binomial = Zea mays everta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Popkorns''' jeb '''plīsējkukurūza'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Zea%20mays%20everta&list=&lang=LA&h=yes|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|publisher=Termini.lza.lv|accessdate={{dat|2013|3|3||bez}}}}</ref> (''Zea mays everta'') ir [[kukurūza]]s pasuga. Tās [[sēkla]]s uzpūšas un pārplīst, kad tiek sakarsētas.

sentences: {{Commonscat|UEFA Women's Championship|Eiropas čempionāts futbolā sievietēm}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Heilija Viljamsa
|          Attēls = Hayley Williams from Paramore.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts =
|            Fons = solists
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|27}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Misisipi|Meridiāna|2s=Misisipi (štats)}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[Taustiņinstrumenti]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais roks]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]]
|            Gadi = 2004—''pašlaik''
|   Darbojies_arī = [[Paramore]]
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|       platums =
|         vārds = Ķempju Kārlis
|    vārds_orig = ''Ķempi Kārl'', Karls Pajusalu
|        attēls =
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1963
|    dz_mēnesis = 06
|      dz_diena = 20
|      dz_vieta = {{vieta|Igaunija|Pērnava}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta =
|  dzīves_vieta = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
|     pilsonība =
|       tautība =
|  nodarbošanās = [[dzejnieks]]
[[pedagogs]]
[[valodnieks]]
|      ienākumi =
| darbības_gadi = 1997-pašlaik
|       dzimums = V
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|    alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
[[Turku Universitāte]]
|      piezīmes =
}}
'''Ķempju Kārlis''' (''Ķempi Kārl)'' ir [[Salaca]]s [[Lībiešu valoda|lībiešu valodā]] rakstošs [[Igauņi|igauņu]] [[dzejnieks]], īstajā vārdā '''Karls Pajusalu''' pseidonīms. Karls Pajusalu ir arī valodnieks un pasniedzējs, [[igauņu valoda]]s, vēstures un [[dialektoloģija]]s profesors [[Tartu Universitāte|Tartu Universitātē]]. Interesējas par [[lībieši]]em, popularizē to valodu un kultūru. Sastādījis Salacas lībiešu valodas vārdnīcu. Vienīgais dzejnieks, kurš raksta par izudušu uzskatītajā Salacas lībiešu valodā.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.literatura.lv/lv/person/Kempju-Karlis/1291051|title=Persona: Ķempju Kārlis|website=literatura.lv|access-date=2023-01-23}}</ref> Salacas lībiešu valoda jeb lībiešu valodas [[Vidzeme]]s dialekts ir lībiešu valodas variants, kas runāts lībiešu senajā [[Metsepole|Metsepoles novadā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.livones.net/lili/lv/menesa_prieksmets|title=Mēneša priekšmets|website=livones.net|access-date=2023-01-23}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''"Ideoloģija un utopija"''' (1929) ir vācu [[Socioloģija|sociologa]] [[Karls Manheims|Karla Manheima]] darbs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Arenaria interpres (habitus).jpg
| att_nosaukums = Akmeņtārtiņš riesta tērpā
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Scolopacidae
|     dzimta_lv = Sloku dzimta
|         ģints = Arenaria
|      ģints_lv = Akmeņtārtiņi
|          suga = A. interpres
|       suga_lv = Akmeņtārtiņš
|      binomial = Arenaria interpres <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Akmeņtārtiņš''' (''Arenaria interpres'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[Tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo]] kārtas [[bridējputns]]. Izšķir divas [[pasuga]]s.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Akmeņtārtiņš ir gājputns, kas ligzdo [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s [[arktika|arktiskajā]] joslā, bet ziemo, pārlidojot uz dienvidiem, okeānu un jūras krastos gandrīz visā pasaulē.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/106003034/0 IUCN: Arenaria interpres]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{vikisaites+}}
[[Image:UVMapping.png|thumb|Tekstūra UV telpā saistīta ar 3D efektu.|400px]]
[[Image:UV mapping checkered sphere.png|thumb|Rūtota sfēra, bez (pa kreisi) un ar (pa labi) UV kartēšanu.]]
[[Image:Cube Representative UV Unwrapping.png|thumb| Kuba UV kartēšana.]]
'''UV kartēšana''' ir 3D modelēšanas process, kura rezultātā no 3D modeļa virsmas tiek radīts 2D attēls.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Krētas jūra
|attēls=KretasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 36 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=370
|platums=140
|Max_dziļums=3294
|Vid_dziļums=1000
|valstis={{GRE}}
|pilsētas=[[Hēraklija]]
}}
'''Krētas jūra''' ({{val|el|Κρητικό Πέλαγος}}) ir nosaukums [[Egejas jūra]]s dienvidu daļas akvatorijai starp [[Krēta]]s salu dienvidos un [[Kiklādas|Kiklādu]] salām ziemeļos.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/155939/ The Encyclopedia of Earth. Sea of Crete]</ref> Ziemeļrietumos atrodas [[Mirtejas jūra]], austrumos — [[Karpata]]s  un [[Dienvidsporādu salas]], dienvidrietumos robežojas ar [[Jonijas jūra|Jonijas jūru]]. Krētas jūras austrumu daļu dažkārt dēvē par Karpatas jūru.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =23617 Duna
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1996|4|17}}
| alt_names = 1996 HM13, 1999 UZ41
| mp_name = 23617
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=Duna (23617) Duna = 1996 HM13 = 1999 UZ41]</ref>
| aphelion =3.547 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.8472051 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.1969811 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1094082
| period =5.72 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 17.31441°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 10  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.8 H
| single_temperature=
}}
'''23617 Duna''', arī '''23617 Daugava'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1996]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lāpstiņa |
  Latin        = Scapula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray204.png |
  Caption      = Lāpstiņu novietojums uz [[krūškurvis|krūškurvja]]|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Lāpstiņa''' ({{val|la|scapula}}) ir [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]], kas savieno [[augšdelma kauls|augšdelma kaulu]] ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]]. Lāpstiņa atrodas laterāli no [[mugurkauls|mugurkaula]] un piekļaujas [[krūškurvis|krūškurvja]] ārējai virsmai no mugurpuses (2.-7. [[riba]]i). Tai ir trīsstūra forma un kopā ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]] veido nenoslēgtu kaulu gredzenu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stokrotka Sp. z o.o.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ļubļina]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Emperia Holding]]'', {{POL}}<br />(''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}})
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://stokrotka.pl stokrotka.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Stokrotka''''' (no {{val|pl| }} [[Ilggadīgā mārpuķīte|mārpuķīte]]), uzņēmuma nosaukums '''''Stokrotka Sp. z o.o.''''', ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Galvenais birojs atrodas [[Ļubļina|Ļubļinā]]. Dibināts 1994. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir ''[[Emperia Holding|Emperia Holding S.A.]]'', kā lielākais akcionārs ir Lietuvas ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.<ref name="tvn24bis.pl 2018.04.18" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Meija Endželu
|         vārds_orig = ''Maya Angelou''
|             attēls = Maya Angelou visits YCP Feb 2013.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Endželu 2013. gadā
|            dz_gads = 1928
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 4
|           dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Misūri|Sentluisa|2s=Misūri (štats)}}
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ziemeļkarolīna|Vinstona-Seilema}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība = [[afroamerikāņi|afroamerikāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = 3 vīri
|              bērni = viens dēls
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, esejiste, dzejniece, žurnāliste, kinorežisore, kinoproducente, dziesmu autore, dziedātāja, teātra aktrise, cilvēktiesību aktīviste
| rakstīšanas valoda = angļu valoda
|            periods = 1969—2014
|              žanri = [[autobiogrāfija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[I Know Why the Caged Bird Sings|Es zinu, kāpēc iesprostots putns dzied]]” (1969)|''[[On the Pulse of Morning]]''|''[[And Still I Rise]]''}}
|        ietekmējies = [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]], [[Edgars Alans Po|Edgara Alana Po]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Džeimss Veldons Džonsons|Džeimsa Veldona Džonsona]], [[Zora Nīela Herstona|Zoras Nīelas Herstonas]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Ziemassvētku dziesma"
| attēls           = Charles Dickens-A Christmas Carol-Title page-First edition 1843.jpg
| att_izm          = 250px
| image_caption    =
| author           = [[Čārlzs Dikenss]]
| title_orig       = ''A Christmas Carol. In Prose. Being a Ghost Story of Christmas.''
| translator       =
| illustrator      = Džons Līčs
| cover_artist     =
| country          = {{ENG}}
| language         = [[Angļu valoda|Angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''[[Chapman & Hall]]''
| pub_date         = {{dat|1843|12|19||bez}}
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Ziemassvētku dziesma"''' ({{val|en|A Christmas Carol}}), grāmatas pilnais nosaukums — "Ziemassvētku dziesma prozā jeb Ziemassvētku spoku stāsts" (''A Christmas Carol. In Prose. Being a Ghost Story of Christmas.''), ir 1843. gadā izdota angļu rakstnieka [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]] [[novele]]. Grāmata ir par skopā Ebenīzera Skrūdža ideoloģijas, ētikas un emocionālisma pārvērtībām pēc pārdabiskās Džeikoba Mārlija un trīs Ziemassvētku spoku (pagātnes, tagadnes un iespējamās nākotnes) parādīšanās. Novele guva tūlītējus panākumus un kritiķu atzinību.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|S{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Islāms}}
'''Kalifāts''', arī '''halifāts''' ({{val|ar|خلافة}} - ''khilāfah'') ir [[islāms|islāma]] valstu pārvaldes iekārta, kas apvieno vienotā politiskā sistēmā [[musulmaņi|musulmaņus]], neskatoties uz viņu atšķirīgajiem uzskatiem [[teoloģija|teoloģijā]]. Kalifāta augstākais vadītājs (valsts galva) ir [[kalifs]], kas ir islāma pravieša [[Muhameds|Muhameda]] politiskās (nevis reliģiskās) varas mantinieks.<ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=The Abbasid Caliphate: a history|publisher=Cambridge University Press|date=2021|location=Cambridge New York, NY Port Melbourne, VIC New Delhi Singapore|isbn=978-1-107-18324-7|first=Tayeb|last=El-Hibri}}</ref> Pēc Muhameda līdz [[1924]]. gadam pastāvēja vairāku veidu un tautu kalifāti ar dažādiem valsts iekārtas paveidiem.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/caliph|title=Caliph {{!}} Definition & History {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Ogres pilsētas daļa|dzelzceļa staciju|Pārogre (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pārogre
|attels             =
|paraksts           = Dārza iela Pārogrē 2010. gadā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Ogre]]
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-5001
|areja_saite        =
}}
'''Pārogre''' ir teritorija [[Ogre]]s pilsētas dienvidaustrumu daļā. Atrodas [[Ogre (upe)|Ogres upes]] kreisajā krastā starp Ogres upi un pilsētas robežu.

sentences: '''Teitoburgas mežs''' ({{val|de|Teutoburger Wald}}) ir mežiem apaugušo pauguru grēda [[Vācija]]s [[Lejassaksija]]s un [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajās zemēs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypericum perforatum1.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Malpighiales
| dzimta =Hypericaceae
| dzimta_lv =Asinszāļu dzimta
| ģints =Hypericum
| ģints_lv =Asinszāles
| suga =H. perforatum
| suga_lv =Divšķautņu asinszāle
| binomial =Hypericum perforatum
|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Divšķautņu asinszāle''' ({{val|la|Hypericum perforatum}}) ir [[asinszāļu dzimta]]i piederošs [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]], ko tautas medicīnā lieto pret dažādām ar [[asinsrite]]s darbību saistītām kaitēm, [[sāpes|sāpēm]] un [[krampji]]em, [[bezmiegs|bezmiegu]] un [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], kā arī citiem veselības traucējumiem. Klīniskajos pētījumos visvairāk pierādītas auga [[antidepresants|antidepresanta]] īpašības.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|Latvijas galvaspilsētu|Rīga (nozīmju atdalīšana)|Rīga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rīga
| settlement_type = Galvaspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage|position=center
| photo1a = House of Blackheads and St. Peter's Church Tower, Riga, Latvia - Diliff.jpg
| photo3a =
| photo3b =
| photo5a = Barracas de Jacob, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 02.JPG
| photo5b = Art Nouveau Riga 17.jpg
| photo6a = Opera Nacional, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 20.JPG
| size = 300
| spacing = 2
| color = white
| border = 0
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag_of_Riga.svg
| flag_size = 125px
| flag_link = Rīgas karogs
| image_shield = Greater Coat of Arms of Riga - for display.svg

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Aizkraukle (nozīmju atdalīšana)|Aizkraukle}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aizkraukle
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Aizkraukles kulturas nams.JPG
| imagesize =
| image_caption = Aizkraukles kultūras nams
| image_flag = Aizkraukle flag.svg
| flag_link = Aizkraukles karogs
| image_shield = Aizkraukle COA.svg
| shield_link = Aizkraukles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 15
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = Stučka (līdz 1990. gadam)
| area_total_km2 = 12.09
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aizkraukle}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5101
LV-5102
| area_code =
| website = {{URL|http://www.aizkraukle.lv}}
| footnotes =
}}
'''Aizkraukle''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s dienvidu daļā, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvais centrs. Aizkrauklei cauri tek [[Daugava]] un tai blakus atrodas [[Pļaviņu HES ūdenskrātuve]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furāna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O
|molmasa=68,07
|blīvums=936
|kušanas temperatūra=-85,6 °C
|viršanas temperatūra=31,4 °C
}}
'''Furāns''' (no latīņu ''furfur'' - klijas; furānu var iegūt no [[furfurols|furfurola]]) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C4H4O) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[skābeklis|skābekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu smaržu.

sentences:
un [[Frānsiss Fords Kopola|Frānsisa Forda Kopola]]s scenārijs filmai "[[Krusttēvs 2]]"]]
'''Scenārijs''' ir [[dramaturģija]]s darbs, kas ir sarakstīts [[Kinofilma|filmu]], [[datorspēle|datorspēļu]] vai [[televīzijas seriāls|televīzijas seriāla]]
nolūkiem. Tipiski viena scenārija [[A4 (papīrs)|A4]] lappuse sevī ietver vienu minūti garu saturu un teksta [[burtveidols]] ir ''[[Courier]]''. Atšķirībā no citiem dramaturģijas darbiem, scenārija ainas sevī ietver:<ref>[http://johnaugust.com/2007/hollywood-standard JohnAugust.com "Hollywood Standard Formatting"]</ref>
* ''Slug line'' — virsraksts, kas sastāv no norādes uz to vai sekojošie notikumi notiek iekštelpās vai ārtelpās, atrašanās vieta un aptuvenais [[diennakts]] laiks ([[diena]], [[nakts]]). Tas izcelts ar lieliem burtiem;
* [[Dialogs|Dialogi]] — tipiski, centrēti. Varoņu vārdi ir izcelti ar lieliem burtiem, objektu nosaukumi, kas parādās pirmo reizi, arī tiek izcelti ar lieliem burtiem;
* Norādes uz ainu pārejām.

sentences:
]]
'''Nogrieznis''' ir [[taisne]]s daļa starp diviem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]]. Šos punktus sauc par nogriežņa galapunktiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Divus nogriežņus sauc par vienādiem, ja tos var novietot vienu uz otra tā, ka sakrīt to galapunkti.<ref name=":1">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 34. lpp.</ref> Nogriežņa garums rāda, cik vienību satur atliktais nogrieznis.<ref name=":0" />

sentences:
{{Skaitlis
|num = 7
|lv = Septiņi
}}
'''7''' ('''septiņi''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[6 (skaitlis)|6]] un [[8 (skaitlis)|8]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sea-tulip.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pyura spinifera}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Ascidiacea
| klase_lv =Ascīdijas
| iedalījums =
* kārta {{TaksoSaite|Aplousobranchia}}
* kārta {{TaksoSaite|Phlebobranchia}}
* kārta {{TaksoSaite|Stolidobranchia}}
| kategorijas =nē
}}
'''Ascīdijas''' (''Ascidiacea'') — [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa [[Tunikāti|tunikātu]] apakštipa klase, kuras pārstāvji ir piemērojušies sēdošam dzīves veidam.
== Morfoloģija ==
Ascīdijām ir maisveidīgs ķermenis (0,1 — 30 cm.), kura apakšgals ir piestiprināts pie jūras dibena pamatnes, bet augšgalā atrodas divas atveres - mutes un kloākas sifoni. Ascīdijas ķermenis klāts ar tuniku — biezu apvalku, kurš veidojas no ādas epitēlja izdalījumiem, kas satur tunicīnu (īpaša, augu celulozei līdzīga viela). Mutes sifons ved milzīgā rīklē, kas aizņem lielu daļu no ascīdijas ķermeņa. Rīkles sienā ir daudz sīku žaunu atveru — stigmu, kas atveras nevis uz āru, bet blakusžaunu, jeb atriālajā dobumā, kurš, savukārt, ir savienots ar kloākas sifonu. No rīkles dibena atiet īss barības vads, kas pāriet paplašinātā kuņģī, aiz kura seko zarna ar anusu, atvērdamās atriālajā dobumā, kloākas sifona tuvumā. Dažām sugām uz kuņģa sienām ir krokaini vai pauguraini izspīlējumi, kurus sauc par aknu izaugumiem, tomēr tos nevar uzskatīt par augstāko hordaiņu aknu analogiem. Gremošanas fermentus izdala cauruļveida piloriskie dziedzeri, kas atrodas kuņģa sienās.

sentences: {{Commonscat|Transport in Sweden|Transports Zviedrijā}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sergejs Inšakovs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Tula}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=63}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig = 2002
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1996}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,28 s
 |           PR1_d = [[100 metri]]
 |             PR2 = 20,41 s
 |           PR2_d = [[200 metri]]
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Sergejs Inšakovs''' (dzimis {{dat|1971|12|27}}) ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], startējis sprinta distancēs.

sentences: "'''Radamisto'''" ir [[Georgs Frīdrihs Hendelis|Georga Frīdriha Hendeļa]] [[opera]]. Sarakstīta 1720. gadā pēc [[Londonas Karaliskās mūzikas akadēmija]]s pasūtījuma, tā ir 3 cēlienu ''[[opera seria]]''. Pirmizrāde notika 1720. gada 27. aprīlī [[Karaļa teātris|Karaļa teātrī]] (''King’s Theatre'') [[Londona|Londonā]]. [[Librets|Libreta]] autors ir [[Nikolā Frančesko Haims]] (''Nicola Francesco Haym''). Libreta pamatā ir pārstrādāts [[Domeniko Lalli]] (''Domenico Lalli'') librets komponista [[Frančesko Gasparīni]] (''Francesco Gasparini'') sarakstītajai tāda paša nosaukuma operai, kura uzvesta 1712. gadā [[Florence|Florencē]].

sentences:
skice, ko uzzīmējis Lavkrafts, 1934. gada 11. maijs.]]
'''Ktulhu mīti''' ir [[Kopīgais visums|kopīgais izdomātais visums]], kura pirmsākums meklējams amerikāņu [[šausmu literatūra]]s rakstnieka [[Hovards Filips Lavkrafts|Hovarda Filipa Lavkrafta]] darbos. Šo terminu ieviesa [[Augusts Derlets]]. Nosaukums "[[Ktulhu]]" cēlies no galvenās būtnes Lavkrafta novelē "[[Ktulhu aicinājums]]", kas pirmo reizi tika publicēta 1928. gadā.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Lovecraft|first=H.P.|title=Tales|url=https://archive.org/details/tales0000love|date=2005|publisher=Library of America|isbn=1931082723|edition=2nd|location=New York|oclc=56068806}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lērincs Sabo
|     vārds_orig = ''Szabó Lőrinc''
|         attēls = Rippl-szabo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Miškolca|td=Ungārija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Ungārijas Tautas Republika]], [[Budapešta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
|rakstīšanas valoda = [[ungāru valoda|ungāru]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Lērincs Sabo''' ({{val-hu|Szabó Lőrinc}}, dzimis {{dat|1900|3|31}} [[Miškolca|Miškolcā]], miris {{dat|1957|10|3}} [[Budapešta|Budapeštā]]) bija [[Ungārija|ungāru]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer pseudosieboldianum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer pseudosieboldianum|suga_lv=Neīstā Zībolda kļava|attēls=Acer pseudosieboldianum (Kowal garden).JPG|attēls2=Acer pseudosieboldianum kz01.jpg}}
'''Neīstā Zībolda kļava''' ({{val-la|Acer pseudosieboldianum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2734|title=Neīstā Zībolda kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113054/https://database.smartgardens.eu/plant/2734}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Lietišķā matemātika]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Orgānu sistēma''' ({{val-la|systema organa}}) ir [[Orgāns|orgānu]] un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu [[Funkcija|funkciju]] [[Organisms|organismā]]. Izšķir [[Kaulu sistēma|kaulu]], [[Muskuļu sistēma|muskuļu]], [[Gremošanas orgānu sistēma|gremošanas]], [[Elpošanas orgānu sistēma|elpošanas orgānu]], [[Urīnorgānu sistēma|urīnorgānu]], [[dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]], [[Asinsrites sistēma|asinsvadu]], [[Limfātiskā sistēma|limfātisko]], [[Segaudi|kopējo ķermeņa segumu]] un [[nervu sistēma]]s.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences:
{{shortcut|WP:LNB 2016}}
[[Latvijas Nacionālā bibliotēka]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 12. martā rīkoja [[Vikipēdija:Vikidarbnīcas|vikidarbnīcu]]. Pasākuma galvenais mērķis bija uzlabot [[Vikipēdija]]s rakstus par mūziķiem un komponistiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Canoeing (flatwater) pictogram.svg
|att_izm     = 225px
|apraksts    = Smaiļošanas un kanoe airēšanas piktogramma
|savienība   = [[Starptautiskā Kanoe federācija|ICF]]
|iesauka     =
|pirmais     = 19. gadsimta beigas, Anglija
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = nav
|komanda     =
|jdzimums    =
|kategorijas = [[Ūdens sporta veids]]
|bumba       =
|olimpisks   = Kopš 1936. gada (demonstrēts 1924.)
}}
'''Smaiļošana un kanoe airēšana''' ir [[ūdens sporta veidi|ūdens sporta veids]] uz mierīga vai stāvoša ūdens, reizēm tiek saukts arī par gludūdens airēšanu. Sportists atrodas laivā ar seju braukšanas virzienā un airē ar divu lāpstiņu vai vienas lāpstiņas airi.

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences: '''Cetānskaitlis''' ir indekss, kas nosaka [[degviela]]s maisījuma degšanas kavēšanos. Jo augstāks ir cetānskaitlis, jo īsāks ir aizdegšanās kavējums un vienmērīgāka ir degvielas sadegšana. Cetānskaitļa samazināšana veicina degvielas [[blīvums|blīvuma]] un [[viskozitāte]]s samazināšanu, taču arī palielina degvielas sistēmas sastāvdaļu nodilumu.

sentences:
[[Kategorija:Ropažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Garkalnes pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:Epidemioloģija]]
[[Kategorija:Infekcijas slimības]]
[[Kategorija:Katastrofas]]

sentences: Šis ir [[Īrija|īru]] [[rokmūzika|rokgrupas]] '''[[U2]]''' singlu un EP saraksts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Džepa''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Viļāni]]

sentences:
[[Kategorija:PSRS sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika PSRS]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kalnaziedu pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kalnaziedu pilskalns Aizkrauklē 03.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = yes
| latd=56 |latm=35 |lats=59 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=27 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Aizkraukle}}
| type           = [[Pilskalns]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         = 17 m.
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = 1963-64.g.<br> 1981-82.g.
| archaeologists = V. Urtāns, Ā. Stubavs, N. Jefimova.
| condition      =
| ownership      = Pašvaldības īpašums
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kalnaziedu pilskalns un Kalnaziedu upurozols - kulta vieta.
|      numurs = 107
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Medicīnas nozares]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ziepniekkalns
|attels             =
|paraksts           = Tipisks Ziepniekkalna daudzstāvu apbūves iekšpagalms.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Šosciems]]
|platiba            = 10,917 km²
|iedzivotaju_skaits = 33 016 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              = [[Ēbelmuižas parks]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|44|46|56|60}}
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1058
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ziepniekkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolā Malbranšs
|          vārds_orig = ''Nicolas Malebranche''
|              attēls = Nicolas Malebranche.jpg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1638
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Parīze]], [[Francija]]
|              m_gads = 1715
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 13
|             m_vieta = Parīze, Francija
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[Racionālisms]], [[Kartezisms]]
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[metafizika]]
|              idejas = [[Rene Dekarts|Rene Dekarta]] un [[Svētais Augustīns|Sv.Augustīna]] ideju sintēze
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Rene Dekarts]], [[Svētais Augustīns]]
|          ietekmējis = [[Deivids Hjūms]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Džordžs Bērklijs]], [[Šarls Luijs Monteskjē]]
|               darbi = Par patiesības meklēšanu
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               =
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Klaivs Steiplss Lūiss
|         vārds_orig = ''C. S. Lewis''
|             attēls = C.s.lewis3.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1898
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belfāsta}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1963
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 22
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksforda}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Anglis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = [[fantastika]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Nārnijas hronika|Nārnijas hronika]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Klaivs Steiplss Lūiss''' ({{val|en|Clive Staples Lewis}}; dzimis {{dat|1898|11|29}}, miris {{dat|1963|11|22}}) bija britu rakstnieks, akadēmiķis, literatūrkritiķis un teologs.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Belvedere
| native_name         = ''Schloss Belvedere''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Wien - Schloss Belvedere, oberes (2).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Augšbelvedere
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Landštrāse]], [[Vīne]], {{AUT}}
| latd  = 48.191439 | latNS  = N
| longd = 16.380787 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1714. gads
| completion_date     = 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.belvedere.at/
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Belvedere" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q211818"
}
</mapframe>
'''Belvedere''' ({{val|de|Belvedere}}) ir vēsturisku ēku komplekss [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Lasena smaile
| Nosaukums2       = ''Lassen Peak''
| Photo            = Lassen Peak in June 2020.jpg
| Paraksts         = Lasena smaile 2020. gada jūnijā
| Augstums         = 3187
| Relatīvais_augstums = 1594
| karte            = ASV#Kalifornija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 40 |latm= 29 |lats=17 |latNS= N
| longd= 121 |longm= 30 |longs= 18 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|ASV|Kalifornija}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[lavas kupols]]
| Last eruption    = {{date|1921}}
| First ascent         =
}}

sentences: '''Medicīnas specialitāte''' ir medicīnas prakses nozare, kas ir vērsta uz noteiktu pacientu grupu, slimībām, prasmēm vai filozofiju. Kā piemērus var minēt tās medicīnas nozares, kas nodarbojas tikai ar bērniem ([[pediatrija]]), vēzi ([[onkoloģija]]), laboratorijas medicīnu ([[patoloģija]]) vai primāro aprūpi (ģimenes medicīna). Pēc medicīnas skolas vai citas pamatapmācības pabeigšanas ārsti vai ķirurgi un citi klīnicisti parasti turpina savu medicīnisko izglītību noteiktā medicīnas specialitātē, pabeidzot vairāku gadu rezidentūru, lai kļūtu par speciālistu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webmd.com/health-insurance/insurance-doctor-types|title=Different Types of Doctors: Find the Specialist You Need|last=Whitbourne|first=Kathryn|website=WebMD|access-date=2023-02-03|language=en}}</ref>

sentences: '''"Baiga vasara"''' ir [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] [[dzejolis]], kuru viņš uzrakstīja 1939. gadā kā priekšvēstnesi vēsturiskajiem notikumiem, kas skars [[Latvija]]s likteni, iznīcinot tās valstiskumu, gan arī pašu dzejnieku. Šāds pats nosaukums ir arī [[Baiga vasara (filma)|2000. gada mākslas filmai]], kas attēlo šo laiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius torminosus G2.jpg
| att_nosaukums= Ģints [[tipiskā suga|tipiskās sugas]] — [[parastais vilnītis|parastā vilnīša]] (''Lactarius torminosus'') jauni augļķermeņi.
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| kategorijas =nē
}}
'''Pienaiņu ģints''' jeb '''pienaines''' (''Lactarius'') ir [[lapiņu sēnes|lapiņu sēņu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[bērzlapju dzimta]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gada beigās tajā ietilpa 638 sugas,<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/8NQLV Catalogue of Life: Lactarius] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211130232629/https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/8NQLV |date={{dat|2021|11|30||bez}} }}, skatīts 2021-12-01</ref> no kurām Latvijā atrastas 55.<ref name="LLSG">I.Dāniele, D.Meiere "''Lielā Latvijas sēņu grāmata''", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 25., 76.-97. lpp.</ref> Latvijā un visā Eiropas ziemeļdaļā tās ir bieži sastopamas, vidēji lielas un savstarpēji atšķirīgas, kas padara tās viegli atpazīstamas [[mikoloģija|mikologiem]] un [[sēņošana|sēņotājiem]]. To raksturīgās pazīmes parasti ir lapiņu ievainojumu vietās izdalošā piensula, irdenums, piestiprinātas lapiņas, plīvura un maksts trūkums uz kāta. Mikroskopiski ģintij ir raksturīgas ornamentētas sporas un sīkgraudains, vēlāk irdens [[Trama (mikoloģija)|mīkstums]], kura sastāvā ir sferocistas — noapaļotas šūnas, kuras nosaka augļķermeņu trauslo konsistenci.<ref name="museo">[https://www2.muse.it/russulales-news/in_characteristics.asp ''"Russulales News / Characteristics of the russuloid fungi"''. Museo delle scienze.]</ref> Tuvu radnieciskās [[Bērzlapju ģints|bērzlapju]] (''Russula'') ģints pārstāvēm ir līdzīgas īpašības, bet, kad tām ir bojātas lapiņas, tās neizdala piensulu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Nissan Motor Co., Ltd.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1933. gads]]
|founder           =
| defunct          =
| location_city    = [[Jokohama]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]
| services         =
|revenue           =
|operating_income  =
|net_income        =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =
|equity            =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  {{URL|http://www.nissan-global.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
{{nihongo|'''''Nissan Motor Corporation, Ltd.'''''|日産自動車株式会社|Nissan Jidōsha [[Kabushiki gaisha|Kabushiki-gaisha]]|lead=yes}} jeb '''''Nissan''''' ({{izrunā|niːsɑːn}}{{nepieciešama atsauce}} vai {{IPA|nɪsæn}}; japāņu: {{IPA|nisːaɴ}}) ir [[Japāna]]s [[autobūve]]s uzņēmums.
Galvenais birojs atrodas [[Jokohama|Jokohamā]].

sentences: '''[[Baits]]''' ({{val|en|byte}})<ref>{{AkadTerm|term=baits|lang=LV}}</ref> ir [[informācija]]s daudzuma mērvienība, kas parasti sastāv no astoņiem [[bits|bitiem]]. Baitu kā mērvienību parasti izmanto datoros un citās elektroniskās iekārtās, lai izmērītu šīs ierīces atmiņas daudzumu. Saīsinātā veidā baitu parasti apzīmē ar lielo '''B'''.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2867 Šteins
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=[http://cfa-www.harvard.edu/iau/lists/NumberedMPs.html]
| discoverer =[[Nikolajs Černihs]]
| discovered ={{Dat|1969|11|4}}
| alt_names =
| mp_name = 1969 VC
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=[ftp://ftp.lowell.edu/pub/elgb/astorb.html]
| epoch ={{Dat|2008|2|4}} (JD 2454500.5)
| aphelion =2.708 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.018 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.363 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.146
| period =3.63 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =19.27 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =9.946°
| asc_node =55.530°
| mean_anomaly =259.193°
| arg_peri =250.559°
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~2 līdz ~5  [[kilometrs|km]]
| mass = ? [[kilograms|kg]]
| surface_grav =? [[metrs|m]]/[[sekunde|s]]2
| escape_velocity =? [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =0.10
| spectral_type =[[E tipa asteroīds]]
| abs_magnitude =12.9m
| single_temperature=~181 [[kelvins|K]]
}}
'''2867 Šteins''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1969]]. gadā atklāja [[Nikolajs Černihs]] Krimas Astronomiskajā observatorijā [[Ukraina|Ukrainā]].

sentences: '''Stefana—Bolcmaņa konstante (σ)''' ir fundamentāla fizikāla [[Fizikālā konstante|konstante]], kas ietilpst likumā, kurš nosaka [[absolūti melns ķermenis|absolūti melna ķermeņa]] integrālo emitētspēju. Nosaukta par godu fiziķiem [[Jozefs Stefans|Jozefam Stefanam]] un [[Ludvigs Bolcmanis|Ludvigam Bolcmanim]], kas atklājuši [[Stefana—Bolcmaņa likums|Stefana—Bolcmaņa likumu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noziegumi un likumpārkāpumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1296926209/weekend/|title=Crimes and Misdemeanors |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|13}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| operators = [[Svens Nīkvists]]
| oriģinālnos = ''Crimes and Misdemeanors''
| mūzika = [[Francis Šūberts]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Mārtins Landau]]
* [[Mija Ferova]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Džerijs Orbahs]]
* [[Alans Alda]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Džoanna Glīsone]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Crimes and misdemeanors2.jpg
| imdb =
}}'''"Noziegumi un likumpārkāpumi"''' ({{Val|en|Crimes and Misdemeanors}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens, [[Mārtins Landau]], [[Mija Ferova]], [[Andželika Hjūstone]], [[Džerijs Orbahs]], [[Alans Alda]], [[Sems Voterstons]] un [[Džoanna Glīsone]].

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Dekoratīvās žurkas''' ir [[žurkas]] (galvenokārt [[pelēkās žurkas|pelēko žurku]] [[Šķirne|šķirnes]]), kas paredzētas turēšanai [[Māja|mājas]] apstākļos un ir ļoti atšķirīgas no savvaļas žurkām. Šīs žurkas tiek speciāli vairotas un audzētas ar mērķi nodot tās kā [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekus]] [[grauzēji|grauzēju]] mīļotājiem.<ref>[http://pnc.lv/majai/26112010-par_zurkam_kas_apmilojamas Vilkāja, D.(05.12.2010 ''Par mīlīgajām dekoratīvajām žurciņām.'' Skatīts:27.11.2013]{{Novecojusi saite}}</ref>  Dekoratīvo jeb mājas žurku [[dzīves ilgums]] ir aptuveni 2-3 gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |title=Parker, L. ''Life expectancy of a Store-bought rat.'' Skatīts: 27.11.2013 |access-date=27.11.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140116054250/http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |archivedate=16.01.2014 }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences:
kristīšana]]
'''Kristības''' jeb '''kristīšana''' [[kristietība|kristīgajā ticībā]] ir [[sakraments]], ar kuru cilvēks tiek uzņemts [[Kristīgā baznīca|kristīgajā baznīcā]] un arī konkrētā [[konfesija|konfesijā]]. Kristību atzīst visi kristietības novirzieni, kaut arī dažādos traktējumos. Lielākā daļa konfesiju praktizē bērnu kristīšanu, taču dažas, kā [[baptisti]] un [[anabaptisms|anabaptisti]], kristī tikai pieaugušus cilvēkus. Neviens cilvēks nevar kristīt pats sevi. Kristību procesu parasti vada [[priesteris]] vai [[diakons]].<ref name="katolis">{{tīmekļa atsauce | url= http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html | title= Kristības sakraments | publisher= katolis.lv | accessdate= 2019. gada 31. jūlijā | archive-date= {{dat|2019|07|30||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20190730232129/http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html }}</ref> Izņēmums ir nāves briesmu gadījumā, kad kristīt drīkst arī cits cilvēks, arī tāds, kas pats nav kristīts.<ref name="katolis"/>

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Jūta
| official_name           = ''Utah''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Saltph26.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Sāls līdzenumi Jūtas štata teritorijā
| image_flag              = Flag of Utah.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of Utah (Alternate).svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Beehive State''
| motto                   = ''Industry''
| anthem                  =
| capital                 = [[Soltleiksitija]]
| largest_city            = [[Soltleiksitija]]
| official_language       = [[Angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Utah in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_alt                 =
| map_caption             = Jūtas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1896|1|4|N}} (45.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Spensers Kokss
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 219887
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 3.25
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 4126
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce | last=Arave | first=Lynn | title=Utah's basement—Beaver Dam Wash is state's lowest elevation | publisher=Deseret Morning News | date=2006-08-31 | url=http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html | accessdate=2007-03-08 | archive-date=2008-06-21 | archive-url=https://web.archive.org/web/20080621214043/http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html }}</ref>
| elevation_min_m         = 664
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    = <ref name=2010_census>{{Tīmekļa atsauce | title= Resident Population Data: Population Change | publisher= United States Census Bureau | accessdate= 28 December 2010 | url= http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php | archive-date= {{dat|2011|08|23||bez}} | archive-url= https://www.webcitation.org/619lRoKht?url=http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php }}</ref>
| population_total        = 2763885
| population_as_of        =
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences: [[File:Ceva's theorem 1.svg|thumb|upright=1.1|Čevas teorēmas 1. gadījums — punkts ''O'' atrodas trijstūra ''ABC'' iekšpusē]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Seules les bêtes''
| operators =
| attēls = Only the Animals poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, mistērija
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denī Menošē]]
* [[Lora Kalamī]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Seules les bêtes''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Seules les bêtes''''' ir 2019. gada [[Francija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denī Menošē]], [[Lora Kalamī]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz Kolina Nīla tāda paša nosaukuma 2017. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timeout.com/movies/only-the-animals|title=Only the Animals review|last=Calhoun|first=Dave|website=Time Out Worldwide|access-date=2024-01-17|date=2020-05-28|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''Nacionālais kopprodukts''' ir [[ekonomika]]s makroekonomikas pamatrādītājs. Šis rādītājs ir ļoti līdzīgs [[nacionālais kopienākums|nacionālajam kopienākumam]], tomēr, ja tiek izdalīts atsevišķi, tad tajā tiek iekļauti arī netiešie uzņēmējdarbības [[nodokļi]].

sentences: '''Uvertīra''' ({{val|fr|ouverture}} — 'ievads') ir instrumentāls [[skaņdarbs]] — [[opera]]s, [[balets|baleta]] vai kāda cita dramatiska darba ievads, kā arī [[kantāte]]s vai [[oratorija]]s tipa skaņdarbu sērijas sākuma daļa. Uvertīra — vidēja garuma muzikāla daļa, kas vai nu iepazīstina ar kādu dramatisku darbu, vai iecerēta atskaņošanai koncertā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Aknīstes nolaidenums
|attēls                 = Ainava pie Ancīšiem.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Aknīstes nolaidenuma ainava pie Ancīšiem
 | pushpin_map         = Latvija
 | pushpin_image       = Physiographic zoning of Latvia.svg
 | pushpin_relief      =
|lat_dir =N |lat_deg =56|lat_min =15|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =25|lon_min =45|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{LVA}}, {{LTU}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumlatvijas zemiene]]
|sastāv                 =
|garums                 = ap 80
|platums                = ap 50
|platība                = 1758
|kalns                  = [[Kiocu kalns]]
|augstums               = 143,7
|pilsētas               = [[Aknīste]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Aknīstes nolaidenums''', dažkārt arī '''Aknīstes pacēlums''',<ref>{{PZT|24|Aknīstes pacēlums}}</ref> ir dabas apvidus [[Austrumlatvijas zemiene]]s dienvidrietumos, [[Daugava]]s kreisajā krastā.<ref>{{Latvijas daba|1|37}}</ref> Izvietojies [[Latvija]]s dienvidaustrumu daļā, galvenokārt [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Aizņem mazāk saposmoto, [[Daugava]]s virzienā nolaideno [[Sēlija]]s daļu, ko veido [[Augštaitijas augstiene]]s nolaidenums ziemeļrietumu virzienā. [[Latvija]]s teritorijā Aknīstes nolaidenums ir daļa no robežšķirtnes starp [[Lielupe]]s un [[Daugava]]s baseinu — te sākas [[Dienvidsusēja]] un [[Eglaine (upe)|Eglaine]]. Rietumos robeža ar [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalni]] ir Vidussēlijas purvu joslas rietumu mala. Austrumos un ziemeļos robeža iet pa Daugavu, bet dienvidaustrumos robežojas ar [[Augšzemes augstiene]]s [[Ilūkstes pauguraine|Ilūkstes pauguraini]]. Dienvidrietumos nolaidenums iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā.

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{noformējums|Saites tekstā uz citu valodu vikipēdijām}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aivars Kalējs
|          Attēls = Aivars kalejs 2011 ventspils pec autorkoncerta.jpeg
|         Att_izm = 310px
|        Apraksts = Aivars Kalējs 2011. gadā pēc autorkoncerta Ventspilī
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1951|04|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Žanrs = [[Klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[komponists]], [[ērģelnieks]], [[pianists]]
|     Instrumenti = [[ērģeles]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1967—pašlaik
|Izdevējkompānija = Bärenreiter, Edition Peters, Formblitz, Musica Baltica, Melodiya, Rīgas skaņu ierakstu studija, [[Latvijas Radio]], Ritonis
|   Darbojies_arī = [[Kamēr...|Koris "Kamēr..."]], Koris "Mūza", Sieviešu koris "Dzintars", Kamerkoris "Sacrum", [[Latvijas radio koris]], Latvijas Kultūras ministrijas Muzeju un Kultūras pieminekļu padome
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Tau daļiņa ''' jeb '''tau leptons''' (apzīmē ar grieķu burtu τ) ir nestabila [[elementārdaļiņa]] - smagākais no pazīstamajiem [[leptoni]]em. Tau daļiņai ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] un pusvesels [[spins]]. Kā visiem leptoniem, tau daļiņai eksistē [[antidaļiņa]], kuras lādiņš ir pozitīvs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{atsauces+}}
s halāti]]
'''Halāts''' (no {{val|ar|خِلْعة}} (''khilat''), kas savukārt no {{val|fa|خلعت}}) ir brīvs, nepiegulošs [[apģērbs]], kuru visā pasaulē dažādiem nolūkiem valkā gan [[vīrieši]], gan [[sievietes]]. Tas parasti nosedz visu [[rumpis|rumpi]], abas [[rokas]] līdz [[plauksta|plaukstām]] un daļēji arī [[kājas]]. Halāts parasti ir aizverams no priekšas ar [[Poga|pogām]] vai sasienot ar [[Josta|jostu]], bet izmanto arī [[Rāvējslēdzējs|rāvējslēdzēju]] vai vispār neaizveramus halātus.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences:
'''Belarus''' ({{val|ru|Белару́с}} jeb ''Белару́сь'') ir četrriteņu [[traktors|traktori]], kurus kopš [[1950]]. gada ražo [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Minska]]s [[Minskas traktoru rūpnīca|traktoru rūpnīcā]] (''Мінскі трактарны завод; Ми́нский тра́кторный заво́д, МТЗ'').
Minskas traktoru rūpnīcā saražo 8% no visiem pasaules riteņtraktoriem.

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|vēsturisku reģionu|Ķīnas administratīvo vienību|Tibetas autonomais reģions}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Klēmenss fon Meternihs
| vārds_orģ           = ''Klemens von Metternich''
| attēls              = Prince Metternich by Lawrence.jpeg
| att_izm             =
| apraksts            = Klēmensa fon Meterniha 1815. gada portrets

| amats               = Austrijas impērijas kanclers
| term_sākums         = {{dat|1821|5|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1848|3|13|N}}
| monarhs             =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| amats2              = Austrijas impērijas ārlietu ministrs
| term_sākums2        = {{dat|1809|10|8|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1848|3|13|N}}
| monarhs2            =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| dzim_dati           = {{dat|1773|5|15}}
| dzim_vieta          = [[Koblenca]], [[Trīras kūrfirstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1859|6|11|1773|5|15}}
| mir_vieta           = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
* [[Strasbūras Universitāte]]
* [[Maincas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            = Signatur Klemens Wenzel Lothar von Metternich.PNG
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Klēmenss Vencels fon Meternihs''' ({{val|de|Klemens Wenzel Nepomuk Lothar, Fürst von Metternich-Winneburg zu Beilstein}}; dzimis {{dat|1773|5|15}}, miris {{dat|1859|6|11}}) bija [[Austrijas impērija]]s politiķis un valstsvīrs.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sea otter cropped.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Enhydra
|      ģints_lv = Kalāni
|       ģints_r = Kalāns
|          suga = Enhydra lutris
|       suga_lv = Kalāns
|      binomial = Enhydra lutris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība =
{{legend|#00FF00|Aļaskas kalāna teritorija}}
{{legend|#FF69B4|Āzijas kalāna teritorija}}
{{legend|yellow|Kalifornijas kalāna teritorija}}
{{legend|#FF1493|Ar sārto līniju iezīmēta agrākā dzīves teritorija}}
|    iedalījums = Kalānus iedala 3 pasugās:
* Aļaskas kalāns (''E. l. kenyoni'')
* Āzijas kalāns (''E. l. lutris'')
* Kalifornijas kalāns (''E. l. nereis'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Bordetella_pertussis.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Alcaligenaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Bordetella
| ģints_lv =
| suga =Bordetella pertussis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Bordetella pertussis''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] obligāti aerobas baktērijas. Īsas [[Baktēriju morfoloģija|nūjiņu]] vai koku formas baktērijas, 0,2—0,3 × 1,0 µm. Ir [[Garais klepus|garā klepus]] izraisītājs. Var veidot [[Kapsula (mikrobioloģija)|kapsulas]] un mikrokapsulas<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>. To dēvē arī par Bordē—Žangū (''Bordet—Gengou'') nūjiņu.<ref>Ludmila Vīksna un līdzautori. Infekcijas slimības. Medicīnas Apgāds, 2011, 196. lpp. {{ISBN|978-9984-813-35-6}}</ref>. Garā klepus ierosinātājs ārējā vidē ir maz izturīgs, iet bojā dažu stundu laikā. Pazīstamas trīs galvenās pamatformas, kas atšķiras ar [[virulence|virulenci]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{enciklopēdisks stils+}}

Oļegs Latiševs

Personīgā informācija

Dzimis
1980. gada 1. jūnijā (36 gadi)
Rīgā, Latvijā

Tautība
Latvietis

Augums
1,71 m

Svars
71 kg

Izglītība
Latvijas Universitāte (Rīga, Latvija)

Grāds
Profesionālais maģistrs (MBA) makroekonomikā

Nodarbošanās
FIBA basketbola tiesnesis

Karjera

kopš 2000
Latvijas basketbola virslīgā

kopš 2003
[[FIBA]]

kopš 2007
Eirolīgā (EuroLeague)

Karjeras vēsture

Nacionālo izlašu sacīkstes

2005
EuroBasket sievietēm, Turcija

2007
EuroBasket vīriešiem, Spānija

2009
EuroBasket vīriešiem, Polija

2011
EuroBasket vīriešiem, Lietuva

2013
EuroBasket vīriešiem, Slovēnija

2015
EuroBasket vīriešiem, Francija-Horvātija-Latvija-Vācija

2010
FIBA Basketball World Cup (Pasaules kauss), Turcija

2014
FIBA Basketball World Cup (Pasaules kauss), Spānija

2012
Olimpiskās spēles, Londona

2016
Olimpiskās spēles, Riodežaneiro

Klubu sacīkstes

2007/2008
Eirolīga

2008/2009
Eirolīga

2009/2010
Eirolīga, četru komandu fināls, Parīze

2010/2011
Eirolīga

2011/2012
Eirolīga, četru komandu fināls, Stambula

2012/2013
Eirolīga, četru komandu fināls, Londona

2013/2014
Eirolīga

2014/2015
Eirolīga, četru komandu fināls, Madride

2015/2016
Eirolīga, četru komandu fināls, Berlīne

Karjera īsumā

2003
Saņemta FIBA starptautiskās kategorijas tiesneša licence

2007
Sākta sadarbība ar Eirolīgu. Neatkarīgās Latvijas vēsturē pirmais basketbola tiesnesis, kurš uzaicināts apkalpot Eirolīgas četru komandu finālu (Euroleague Final Four)

2010
Neatkarīgās Latvijas vēsturē pirmais basketbola tiesnesis, kurš uzaicināts apkalpot FIBA basketbola Pasaules kausa (Basketball World Cup) sacīkstes (Turcijā)

2012
Neatkarīgās Latvijas vēsturē pirmais basketbola tiesnesis, kurš uzaicināts apkalpot Olimpiskās spēles (Londonā)

2014
Vienīgais Ziemeļeiropas valstu tiesnesis, kas uzaicināts apkalpot FIBA basketbola Pasaules kausa sacīkstes (Spānijā). Turnīrā piedalījās kopumā 38 tiesneši no 28 valstīm piecās FIBA kontinentālajās zonās

2016
Vienīgais Baltijas valstu (Latvija, Lietuva, Igaunija) basketbola tiesnesis, kurš uzaicināts uz 2016. gada Olimpiskajām spēlēm Riodežaneiro

'''Oļegs Latiševs''' (dzimis 1980. gada 1. jūnijā [[Rīga|Rīgā]]) ir [[FIBA Europe|FIBA]] starptautiskās kategorijas basketbola tiesnesis.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.fibaeurope.com/cid_aZA,xJWnHXsEykuUcG-G80.coid_YruZh,xzGwA1t6H,BhNv73.articleMode_on.html|title=LATISEVS, Olegs (LAT) | FIBA Europe|website=www.fibaeurope.com}}</ref> Kopš 2003. gada tiesā FIBA spēles, kopš 2007. gada —  [[Eirolīga (basketbols)|Eirolīgu]]. Līdz 2016. gada jūnijam Latiševs kopumā ir tiesājis vairāk nekā 450 FIBA un Eirolīgas organizētu spēļu.

sentences:
'''Citāts''' ir burtisks izraksts no kāda [[Teksts|teksta]] vai precīzi atkārtoti kādas personas [[Vārds|vārdi]].<ref name=":0" /> Vārdu pa vārda atkārtots teksts vai teksta daļa; citējums.<ref>Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 23. lpp.</ref> Rakstot citātus, vienmēr liek [[pēdiņas]] ('''" " vai « »''').<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 28. lpp.</ref> Tos var iedalīt divējādi:
{| class="wikitable"
!Citātu iedalījumi:
!Citāts kā atsevišķa teikuma daļa
!Citāts kā teikuma daļa
|-
|'''Piemēri:'''
|Teksts: '''"Citāts.!?"'''
|Teksts, ka '''"citāts".!?'''
|-
|'''Rakstot citātu jāievēro:'''
|1. Pirms citāta ir kols.

sentences:
{{noformējums|ārējās saites pašā tekstā}}
'''Riska kapitāls''' ir [[kapitāls]], kuru jaunu [[uzņēmums|uzņēmumu]] vai [[projekts|projektu]] finansēšanai piešķir Riska [[investīcija|investori]] ('''riska kapitālisti'''). Parasti riska investīciju objekti ir uzņēmumi ar augstu straujas izaugsmes ticamību, vai projekti, kuri to īstenošanas gadījumā var nest lielu peļņu uz tajos investēto kapitālu.

sentences: '''Galotņošana''' ir visas [[koks|koka]] galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai [[Stumbrs|stumbru]] galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir '''stabošana''' vai '''kronēšana'''. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.<ref name="treesaregood.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|02|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140923000252/http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |archivedate={{dat|2014|09|23||bez}} }}</ref>

sentences:
{{līdzīgs|Partenons}}
{{Infobox historic site
| name =Panteons
| native_name =''Pantheon''
| image = Panthéon, Rome.jpg
| image_size =250px
| caption =
| type = [[Templis]]
| locmapin =Roma
| lat_degrees =41
| lat_minutes =53
| lat_seconds =54.96
| lat_direction =N
| long_degrees =12
| long_minutes =28
| long_seconds =36.48
| long_direction =E
| location ={{vieta|Itālija|Roma}}
| area =
| built = 118.—128. gads m.ē. (pašreizējā ēka)
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| owner =
}}
'''Panteons''' ({{val|la|Pantheon}}) ir būve [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]. 27. gadā p. m. ē. to sāka būvēt [[Markuss Agripa]] kā [[templis|templi]] visiem [[Senā Roma|Senās Romas]] dieviem, taču 126. gadā m. ē. imperatora [[Adriāns|Adriāna]] valdīšanas laikā tas tika pārbūvēts.<ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/441553/Pantheon|title=Pantheon|publisher=''[[Encyclopædia Britannica]]''|accessdate={{dat|2013|2|4||bez}}}}</ref> Tiek uzskatīts, ka ēkas arhitekts ir [[Damaskas Apolodors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://penelope.uchicago.edu/~grout/encyclopaedia_romana/imperialfora/trajan/apollodorus.html|title=Apollodorus of Damascus|publisher=Uchicago.edu|accessdate={{dat|2013|2|4||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads el Idrīsi
|     vārds_orig = {{ara|محمد الإدريسي}}
|         attēls = Estatua de Al-Idrisi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Piemineklis Muhammadam el Idrīsi [[Seuta|Seutā]]
|     dz_dat_alt = aptuveni [[1100. gads|1100]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco 1073 1147.svg}} [[Seuta]], [[Almoravidu valsts]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt = [[1165. gads|1165]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Almohad Dynasty (1147-1269).svg}} [[Seuta]], [[Almohadu kalifāts]] (Tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]], [[eģiptoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Coragyps-atratus-001.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Coragyps
|      ģints_lv = Amerikas melnie grifi
|       ģints_r = Amerikas melnais grifs
|          suga = C. atratus
|       suga_lv = Amerikas melnais grifs
|     izplatība =
Melnā grifa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
|      binomial = Coragyps atratus ([[Le Maout]], 1853)
|    iedalījums =
*Andu melnais grifs ( ''C. a. foetens'')
*Dienvidamerikas melnais grifs (''C. a. brasiliensis'')
*Ziemeļamerikas melnais grifs  (''C. a. atratus'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tirreno—Adriatico}}
{{Cycling race/infobox|Q47008011}}
'''2018. gada ''Tirreno—Adriatico''''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu  sacensības, kas notika no 7. līdz 13. martam. Tā bija 53. reize, kad notika ''[[Tirreno—Adriatico]]'' sacensības un tās bija septītās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences: '''Aužamās stelles''' ir [[mašīna]], ar kuru mehāniski [[aušana|auž]] audumus. Ar to palīdzību lielos daudzumos var noaust noteikta pinuma, blīvuma un platuma [[audums|audumu]]. Stelles ir viena no [[tekstilrūpniecība]]s pamatmašīnām. Stelles iedala bezatspoļu stellēs un atspoļu stellēs.

sentences:
{{novecojis|to, ka nav par ziņojuma 2. daļu un starptautisko reakciju}}
'''Maklarena ziņojums''' ({{val|en|McLaren Report}}) ir 2016. gadā publicēts [[Pasaules antidopinga aģentūra]]s neatkarīgas izmeklēšanas grupas [[Ričards Maklārens|Ričarda Maklarena]] vadībā apkopots divdaļīgs ziņojums par valsts finansētu [[dopings|dopinga]] sistēmu [[Krievija|Krievijā]]. Ziņojuma 1. daļa tika publicēta 2016. gada 16. jūlijā{{sfn2|Maklarena ziņojuma 1. daļa}}, bet 2. daļa — 2016. gada 9. decembrī.{{sfn2|Maklarena ziņojuma 2. daļa}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Horvātijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Horvātijas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''Maksikss'''{{fact}} (pareizi būtu jāsauc par '''mašeše'''{{fact}} — nosaukts atradnes vārdā) ir neparasts, tumši zils [[akvamarīns]], [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Neparasto akmens krāsu ir devis radioaktīvais starojums. Maksiksam raksturīgs [[pleohroisms]] — skatoties dažādos virzienos akmens maina krāsu no zilas līdz zaļganai. Maksikss satur 2,8% Cs2O un ap 1% Li2O. Dienasgaismā maksikss ātri zaudē skaisto zilo krāsu un kļūst gaiši dzeltenīgs.

sentences: '''Ķīmisko ieroču konvencija''' ir [[bruņojuma kontrole]]s vienošanās starp valstīm, kas paredz [[ķīmiskie ieroči|ķīmisko ieroču]] ražošanas ierobežojumus un izmantošanu. Starptautiskā līguma pilnais un oficiālais nosaukums ir '''Konvencija par ķīmisko ieroču izstrādes, izgatavošanas, uzkrāšanas un pielietošanas aizliegumu un ķīmisko ieroču iznīcināšanu'''. Konvencijas ievērošanu uzrauga [[Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācija]], kuras galvenā mītne atrodas [[Nīderlande]]s pilsētā [[Hāga|Hāgā]]. Konvenciju sāka izstrādāt 1993. gadā un tā stājās spēkā 1997. gadā.

sentences: '''Civilkodekss''' ir [[normatīvo aktu sistematizācija|vienots normatīvs akts]], kas ietver plaša civiltiesisko attiecību spektra regulējumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sofija Švarca
|     vārds_orig = ''Sophie Schwarz''
|         attēls = Sophie Schwarz.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Jaunauce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
([[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Halberštate]], [[Halberštates firstiste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - mācītājs Ulrihs Gotlībs Bekers, māte - Sofija Veronika, dzimusi Lutere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Johans Švarcs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Indriķis Alunāns
|     vārds_orig =
|         attēls = Indriķis Alunāns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]]s muiža, {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Kalsnavas pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Jelgava|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki = Andrievs Alunāns
Ede (Hedviga)
|          brāļi = [[Juris Alunāns]],
Pēteris,<ref>[[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvs</ref> Jūlijs, Edvards
|          māsas = Minna, Jūlija
|   dzīvesbiedrs = Elizabete, dzimusi Jačūna
|          bērni = nav
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Indriķis Alunāns''', īstajā vārdā '''Heinrihs Remperts Hanss Alunāns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jzb.lv/index.php?1&152&command=detail&recid=1 |title=Ievērojami cilvēki Jelgavā |access-date={{dat|2012|02|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304215855/http://www.jzb.lv/index.php?1&152&command=detail&recid=1 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (vecajā ortogrāfijā ''H. Allunan''; dzimis {{dat|1835|8|18}} [[Jaunkalsnava|Jaunkalsnavā]], miris {{dat|1904|12|27}} [[Jelgava|Jelgavā]]), bija "[[Pēterburgas Avīzes|Pēterburgas Avīžu]]" žurnālists, viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem. Pirmais latviešu profesionālais grāmatizdevējs, izdevniecības, grāmatveikala un lasāmbibliotēkas īpašnieks Jelgavā. Viņš bija latviešu dzejnieka [[Juris Alunāns|Jura Alunāna]] brālis, "teātra tēva" [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvabrālis.

sentences: '''27. novembris''' ir gada 331. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (332. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 34 dienas.

sentences: '''GOST''' ({{val-ru|ГОСТ — Государственный стандарт}} (valsts standarts)) jeb '''VVST''' (Vissavienības valsts standarts) ir galvenā standartu kategorija [[Krievijas Federācija|Krievijā]] un [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s valstīs. Standartu var izstrādāt gan materiāliem objektiem (produktiem, etaloniem, vielu paraugiem), gan normām, noteikumiem un prasībām dažādās jomās.

sentences: '''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Cruciata glabra <small>(L.) Ehrend.</small>|attēls=Cruciata glabra3.jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Kailā krustmadara|suga=Cruciata glabra|ģints_lv=Krustmadaras|ģints=Cruciata|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|sinonīmi=Galium vernum Scop.}}'''Kailā krustmadara''' (''Cruciata glabra'') ir a augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Krustmadaras|krustmadaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] un [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. [[Latvija|Latvijā]], tā ir ļoti reta adventīva augu suga, kura 20. gadsimta sākumā ir atrasta [[Rīga|Rīgā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cruciata-glabra-l-ehrend/|title=kailā krustmadara - Cruciata glabra (L.) Ehrend. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-12}}</ref> bet vēlāk atradnes nav zināmas.

sentences:
kristāli]]
'''Cietviela''' ir [[viela]], kura ir cietā [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]]. Jau kopš [[civilizācija]]s aizsākumiem no cietvielām izgatavo visus sadzīvē lietotos priekšmetus un [[darbarīks|darbarīkus]]. Šodien daudzas cietvielas ar vajadzīgajām īpašībām veido arī mākslīgi. Cietvielu pētniecība ir izveidojusies par plašu un patstāvīgu zinātni — [[cietvielu fizika|cietvielu fiziku]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Šēnefeldes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin-Schönefeld“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2015-04-20 easyJet HB-JXC take-off at SXF Berlin-Schönefeld by sebaso.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = SXF
| ICAO                       = EDDB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Šēnefeldes lidosta Berlīnē
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =52  | plat_m  =23  | plat_s =18  | plat_NS =N
| gar_d  =013  | gar_m   =31  | gar_s  =12  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Berlin Brandenburg GmbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = [[Brandenburga]]
| atklāta                    = 1934. gads
| slēgta                     = 2020. gada 25. oktobris
| metric-elev                =
| elevation-f                = 157
| elevation-m                = 48
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-m                = 3600
| r1-surface                 = asfaltbetons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 11 652 922 (2016)
| lidojumu_skaits            = 96 562 (2016)
| krava                      =
}}
'''Berlīnes Šēnefeldes lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin-Schönefeld}}) bija lidosta [[Vācija|Vācijā]], tās galvaspilsētas [[Berlīne]]s otra lielākā starptautiskā lidosta. Tā bija izvietota pilsētas dienvidaustrumu pierobežā [[Brandenburga]]s federālajā zemē, 20 km no pilsētas centra. Lidostas nosaukums bija veidots no netālās [[Šēnefelde]]s pilsētiņas. Ilgus gadus Šēnefeldes lidlauks bija lielākais un galvenais [[Austrumvācija]]s aviotransporta mezgls. Līdz slēgšanai 2020. gadā tā bija lidsabiedrību ''[[Condor]]'', ''[[easyJet]]'' un ''[[Ryanair]]'' bāzes lidosta.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akuminīts
|attēls=
|klase=Halīds
|ŠtruncaID=3/C.01-20
|ķīm_formula=SrAlF4(OH)·(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, rentgenstaros kļūst dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Dipiramidāli kristāli ar asiem galiem, atgādina šķēpa uzgali, līdz 1 mm
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.451 nβ = 1.453 nγ = 1.462 - 1.463
|pleohroisms=
|blīvums=3,295
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Antverpenes osta
|        native_name = ''Haven van Antwerpen''
|              image = Zicht_op_het_Delwaidedok.jpg
|          imagesize =
|            caption =
|            country = {{BEL}}
|           location = [[Antverpene]]
|            address =
| latd  = 51.27  | latNS  = N
| longd = 4.336667 | longEW = E
|        pushpin_map = Beļģija#Eiropa
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief = jā
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened = 1811. gads
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
|           arrivals = 14 220 (2012)
|       cargotonnage = 190,8 milj t (2012)
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|            website = https://www.portofantwerp.com/
}}

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Čada ieplaka
|attēls                 = Chad River Basin relief 2.png
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Čada ezers|Čada ezera]] baseins ar Čada ieplaku vidusdaļā
|lat_dir =N |lat_deg = 18 |lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg = 19 |lon_min =|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TCD}}
{{CMR}}
{{NER}}
{{NGR}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 2 434 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Čada ieplaka''' ir beznoteces baseins [[Āfrika|Āfrikā]], [[Sahāra]]s dienvidu malā.<ref>{{PZT|141}}</ref> Izvietojusies [[Āfrikas platforma]]s lēzenā ieliecē ar [[kvartārs|kvartāra]] upju un ezeru sanesām. Līdzens reljefs ar vidējo augstumu 155—300 m, malas lēzeni pacelts, ziemeļu malā paceļas [[Tībestī kalniene]]. Lielāko daļu teritorijas aizņem [[tuksnesis]] un [[savanna]]. Ieplakas vidusdaļā izvietojies [[Čada ezers]], bet Čada ieplakas zemākā vieta ir [[Bodele]]s ieplaka Tībestī dienvidu pakājē.

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Kuģu iela|Kuģu iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Kuģu iela
|attēls           = RigaKuguIela.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Kugu iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
 [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
 [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 243 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Lokomotīves infokaste
| nosaukums           = TU4 (ТУ4)
| attēls              = TU4 diesel locomotive with number 2720.jpg
| attēla_apraksts     = Lokomotīve TU4-2720
| tips                = dīzeļlokomotīve
| ražotājvalsts       = {{karogs|PSRS}}
| rūpnīca             = [[Kambarka]]s mašīnbūves rūpnīca
| ražošanas_gadi      = 1962—1974
| sliežu_platums      = 750 mm
| darbības_veids      = maģistrālā kravas-pasažieru, manevru
| konst_ātrums        = 50 km/h
| asu_formula         = 2o-2o
| pilnais_svars       = 18 t
| spiediens_uz_sliedi = 4,5 t
| dzinēja_tips        = dīzeļdzinējs U1D6-250TK S3
 (У1Д6-250ТК С3)
| dzinēja_jauda       = 250 ZS
| transmisijas_tips   = hidromehāniskā
| valstis             = {{RUS}}, {{UKR}},
{{LAT}}
}}
'''TU4''' ir ceturtā tipa šaursliežu dīzeļlokomotīve (''тепловоз узкоколейный тип 4 "четвёртый"''), manevru, pievedceļu, kravas, pasažieru šaursliežu [[lokomotīve]], paredzēta izmantošanai uz padomju [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saikne
| operators =
| attēls = Covenant-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma, trilleris
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dārs Salīms]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Guy Ritchie's The Covenant''
| studija = * ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Toff Guy Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4873118/|title=The Covenant (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saikne"''' ({{Val|en|Guy Ritchie's The Covenant}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kara filma, kuras režisors ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]] un [[Dārs Salīms]].

sentences: '''Rietumtautu Komunistiskā universitāte''' jeb '''Marhļevska Rietumu nacionālo minoritāšu komunistiskā universitāte''' ({{val|ru|Коммунистический университет национальных меньшинств Запада имени Мархлевского}}) bija izglītības iestāde Maskavā un Ļeņingradā, kas darbojās no 1922. līdz 1936. gadam un apmācīja vairākus tūkstošus dažādu tautību partijas, komjaunatnes un arodbiedrību darbinieku. Līdztekus Maskavā darbojās arī [[Austrumtautu Komunistiskā universitāte]] (''Коммунистический университет трудящихся Востока имени И. В. Сталина'', 1921–1938) ar [[Baku]], [[Irkutska]]s un [[Taškenta]]s filiālēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Savāda pasaule
 | oriģinālnos = ''Strange World''
 |      attēls = Strange-World-plakatsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Dons Holls]]
 |  producents = [[Rojs Konlijs]]
 |   scenārijs = [[Kvi Ngujens]]
 |     aktieri =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Jabuki Jangs Vaits]]
* [[Gabriela Juniona]]
* [[Lūsija Liu]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džekmens]]
 |   operators =
* [[Treisija Skota Bītija]]
* [[Braiens Līčs]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Sāra K. Reimers]]
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|11|15|''[[El Capitan Theatre]]''|2022|11|23|ASV, Latvija}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Strange World (2022) |url=https://www.classification.gov.au/titles/strange-world-2 |dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20221112012622/https://www.classification.gov.au/titles/strange-world-2 |archive-date=November 12, 2022 |access-date=November 11, 2022 |website=[[Australian Classification Board]]}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|135–180 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|73,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Strange World (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10298840/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Savāda pasaule"''' ({{val|en|Strange World}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] ASV [[datoranimācija]]s [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[piedzīvojumu filma]]. Filmas režisors ir [[Dons Holls]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Džeiks Jillenhols]], [[Deniss Kveids]], [[Jabuki Jangs Vaits]], [[Gabriela Juniona]] un [[Lūsija Liu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Strauta nēģis
|     platums = 240px
|        attēls = File:Sorgenti del Pescara 21 (RaBoe) (cropped).jpg
| att_nosaukums = Strauta nēģis (''Lampetra planeri'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Cyclostomata
|      klase_lv = Apaļmutnieki
|         kārta = Petromyzontiformes
|      kārta_lv = Nēģveidīgie
|        dzimta = Petromyzontidae
|     dzimta_lv = Nēģu dzimta
|         ģints = Lampetra
|      ģints_lv = Upes nēģi
|          suga = Lampetra planeri
|       suga_lv = Strauta nēģis
|      binomial = Lampetra planeri <small>([[Markus Elieser Bloch|Bloch]], 1784)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Strauta nēģis''' (''Lampetra planeri'') ir [[Latvija|Latvijā]] dzīvojošu, neparazītisku, nemigrējošu nēģu suga, kurai viss dzīves cikls notiek [[saldūdens]] baseinos. Sugu [[1784. gads|1784. gadā]] aprakstīja vācu naturālists un ihtiologs [[Markus Blohs]].

sentences:
{{Latvijas V ceļa infokaste
|numurs = 559
|nosaukums = Dricāni—Dricānu skola
|karte =
|leģenda =
|garums = 0,2
|ārpus_pilsētas = 0,2
|ceļš_pilsētā = 0
|segums = grants
|reģions = [[Latgale]]
|attēls =
|paraksts =
}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{V ceļš|557}}}}
{{Maršruta tabula/beigas}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pampāļu pagasts
| karte             = Pampāļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Pampāļi
| platība           = 122,24
| iedzīvotāji       = 813<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 813/ 122.24 round 1}}
| izveidots         = 1922
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Māra Plotniece |     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1944
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1967-1993),
[[Rīga]], Latvijas Vides aģentūra<ref name="meteo.lv">{{Cite web|url=https://www.meteo.lv/|title=Page redirect|website=www.meteo.lv}}</ref> (1993-2009)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Jauno tehnoloģiju ieviešana augu ģeogrāfijas izpētē un dabas aizsardzības administrēšanā
}}
'''Mg. biol. Māra Plotniece''', dzimusi '''Kope''' (1944) ir latviešu [[biologs|bioloģe]], [[botāniķis|botāniķe]]. Specializējusies augu taksonomijā, ģeogrāfijā un jauno tehnoloģiju ieviešanā datu apstrādei augu ģeogrāfijas izpētei un dabas aizsardzības administrēšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Maģiskais Maiks XXL
 | oriģinālnos = ''Magic Mike XXL''
 |      attēls = Magiskaismaiksxxl.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Gregorijs Džeikobss]]
 |  producents =
* [[Rīds Kerolains]]
* [[Čanings Teitums]]
* [[Niks Večslers]]
* Gregorijs Džeikobss
 |   scenārijs = Rīds Kerolains
 |     aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Džo Manganielo]]
* [[Ādams Rodrigezs]]
* [[Geibriels Iglesiass]]
* [[Embera Hērda]]
* [[Donalds Glovers]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|6|25|Losandželosa|2015|7|1|ASV|2015|7|24|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015|title=Magic Mike XXL|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200807095833/https://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|14,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike2.htm|title=Magic Mike XXL (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|122,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = "[[Maģiskais Maiks]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Maģiskais Maiks XXL"''' ({{val|en|Magic Mike XXL}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Gregorijs Džeikobss]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Mets Boumers]], [[Kevins Nešs]], [[Džo Manganielo]], [[Ādams Rodrigezs]], [[Geibriels Iglesiass]], [[Embera Hērda]], [[Donalds Glovers]], [[Endija Makdauela]], [[Elizabete Benksa]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|6|25||bez}} Losandželosā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Maģiskais Maiks]]".

sentences: '''Savstarpējā apmaināmība''' ir kāda kopsalikuma (konstrukcijas, [[iekārta]]s u.c.) elementu atbilstība noteiktiem parametru standartiem, kas nodrošina šī kopsalikuma pienācīgu darbību neatkarīgi no tā ražošanas un salikšanas vietas un laika, kā arī tiekot labotiem vai aizvietotiem tā elementiem. Apmaināmība attiecināma uz visiem parametriem, kas nodrošina konkrētā izstrādājuma ekspluatāciju, tie var būt ģeometriskie, mehāniskie, elektriskie, optiskie, hidrauliskie, pneimatiskie un citi parametri un to kombinācijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Tracheophyta
|           autors = [[Edmund Ware Sinnott|Sinnott]], 1935
|           attēls = Taro leaf underside, backlit by sun - edit.jpg
|    att_nosaukums = [[Kolokāzija]]s lapa
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Embryophyte
|   apakšvalsts_lv = Augstākie augi
|       nodalījums = Tracheophyta
|    nodalījums_lv = Vaskulārie augi
|       iedalījums =
* [[staipekņi]]
* [[paparžaugi]]
* [[kailsēkļi]]
* [[segsēkļi]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Šampēteris
|attels             =
|paraksts           = Tekstiluzņēmums "Rimako".
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,366 km²
|iedzivotaju_skaits = 4 886 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|8|22|32|43|44|53|56|63}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/sampeteris/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Heteroseksisms''' ir [[attieksme]]s, [[uzskats|uzskatu]] un [[diskriminācija]]s sistēma, veidota, lai aizstāvētu seksualitāti un attiecības starp pretējiem dzimumiem.<ref name="JungSmith">{{Grāmatas atsauce|last=Jung|first=Patricia Beattie|author2=Smith, Ralph F.|title=Heterosexism: An Ethical Challenge|url=https://archive.org/details/heterosexismethi0000jung|publisher=State University of New York Press|year=1993|isbn=0-7914-1696-8}} {{en ikona}}</ref> Tas iekļauj pieņēmumu, ka visi cilvēki ir [[heteroseksualitāte|heteroseksuāli]] vai ka attiecības starp pretējiem dzimumiem ir norma, kā arī to, ka heteroseksualitāte ir pārāka.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Ukraina|Ukrainā]]|Buga (nozīmju atdalīšana)|Buga}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dienvidbuga
| citvaloda         = uk
| oriģinālnosaukums = Південний Буг
| attēls            = South Bug Vinnitsa 2006 G1.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dienvidbuga [[Vinnica|Vinnicā]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Podolija|Podolijā]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{UKR}}
| garums            = 806
| iztekas_augstums  = 350
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 108
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 63 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=25 | sāk_gar_s=24 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=9 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=31 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
 | vietaskarte       = Ukraina#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}
'''Dienvidbuga''' ({{val-uk|Південний Буг}}) ir upe [[Ukraina|Ukrainā]]. Sākas [[Podolija|Podolijā]] ziemeļrietumos no [[Hmeļnicka]]s, ietek [[Melnā jūra|Melnās jūras]] [[Dņepras-Bugas limāns|Dņepras-Bugas limānā]]. Dienvidbuga ir piektā lielākā Ukrainas upe un lielākā upe, kas tek tikai Ukrainas teritorijā. Tek lielākoties pa [[mežastepe|mežastepju]] un [[stepe|stepju]] apgabaliem. Dienvidbuga ir slavena ar krācēm, jo upes tecējumā virspusē iznāk Ukrainas kristāliskais vairogs.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Aramiešu valoda
|nativename=ארמית ''Arāmît'', ܐܪܡܝܐ ''Ārāmāyâ''
|pronunciation={{IPA|/arɑmiθ/, /arɑmit/,<br /> /ɑrɑmɑjɑ/, /ɔrɔmɔjɔ/}}
|states=[[Irāna]], [[Irāka]], [[Izraēla]], [[Libāna]], [[Sīrija]], [[Turcija]]
|region=[[Tuvie Austrumi]]
|speakers=(skatīt atsevišķās valodas)
|familycolor=Afroaziātu
|fam1=[[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
|fam2=[[Semītu valodas|Semītu]]
|fam3=[[Rietumsemītu valodas|Rietumsemītu]]
|fam4=[[Centrālās semītu valodas|Centrālās semītu]]
|fam5=[[Ziemeļsemītu valodas|Ziemeļsemītu]]
|script=[[Aramiešu alfabēts]], [[sīriešu alfabēts]], [[ebreju alfabēts]], [[mandejiešu alfabēts]]
|iso2=
|lc1=arc|ld1=Imperiālā aramiešu|ll1=Oficiālā aramiešu valoda
|lc2=oar|ld2=Senaramiešu valoda
|lc3=aii|ld3=Asīriešu jaunaramiešu|ll3=Asīriešu jaunaramiešu valoda
|lc4=aij|ld4=Lišanidnošāna
|lc5=amw|ld5=Rietumjaunaramiešu|ll5=Rietumjaunaramiešu  valoda
|lc6=bhn|ld6=Bohtanas|ll6=Bohtanas jaunaramiešu valoda
|lc7=bjf|ld7=Barzanas jūdu|ll7=Barzanas jūdu jaunaramiešu valoda
|lc8=cld|ld8=Haldejiešu|ll8=Haldejiešu  jaunaramiešu valoda
|lc9=hrt|ld9=Herteviniešu|ll9=Herteviniešu valoda
|lc10=huy|ld10=Hulaula
|lc11=kqd|ld11=Sūrata|ll11=Kojsandžakas sūrata
|lc12=lhs|ld12=Mlahso valoda
|lc13=lsd|ld13=Lišanadeni
|lc14=mid|ld14=Jaunmandejiešu|ll14=Mandejiešu valoda
|lc15=myz|ld15=Klasiskā mandejiešu|ll15=Mandejiešu valoda
|lc16=sam|ld16=Samarijas aramiešu|ll16=Samarijas aramiešu valoda
|lc17=syc|ld17=Sīriešu (klasiskā)|ll17=Sīriešu valoda
|lc18=syn|ld18=Senaja
|lc19=tmr|ld19=Jūdu Bābeles|ll19=Jūdu Bābeles aramiešu valoda
|lc20=trg|ld20=Lišandidana
|lc21=tru|ld21=Turojo|ll21=Turojo valoda}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|teorētiķu, sociologu, politologu un vēsturnieku|Tarasovs|Tarasovs}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #FF0000
| nos             = HIFK
| logo            =
| pilns           = ''Helsingfors Idrottsföreningen Kamraterna''
| iesauka         = ''Tähtirinnat''
| pilsēta         = {{Vieta|Somija|Helsinki}}
| līga            = ''Ykkonen''
| sez             = 2022.
| poz             = {{decrease}} 12. vieta, [[Veikkausliiga]]
| dib             = 1897
| dib_mēn         =
| dib_dat         =
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = „Töölön Pallokenttä“ stadions
| ietilp          = 5000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Somija}} Kristofers Perets
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} Tūrs Todesens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|http://www.hifksoccer.fi/}}
| kit_alt1 =
| pattern_la1 =
| pattern_b1 =
| pattern_ra1 =
| leftarm1 = ff0000
| body1 = ff0000
| rightarm1 = ff0000
| shorts1 = ffffff
| socks1 = 000000
| pattern_la2 =
| pattern_b2 =
| pattern_ra2 =
| leftarm2 = ffffff
| body2 = ffffff
| rightarm2 = ffffff
| shorts2 = ffffff
| socks2 = ffffff
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              attēls =
Metāna struktūrformula un molekulas modelis
|     ķīmiskā formula = CH4
|             molmasa = 16,04
|             blīvums = 0,717
| kušanas temperatūra = 90,66 K (-182,49 °C)
|viršanas temperatūra = 111,55 K (-161,6 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons|Szkzaunes]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Elektronegativitāte''' ir [[atoms|atoma]] fundamentāla ķīmiska īpašība, kas kvantitatīvi raksturo [[molekula]]s sastāvā esoša atoma spēju piesaistīt [[elektrons|elektronus]]. Elektronegativitāti mēdz apzīmēt ar grieķu burtu '''χ'''. Elektronegativitāti izsaka kā vidējo aritmētisko no atoma [[jonizācijas enerģija]]s un [[elektrontieksme]]s.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Urbāns I
| vārds_orģ           = ''Urbanus I''
| attēls              = A portrait of Pope Saint Urban I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 17. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = [[222. gads|222]]. gads
| term_beigas         = [[230. gads|230]]. gads
| priekštecis         = [[Kaliksts I]]
| pēctecis            = [[Pontiāns]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|230|5|23}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences: Saskaņā ar vienādu figūru definīciju divus [[Trijstūris|trijstūrus]] sauc par vienādiem, ja tos var uzlikt vienu otram virsū un tie pilnīgi sakrīt.<ref name="Januma+Lude">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija pamatskolai 1. daļa|last1=Januma|first1=Silva|last2=Lude|first2=Inese|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-533-X|location=Rīga|pages=53. - 60}}</ref><ref name="Āboltiņa+Januma">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika. Ģeometrija katrai stundai. 7. klase|last1=Āboltiņa|first1=Baiba|last2=Januma|first2=Silva|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009|isbn=978-9984-40-763-0|location=Rīga|pages=144. - 148}}</ref><ref name="France+Lāce+Pickaine+Miķelsone">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika 7. klasei|last1=France|first1=Ilze|last2=Lāce|first2=Gunta|last3=Pickaine|first3=Ligita|last4=Miķelsone|first4=Anita|publisher=Lielvārds|year=2007|isbn=978-9984-11-251-0|location=Rīga|pages=208. - 210}}</ref><ref name="Andžāns+Falkenšteine+Grava">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija. 7. - 9. klasei. II Trijstūri|last1=Andžāns|first1=Agnis|last2=Falkenšteine|first2=Elīna|last3=Grava|first3=Alfrēds|publisher=Zvaigzne ABC|year=1995|isbn=9984-560-59-7|location=Rīga|pages=31. - 42}}</ref> To pieraksta <math> \vartriangle ABC = \vartriangle DMK </math> un tas nozīmē, ka trijstūri ABC un DMK ir vienādi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kumola struktūrformula

Kumola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = izopropilbenzols,
 2-fenilpropāns
|           CAS numurs = 98-82-8
|ķīmiskā formula=C6H5CH(CH3)2
|molmasa=120,19
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-96 °C
|viršanas temperatūra=152 °C
|        šķīdība ūdenī = zem 0,01%
}}
[[Kumols]] jeb '''izopropilbenzols''' (C6H5CH(CH3)2) ir [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisks ogļūdeņradis]] — [[benzols|benzola]] atvasinājums. Tas ir bezkrāsains, degtspējīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar asu smaku. Ūdenī praktiski nešķīst, labi jaucas ar [[etilspirts|spirtu]], [[ēteris|ēteri]], benzolu.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict    = Termopilu kauja
| partof      = [[grieķu—persiešu kari]]em
| image       = |caption=Kaujas vieta mūsdienās
| date        = 480. gada p.m.ē. 20. augusts<ref>{{cite book|last=Bradford|first=Ernle|title=Thermopylae: The Battle for the West|url=https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad|publisher=Da Capo Press|year=2004|isbn=0-306-81360-2|page=[https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad/page/162 162]}}</ref> vai 8.–10. septembris<ref>{{cite book|last=Greswell|first=Edward|authorlink=Edward Greswell|title=Origines kalendariæ Hellenicæ|url=http://archive.org/details/origineskalenda04gresgoog|publisher= E. Duychinck, Collin & co| year=1827|page=374}}</ref>
| place       = [[Termopilas]], Grieķija
| result      = Persiešu uzvara
| territory   = Persieši guva kontroli pār [[Boeotija|Boeotiju]]
| combatant1  = Grieķu pilsētvalstis
| combatant2  = Persiešu impērija
| commander1  = [[Leonids I]]{{KIA}}
[[Demofils]]{{KIA}}
| commander2  = [[Kserkss I]]
[[Mardonijs]]
[[Hidarns]]
| strength1   = Kopā
20 000 (mūsdienu aprēķins)<ref>{{cite web|url=http://www.bbc.co.uk/programmes/p004y278|title=BBC Radio 4 - In Our Time, Thermopylae|work=BBC|accessdate=26 November 2014}}</ref>
| strength2 = 70 000–300 000 (mūsdienu aprēķins)
| casualties1 = 4000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.25 VIII, 25]</ref>
| casualties2 = apmēram 20 000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.24 VIII, 24]</ref>
}}
'''Termopilu kauja''' bija militārs konflikts trīs dienu garumā starp grieķu un persiešu karaspēku [[grieķu—persiešu kari|grieķu—persiešu karu]] laikā. Grieķu polisas vadīja [[Sparta]]s valdnieks [[Leonids I]], savukārt persiešus — [[Kserkss I]]. Kauja notika vienā laikā ar [[Artemisijas kauja|Artemisijas jūras kauju]] 480. gada augustā vai septembrī p.m.ē. [[Termopilas|Termopilu]] kalnu pārejā.

sentences: '''UNIX laiks''' jeb '''POSIX laiks''' ir [[laiks|laika]] pieraksta sistēma, kura sākotnēji tika ieviesta [[UNIX]] [[operētājsistēma|operētājsistēmās]], bet to plaši izmanto arī citās datorsistēmās. Šajā sistēmā laiks tiek skaitīts [[sekunde|sekundēs]], kas pagājušas kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} [[pusnakts]] pēc [[UTC]], kas tiek uzskatīts par UNIX epohas (''Unix Epoch'') sākumu. Tā kā šajā formātā netiek iekļautas [[koordinācijas sekunde]]s (piem., 1998. gada 31. decembra plkst. 23.59.60), tad tas nav precīzs UTC laika attēlojums. UNIX sistēmās pašreizējo UNIX laika vērtību parasti var uzzināt ar komandrindas komandu {{code|date +%s}}.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2456''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2456''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2457]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2449]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2457]]''
}}
'''''Kosmos-2456''''' (''Космос-2456'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 730. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 1.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}

sentences:
konfigurācija it kā izvēršas uz otru pusi]]
'''Valdena apgriezenība''' ir optiski aktīvas [[molekula]]s [[hiralitāte|hirālā]] centra inversija noteiktas [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskas reakcijas]] laikā. Piemēram, pēc SN2 mehānisma noritošas [[nukleofilā aizvietošana|nukleofilās aizvietošanas]] laikā notiek ''sp3'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizētā]] [[ogleklis|oglekļa]] atoma konfigurācijas apvēršana. Iegūtajam savienojumam [[optiskā griešana|optiskās griešanas]] leņķis ir pretējs iepriekšējam.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vandžas grēda
|attēls                 = Vanj gas station.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =33 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =1 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 85
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Visokijjazgulems]]
|augstums               = 5588
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Vandžas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ванҷ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|748|Vančas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 85 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā no [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]s līdz [[Pandža]]s upei starp [[Vandža (upe)|Vandžas]] ieleju ziemeļos un [[Jazgulema]]s ieleju dienvidos. Veidota no granītiem, smilšakmeņiem, konglomerātiem; nogāzes stāvas, ar dziļām aizām. Augstums virs 5000 m; virs 4000 m kore klāta ar ledājiem, to kopējā platība ap 164 km².

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Commerzbank}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Commerzbank'' tornis
|alternat nosaukums     = ''Commerzbank Tower''
|attēls                 = Frankfurt Am Main-Commerzbank Tower vom Rathenauplatz-20100808.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = 50| latm = 06| lats = 38| latNS =N
|longd = 8| longm = 40| longs = 27| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1994
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = 1997
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji
|antena spice           = 300,1
|jumts                  = 258,7
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 56
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 109 200
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = ''[[Commerzbank]]''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''''Commerzbank'' tornis''' ({{val|en|Commerzbank Tower}}) ir debesskrāpis, kas atrodas [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē pie Mainas]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa pamatakmens tika ielikts 1994. gadā, bet būvniecība pabeigta 1997. gadā. Būvniecība izmaksāja ap 600 miljoniem [[Vācijas marka|Vācijas marku]]. Tornis atrodas Frankfurtes biznesa rajonā. Tornis ir būvēts Vācijas bankas [[Commerzbank]] vajadzībām un tajā ir izvietota bankas galvenā mītnes vieta.

sentences:
{{koordinātas+}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Rīgas pilsētas Dzemdību nams
| org/group           =
| image               = Miera 45 (2).jpg
| alt                 =
| image_size          = 275px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd= 56.9670167 | latm= | lats= | latNS=N
| longd=24.1337663 | longm= | longss= | longEW=E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Miera iela 45|3s=Miera iela (Rīga)}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1947
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.dzemdibu-nams.lv}}
| other_links         =
}}
'''Rīgas pilsētas Dzemdību nams''' ir medicīnas iestāde, [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]. Tā atrodas [[Miera iela (Rīga)|Miera ielā 45]], [[Rīga|Rīgā]]. Dzemdību nams dibināts 1947. gadā kā '''Rīgas pilsētas 1. dzemdību nams''', 2000. gadā tika iegūts pašreizējais nosaukums.<ref name="lat">{{LAT e|2|239}}</ref>

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Tīks
|     vārds_orig = Ludwig Tieck
|         attēls = Ludwig Tieck.jpg
|     att_izmērs = 210px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta = [[Berlīne]] - [[Jēna]] - [[Cībingene]] - [[Drēzdene]] - [[Jēna]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =[[Pedro Kalderons]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]], [[Erlangenes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Ludvigs Tīks''' ({{val-de|Johann Ludwig Tieck}}, dzimis {{dat|1773|04|28}}, miris {{dat|1853|04|28}}) bija [[vācieši|vācu]] dzejnieks, tulks, rakstnieks un literatūrkritiķis. Viens no vācu [[romantisms|romantisma]] pamatlicējiem XVIII beigās - XIX gadsimta sākumā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Štūbajas Alpi
|attēls                 = A_magnificent_view_at_the_Schrankogel_3497_m_just_before_we_reached_Vordere_Sulztalalm_1900_m_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šrankogels
| map = Karte Stubaier Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.083333 | latNS  = N
| longd = 11.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cukerhitls]]
|augstums               = 3 507
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas cilvēki]]
[[Kategorija:Horvāti]]

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences: '''Knābis''' (''rostrum'') ir [[putni]]em raksturīgs [[orgāns]], kuru veido pagarināti bezzobaini [[žoklis|žokļi]], kas klāti ar [[ragviela]]s apvalku (ramfotēku). Putnu [[augšžokļa kauls|augšžokli]] sauc par augšknābi, bet [[apakšžoklis|apakšžokli]] — par apakšknābi. Augšknābja pamatne daudziem putniem pārklāta ar [[vaskādiņa|vaskādiņu]]. Putniem, kuriem nav vaskādiņas, ramfotēka pakāpeniski sabiezinās un pāriet galvas pieres daļas ādā. Putnu [[embrijs|embrijiem]] uz virsknābja mēdz veidoties speciāls izaugums — [[olas zobs]].

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences: '''Aisbergs''' ({{val|de|Eisberg}} — 'ledus kalns') jeb '''leduskalns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=leduskalns |title= Leduskalns |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 29. jūlijā }}{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] dreifējošs, no [[ledājs|ledājiem]] (parasti [[šelfs|šelfa]] ledājiem) atdalījies [[ledus]] gabals ar ļoti lielu [[masa|masu]], no segledāja ([[Ledus vairogs|ledusvairoga]]) atšķēlies un okeānā iekritis milzīgs ledus blāķis.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''Ketoni''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiskie savienojumi]], kas satur [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]], kas saistīta ar diviem ogļūdeņraža atlikumiem. Karbonilgrupu, kurai abās pusēs ir organiskie radikāļi, dažreiz sauc par '''ketogrupu'''. Ketonus kopā ar [[aldehīdi]]em pieskaita pie karbonilsavienojumiem. Ketoni ir relatīvi stabili savienojumi. Visplašāk pazīstamais ketons - [[acetons]] (dimetilketons) - ir arī visvienkāršākais ketons. Savienojumus, kuros ir vairākas ketogrupas, sauc par '''poliketoniem''', no tiem nozīmīgākie ir '''beta-diketoni''' (starp ketogrupām atrodas viens oglekļa atoms).

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džūljans Asānžs
|     vārds_orig = ''Julian Assange''
|         attēls = Julian Assange August 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Asānžs 2014. gadā
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Taunsvila]], [[Austrālija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austrālija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Daniels Asānžs<ref>{{Tīmekļa atsauce | first = Nick | last = Johns-Wickberg | date = 17 September 2010 | title = Daniel Assange: I never thought WikiLeaks would succeed | url = http://www.crikey.com.au/2010/09/17/daniel-assange-i-never-thought-wikileaks-would-succeed/ | work = [[Crikey]]}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džūljans Pols Asānžs''' ({{val|en|Julian Paul Assange}}; izrunā: {{IPA|əˈsɑːnʒ}}; dzimis {{dat|1971|7|3}}) ir austrāliešu [[žurnālists]],<ref name="tcij">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | title = Julian Assange | publisher = [[Centre for investigative journalism]] | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120421030036/http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | archivedate = {{dat|2012|04|21||bez}} }}</ref><ref name="amnestyint">{{Tīmekļa atsauce | url = http://amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | title = Amnesty announces Media Awards 2009 winners | publisher = [[Amnesty International]] | date = 2 June 2009 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://archive.today/20120530055214/amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | archivedate = {{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref><ref name="massie">{{Tīmekļa atsauce | author = Alex Massie | url = http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | title = Yes, Julian Assange Is A Journalist | publisher = The Spectator | date = 2 November 2010 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101209084558/http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | archivedate = {{dat|2010|12|09||bez}} }}</ref> izdevējs<ref name="Forbes">{{Tīmekļa atsauce | last = Greenberg | first = Andy | url = http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | title = An Interview With WikiLeaks’ Julian Assange — Andy Greenberg – The Firewall | publisher = Blogs.forbes.com | date =  | accessdate = 1 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101211165856/http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | archivedate = {{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref><ref name = "harrell">{{Ziņu atsauce | last = Harrell | first = Eben | url = http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html | title = Defending the Leaks: Q&A with WikiLeaks' Julian Assange | publisher = TIME | date = 27 July 2010 | accessdate = 1 December 2010 | archive-date = {{dat|2010|12|11||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html |date={{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref> un interneta aktīvists. Viņš visplašāk ir zināms kā anonīmās informācijas nopludināšanas interneta vietnes ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis. Pirms tam viņš strādājis par datorsistēmu programmētāju.<ref name="timesonline">
{{Ziņu atsauce | title = Profile: Julian Assange, the man behind Wikileaks | url = http://technology.timesonline.co.uk/tol/news/tech_and_web/the_web/article7094231.ece | work = The Sunday Times|location=UK | date = 11 April 2010 | accessdate = 29 June 2010
}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Fantastiskā sieviete
|    oriģinālnos = ''Una mujer fantástica''
|         attēls = A Fantastic Woman.png
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Sebastjans Lelio]]
|     producents =
* Huans de Dios Larains
* [[Pablo Larrains]]
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
|      scenārijs =
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
| galvenajās lomās         =
* [[Daniela Vega]]
* [[Fransiko Rejes]]
|         mūzika = [[Metjū Herberts]]
|      operators = Benhamins Ečasareta
|        montāža =
|        studija =
* ''Fabula''
* ''Komplizen Film''
|    izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''<ref name="Sony">{{Tīmekļa atsauce|url=http://deadline.com/2017/02/a-fantastic-woman-berlin-deal-sony-pictures-classics-1201907101/|title=Sony Classics Picks Up Berlin Competition Pic ‘A Fantastic Woman’|last=Hipes|first=Patrick|website=[[Deadline Hollywood]]|publisher=[[Penske Business Media]]|date=9 February 2017|accessdate=10 February 2017}}</ref>
|       izdošana = {{Filmas datums|2017|2|12|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2017|4|6|Čīle}}
|         ilgums = 104 minūtes
|         valsts =
* {{CHI}}
* {{DEU}}
* {{ESP}}
* {{USA}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |work=[[LUMIERE]] |title=Una mujer fantástica |url=http://lumiere.obs.coe.int/web/film_info/?id=72670 |accessdate=8 March 2018 |publisher=[[European Audiovisual Observatory]]}}</ref>
|         valoda = spāņu
|        budžets =
|       ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|title=Una Mujer Fantástica (A Fantastic Woman)|website=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]]|accessdate=24 March 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170916053008/http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|archivedate={{dat|2017|09|16||bez}}}}</ref><ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movie/mujer-fantastica-Una-(Chile)#tab=summary|title=Una Mujer Fantástica|website=[[The Numbers]]|publisher=Nash Information Services|accessdate=10 November 2017}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Fantastiskā sieviete"''' ({{val|es|Una mujer fantástica}}) ir 2017. gada čīliešu [[drāma (kino un TV)|drāmas filma]]. Filmas režisors ir [[Sebastjans Lelio]], scenārija autori ir Lelio un Gonsalo Maza,<ref name="SD">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.screendaily.com/news/production/a-fantastic-woman-wraps-shoot/5101226.article |title='A Fantastic Woman' wraps shoot |accessdate=15 December 2016 |work=Screen Daily |publisher=[[Screen International]] |first=Jeremy |last=Kay |date=8 March 2016}}</ref> producenti Huans de Dios un [[Pablo Larrains]]. Galvenās lomas atveido [[Daniela Vega]] un [[Fransiko Rejes]]. Filma tika izvirzīta [[Zelta lācis|Zelta lāča]] balvai [[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|67. Berlīnes starptautiskā kinofestivāla]] galvenajā filmu skatē.<ref name="Berlin">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html|title=Aki Kaurismäki, Oren Moverman, Agnieszka Holland, Andres Veiel, and Sally Potter – First Films for the Competition of the Berlinale 2017|publisher=[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlin International Film Festival]]|date=15 December 2016|accessdate=15 December 2016|author=Press Office|work=Annual Archives: 2017|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628044315/https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html}}</ref> [[Čīle]] filmu izvirzīja [[90. Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvai]] nominācijā [[Labākā starptautiskā spēlfilma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākā filma svešvalodā"]],<ref name="Premios Óscar Latinos">{{Tīmekļa atsauce |url=https://premiososcarlatinos.wordpress.com/2017/09/12/los-latinos-al-oscar-2018-chile/ |title=Los latinos al Óscar 2018: Chile |author=Bacherbas |work=Premios Óscar Latinos |date=11 September 2017 |accessdate=11 September 2017}}</ref> ko arī saņēma.<ref name="Nom90th">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/news/entertainment-arts-42788267 |title=Oscars 2018: The list of nominees in full |work=[[BBC News]] |publisher=[[BBC]] |date=23 January 2018 |accessdate=23 January 2018}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = Knuts Skujenieks 2012.jpg
| vārds = Knuts Skujenieks
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 25
| m_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = kopš 1950
| žanri = dzeja, atdzeja, kritika
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas Balva literatūrā|Baltijas Asamblejas Balva]] (2008)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ēģiptes princis
| attēls                   = Prince of egypt ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Prince of Egypt''
| žanrs                    = animācijas filma, drāma, muzikāla filma
| režisors                 =
* [[Brenda Čepmena]]
* [[Saimons Velss]]
* [[Stīvs Hikners]]
| producents               =
* [[Sandra Rabinsa]]
* [[Penija Finkelmana Foksa]]
| scenārija autors         =
* [[Filips Lazebniks]]
* [[Nikolass Mejers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vels Kilmers]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Helēna Mirena]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Stīvens Švarcs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1998|12|16|Pirmizrāde|1998|12|18|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/prince-egypt-1998|title=The Prince of Egypt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princeofegypt.htm|title=The Prince of Egypt|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|218,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Saltstraumena''' ({{val-no|Saltstraumen}}) ir [[plūdmaiņas|plūdmaiņu]] radīta [[straume]] [[Norvēģija]]s ziemeļos, ap 10 km uz dienvidaustrumiem no [[Būdē]], kas veidojas 3 km garā un 150 m platā [[jūras šaurums|šaurumā]] starp Saltenfjordu, Šestardfjordu un [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]].

sentences:
[[Kategorija:Mozambika]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Mozambika]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Mozambika]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Batman: The Brave and the Bold''
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                = [[piedzīvojumu filma]]
| format               =
| creator              =
| developer            = * [[Džeimss Takers]]
* [[Maikls Dželeniks]]
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             = * [[Dīdrihs Baders]]
* [[Korijs Bērtons]]
* [[Džons Dimadžo]]
* [[Vils Freidls]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Džeimss Arnolds Teilors]]
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer = [[Endijs Stormers]]
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{USA}}
| language             = [[Angļu valoda|angļu]]
| num_seasons          = 3
| num_episodes         = 65
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              = 22 minūtes
| company              =
| distributor          =
| channel              = ''[[Cartoon Network]]''
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{Dat|2008|11|14|N|bez}}
| last_aired           = {{Dat|2011|11|18|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}

sentences:
{{Pašgājējartilērijas infokaste
|      nosaukums=TKS-D
|        attēls=TKS-D (02).jpg
|    virsraksts=
|        valsts={{POL}}
|         kgads={{1936. gads}}
|      razosana=1936 — 1937
|      daudzums=2
|     brunojuma={{POL}}
|       apkalpe= 4 clv.
|        garums= 2,85 m (3,26 m ar lielgabalu)
|       platums= 1,8 m
|      augstums= 1,24 m
|          masa= 3,1 t
|        bruņas= 4-6 mm
|     primārais= [[37 mm Bofors prettanku lielgabals|37 mm prettanku lielgabals wz. 36]]
|   sekundārais=
|       dzinējs=Polski Fiat 122B
| dzinēja_jauda= 62,5 zs (46 kW)
|ātrums_uz ceļa= 42 km/h
| zs_koeficents= 14,8 zs/t
|maks. attālums= 220 km
}}
'''TKS-D''' ({{val-pl|czolgowa laweta dzialka piechoty Bofors 37 mm}}) tulkojumā ''37 mm Bofors kājnieku lielgabala tanka lafete'' - [[Polija]]s [[tankete]]-[[pašgājējartilērija]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zaha Hadīda
|     vārds_orig = ''Zaha Hadid''/{{ara|زها حديد}}
|         attēls = Zaha Hadid in Heydar Aliyev Cultural center in Baku nov 2013.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Bagdāde]], [[Irākas Karaliste]]<br />({{IRQ}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Maiami}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[irākieši|irākiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekte
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Starr_070313-5645_Trifolium_repens.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trifolium repens|Ložņu āboliņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Trifolium
|         ģints_lv =Āboliņi
|             suga =T. repens
|          suga_lv =Ložņu āboliņš
|         binomial =Trifolium repens L.
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ērgļu evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ērgļu luterāņu baznīca pirms Pirmā pasaules kara.jpg
| image_size            =
| caption               = Ērgļu luterāņu baznīca pirms Pirmā pasaules kara
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ērgļu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.899109 | latNS  = N
| longd = 25.642814 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļu pagasts|Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1864. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, atsauču stils}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Uzņēmuma konkurences priekšrocības''' ir tādas priekšrocības, kādas ir [[uzņēmums|uzņēmumam]] pār savu konkurentu vai konkurentu grupu noteiktā [[tirgus|tirgū]], stratēģiskājā grupā vai [[nozare|nozarē]].<ref>Kay, John, Foundations of corporate success: how business strategies add value. — Oxford: Oxford University Press, 1995, - 127.lpp.</ref>
[[Teorija|Teorijā]] tiek analizēti dažādi [[modelis|modeļi]], ar kuru palīdzību var iegūt [[Biznesa klastera struktūra|konkurences priekšrocības]].
Viens no vienkāršākajiem modeļiem, kuru izstrādājis [https://web.archive.org/web/20060615194507/http://www.kohmae.com/profile/index_e.html K.Omeijs] ''(Ohmae, K.)'', pamatojas uz trīspusējiem sakariem starp uzņēmumu, tās [[klients|klientiem]] un [[konkurents|konkurentiem]] — „3C modelis”. K.Omeijs ''(Ohmae, K.)''uzsver, ka [[biznesa stratēģijas]] veidošanas pamatā jāvērš uzmanība uz trijiem galvenajiem spēlētājiem: [[pircējs|pircēju]]; konkurentu; uzņēmumu un, integrējot visus trīs „C” stratēģiskā trijstūrī, var rasties ilgspējīgas konkurences priekšrocības.<ref>Ohmae, Kenichi, The mind of the strategist: the art of Japanese business. — New York: McGraw-Hill, 1982, - 56 lpp.</ref>
Saskaņā ar angļu [[ekonomists|ekonomista]] Dž. Keja ''(Kay, J.)'' uzskatiem konkurences priekšrocības ir atkarīgas no īpaša potenciāla radīšanas un izmantošanas. Dž.Kejs ''(Kay, J.)'' izšķir trīs uzņēmuma īpaša potenciāla tipus:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia nicolai
| attēls = Strelitzia nicolai 3.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Regel & Körn.
| suga = Strelitzia nicolai
| suga_lv = Nikola strelīcija
}}'''Nikola strelīcija''' (''Strelitzia nicolai'') ir strelīciju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Zimbabve]]s austrumiem līdz [[Kvazulu-Natāla]]s un [[Botsvāna]]s austrumiem. Augs aug galvenokārt [[Subtropu josla|subtropu]] biomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798185-1|title=Strelitzia nicolai Regel & Körn. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences: Ar '''virsbūvēm''' saprot slēgtas telpas uz virsējā klāja, kuras iet no borta līdz bortam, vai arī to gareniskās sienas atrodas ne vairāk kā 4% kuģa platuma attālumā no jebkura tā borta. Ja slēgtā telpa neatbilst šīm prasībām un tās sienās atrodas durvis, iluminatori vai citi izgriezumi, tad to sauc par izbūvi (telpu). Izbūves uzstāda kā uz virsējā [[klājs|klāja]] tā arī uz virsbūves klāja. Virsbūves un izbūves piedalās kuģa kopējā liecē. Bez tam tās uzņem arī vietējās slodzes, no viļņu triecieniem, [[vējš|vēja]] spiediena, inerces spēkus no kuģa šūpošanās u.c.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edvards Luiss Džeimss Berneiss
 |    vārds_orig = ''Edward Louis James Bernays''
 |        attēls = Edward Bernays cropped.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1891
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 22
 |      dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1995
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Kembridža}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[Sabiedriskās attiecības]], reklāma
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Edvards Luiss Džeimss Berneiss''' ({{val|en|Edward Louis James Bernays}}; dzimis {{dat|1891|11|22}}, miris {{dat|1995|3|9}}) bija viens no [[sabiedriskās attiecības|sabiedrisko attiecību]] jomas pamatlicējiem, viņa nekrologā dēvēts arī kā „sabiedrisko attiecību tēvs”.<ref name="'Father of Public Relations'">{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays, 'Father of Public Relations' And Leader in Opinion Making, Dies at 103|url=http://www.nytimes.com/books/98/08/16/specials/bernays-obit.html|website=http://www.nytimes.com|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|ref=1}}</ref> Viena no E. Berneisa zināmākajām kampaņām ir 1929. gada centieni veicināt sieviešu smēķēšanu, pozicionējot cigaretes kā feministu kustības „Brīvības lāpas” ({{val|en|Torches of Freedom}}). Viņš ir vairāku grāmatu autors, tajā skaitā "Sabiedriskās domas kristalizācija" ({{val|en|Crystallizing Public Opinion}})<ref>Bernays, Edward (1923). Crystallizing Public Opinion. Ig Publishing. {{ISBN|193543926X}}.</ref> un "Propaganda",<ref>.Bernays, Edward (1928). Propaganda. Ig Publishing. {{ISBN|0970312598}}.</ref> kas ir vienas no pirmajām grāmatām sabiedrisko attiecību jomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays: Father and Philosopher of Public Relations|url=https://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|archive-date={{dat|2015|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151104202202/http://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Victims of murder|Slepkavību upuri}}

sentences: Šis ir '''pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums'''.

sentences: '''Peders''' ir cilvēka [[uzvārds]]. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Militārās konstrukcijas infokaste
|name            = Mažino līnija
|native_name     = {{lang|fr|Ligne Maginot}}
|location        = Austrum Francija
|image           = File:Maginot line 1.jpg
|image_size      = 300px
|caption         = Ieeja [[Ouvrage Schoenenbourg]] bunkurā, Mažino līnijā [[Elzasa|Elzasā]]
|alt             =
|image_map       = CarteLigneMaginot.png
|map_size        =
|map_alt         =
|map_caption     =
|type            = Aizsardzības līnija
|coordinates     =
|code            =
|built           = 1929–1938. gadi
|builder         = [[Pols Painlevī]], Pulkvedis Triko
* Nosaukta [[Andrē Mažino]] vārdā
|materials       = Betons, tērauds, dzelzs
|height          =
|used            = 1935.–1969. gadi
|demolished      =
|condition       =Lielākoties neskarta, pateicoties Francijas valdības saglabāšanai
|ownership       =
|open_to_public  = Atsevišķi līnijas posmi
|controlledby    = [[Francijas armija]]
|garrison        =
|current_commander=
|commanders       =
|occupants        =
|battles          = [[Otrais pasaules karš]]
* [[Kauja par Franciju]] (1940)
* [[Operācija Ziemeļvējš]] (1945)
|events           =
|image2           =
|caption2         =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Vaide van Nīkerks
 |      vārds_orig = ''Wayde van Niekerk''
 |          attēls = Wayde van Niekerk 080817 London 2017ceopped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Vaide van Nīkerks 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Dienvidāfrika|Keiptauna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RSA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]], [[400 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 43,03 s [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]]
 |           PR1_d = [[400 metri]]
 |             PR2 = 19,94 s
 |           PR2_d = [[200 metri]]
 |             PR3 = 9,98 s
 |           PR3_d = [[100 metri]]
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2012|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=400 m}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|400 m}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leita
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Leitha
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Lajta
| attēls            = Leitha_Kleinwolkersdorf.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leita pie Kleinvolkersdorfas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Lancenkirhene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Mošonas Donava]])
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=17 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=17 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 120,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 10
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = Zaporižjas Armijas hetmanis
|body            =
|nativename      = <small>''Гетьман Війська Запорозького''</small>
|insignia        = Flag_of_the_Cossack_Hetmanat.svg
|insigniasize    = 165px
|insigniacaption = Valsts karogs
|department      =
|image           =
|alt             =
|incumbent       =
|incumbentsince  =
|style           = [[Hetmanis]] un [[valsts galva]]
|residence       =
|nominator       =
|nominatorpost   =
|appointer       = Kazaku rada
|appointerpost   =
|termlength      =
|inaugural       =
|formation       = 1648. gada 26. janvārī
|first           = [[Bohdans Hmeļnickis]]
|last            = [[Kirilo Rozumovskis]]
|abolished       = 1764. gada 17. novembrī
|succession      =
|deputy          =
|salary          =
|website         =
}}
'''Zaporižjas Armijas hetmanis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Гетьман Війська Запорозького'', [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Cosaccorum Zaporoviesium Supremus Belli Dux'') bija [[Hetmanāts|Kazaku Hetmanāta]] [[valsts galva]] mūsdienu [[Ukraina]]s teritorijā. [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] senāts amatu likvidēja 1764. gadā.

sentences: '''Agroķīmija''' ir [[zinātne]] par [[ķīmija]]s izmantošanu [[Lauksaimniecība|lauksaimniecībā]]<ref name="LPE">{{LPE|1|84}}</ref> ar praktisko mērķi palielināt [[raža]]s un uzlabot to kvalitāti.

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Kolumbija (nozīmju atdalīšana)|Kolumbija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Colombia''{{spaces|2}}{{es ikona}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kolumbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Colombia
|               karoga_attēls = Flag of Colombia.svg
|            karoga_nosaukums = Kolumbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Colombia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kolumbijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "Libertad y Orden"{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Brīvība un kārtība"
|                valsts_himna = "[[Oh, Gloria Inmarcesible!]]"{{spaces|2}}{{es ikona}}
|               kartes_attēls = LocationColombia.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bogota]]
|latd=4 |latm=39 |latNS=N |longd=74 |longm=3 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Bogota]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|          regional_languages = [[angļu valoda]]
[[portugāļu valoda]]
66 citas valodas<ref>https://web.archive.org/web/20131216191247/http://www.ambafrance-co.org/Jon-Landaburu-Especialista-de-las</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kolumbijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gustavo Petro]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kolumbijas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Fransija Markesa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Kolumbijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1810|7|20}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1819|8|7}}
|                 platība_km2 = 1 141 748
|               platība_rangs = 26.
|              procenti_ūdens = 8,8
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 44 087 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 29.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 40
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 161.
|                     IKP_PPP = $337,286 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 29.
|          IKP_PPP_per_capita = $6724
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 81.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.791
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 75.
|                        Gini = 52
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kolumbijas peso]]
|                valūtas_kods = COP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.co]]
|              tālsarunu_kods = 57
|                iso_kods_num = 170
|              iso_kods_alfa2 = CO
|              iso_kods_alfa3 = COL
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca
Attēls ņemts no vietnes:http://foto.eks.lv/baznicas/mezvidi/imagepages/image4.html
Attēls izmantots ar autora Jura Burmistra atļauju.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo|jānoformē atsauces kā nākas}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jons Meks
| vārds_orig = ''Jonas Mekas''
| attēls = Jonas_Mekas.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1922
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 24
| dz_vieta = Birži, [[Lietuva]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2019
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 23
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[dzejnieks]]
| darbības_gadi = 1944-2019
| paraksts = Jonas-Mekas-signature-2009.png
| piezīmes =
| kategorijas = n
}}

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences: '''Rietumkrasts''' ({{val-ar|الضفة الغربية}}, ''aḍ-Ḍiffā l-Ġarbīya'', {{val-he|הגדה המערבית}}, ''HaGadah HaMa'aravit'') jeb '''Jordānas Rietumkrasts''' ir teritorija [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Par Rietumkrastu to sauc tāpēc, ka tā atrodas uz rietumiem no [[Jordāna]]s upes. 1948. gadā, [[Izraēlas neatkarības karš|Izraēlas neatkarības kara]] laikā, Rietumkrastu anektēja [[Jordānija]]. Tā atradās Jordānijas pakļautībā līdz 1967. gadam, kad [[Sešu dienu karš|Sešu dienu karā]] teritoriju pārņēma [[Izraēla]]. Mūsdienās Rietumkrasts un [[Gazas josla]] veido [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]].

sentences: '''Manevru lokomotīve''' ir [[lokomotīve]], kas paredzēta manevru darbu veikšanai [[dzelzceļa stacija|staciju]] teritorijās, pievedceļos, [[vagons|vagonu]] padošanai uz iekraušanas/izkraušanas vietām, ceļu remontos, vagonu pārvietošanai no viena stacijas parka uz citu, kā arī sastāvu formēšanai vai to izformēšanai.

sentences: '''Olīvas''', arī '''olīves''', ir [[olīvkoki|olīvkoku]] augļi. Ēšanai izmantojamās olīvas iegūst no [[olīvkoks|Eiropas olīvkoka]]. Olīvas vēsturiski plaši ieguva [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Anatolija|Anatolijā]], bet mūsdienās tās novāc arī citos pasaules reģionos. Joprojām visvairāk olīvu iegūst [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. 2017. gadā visvairāk olīvu tika ievākts [[Spānija|Spānijā]].<ref name="FAOSTAT"/> Nākamās lielākās valstis pēc novākto olīvu daudzuma bija [[Grieķija]], [[Itālija]], [[Turcija]], [[Maroka]], [[Ēģipte]], [[Tunisija]], [[Portugāle]] un [[Sīrija]].<ref name="FAOSTAT">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.fao.org/faostat/en/#data/QC/visualize | title= FAOSTAT | accessdate= 2019. gada 12. martā | language=en}}</ref> No olīvām iegūst [[olīveļļa|olīveļļu]], vai arī tās uzturā tiek lietotas svaigā veidā — olīvas tiek lietotas gan kā uzkodas, gan kā piedeva citiem ēdieniem.

sentences: '''Bērnu diena''' ir [[bērns|bērniem]] veltīta diena, kas globāli tiek atzīmēta dažādās valstīs dažādos datumos. 1856. gadā angļu mācītājs Čārlzs Leonards (''Charles Leonard'') ierosināja šādu dienu atzīmēt [[jūnijs|jūnija]] otrajā svētdienā. Šajā dienā katru gadu Leonards turpmāk novadīja tieši bērniem veltītu dievkalpojumu.

sentences: '''10. novembris''' ir gada 314. diena (315. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 51 diena.

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Melburna kalns
| Photo                = MountMelbourne.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = right
| latd=74 |latm=21 |lats= |latNS=S
| longd=164 |longm=42 |longs= |longEW=E
| Augstums         = 2732
| Atrašanās vieta  = [[Viktorijas Zeme]]
| Kalnu grēda      = [[Transantarktīdas kalni]]
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = Stratovulkāns
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    = 1750 ± 100
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}
'''Melburna kalns''' ({{val|en|Mount Melbourne}}) ir masīvs [[stratovulkāns]] [[Transantarktīdas kalni|Transantarktīdas kalnu]] grēdā [[Viktorijas Zeme|Viktorijas Zemē]]. Atklājis britu polārpētnieks [[Džeimss Ross]] 1841. gadā un nosaucis tā laika [[Lielbritānija]]s premjerministra [[Lords Melburns|Lorda Melburna]] vārdā.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=115:3:1658904372961135::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:9818%2CMelbourne%2C%20Mount Antarctica feature detail]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vaiga sviedros
| operators =
| attēls = PainGain poster lv.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Maikls Bejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Entonijs Mekijs]]
* [[Tonijs Šelhubs]]
* [[Eds Heriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pain & Gain''
| studija = ''De Line Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|4|11}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315538433/|title=
Pain & Gain |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vaiga sviedros"''' ({{Val|en|Pain & Gain}}) ir 2013. gada ASV spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dveins Džonsons]], [[Entonijs Mekijs]], [[Tonijs Šelhubs]] un [[Eds Heriss]].

sentences: '''Parazītiskie augi''' ir tādi [[augi]], kas ir pielāgojušies baroties [[heterotrofs|heterotrofi]], t.i., tie kādu daļu vai pat visas dzīvības procesiem nepieciešamās vielas saņem no cita auga.<ref name="Nickrent">Nickrent D. L., Musselman L. J. 2004. Introduction to Parasitic Flowering Plants. – APS Education Center – American Phytopathological Society: web publication. DOI: 10.1094/PHI-I-2004-0330-01.</ref> Principā visi parazītiskie augi ir [[ziedaugi]] (''Angiospermae''); ir zināms tikai viens parazītisks [[kailsēkļi|kailsēklis]] (''Gymnospermae'') – ''[[Parasitaxus ustus]]''.<ref name="Lambers">Lambers H., Chapin F. S., Pons T. L. 2008. Plant physiological ecology. New York: Springer, 604 pp.</ref> Parazītiskie augi piesaistās saimniekaugiem ar [[haustorija|haustoriju]] palīdzību. Haustorijas (atvasināts no latīņu ''haurire'' – dzert) ir kopīga pazīme visiem parazītiskajiem augiem – tās ir modificētas [[saknes]], kuras veido morfoloģisku un fizioloģisku saikni starp parazītu un saimnieku.<ref name=" Nickrent" /><ref name="Scott">Scott P. 2008. Physiology and behavior of plants. Chichester: John Wiley & Sons, 318 pp.</ref>

sentences: '''Elektriskais sildītājs''' ir īpaša [[elektroierīce]] dzīvojamo vai biroja telpu apkurei, neizmantojot [[Degviela|degvielu]].

sentences:
un [[ģeogrāfiskais garums|garumā]]]]
'''Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma''' (ĢKS) ir [[koordinātu sistēma]], kur katru vietu uz [[Zeme|zemeslodes]] raksturo ar trīs [[skaitlis|skaitļiem]] — [[koordināta|koordinātām]]. Parasti tiek izmantota [[sfēriskā koordinātu sistēma]]. Ģeogrāfiskās koordinātas ir [[Grāds (leņķis)|grādos]] izteikti attālumi no Zemes [[Ekvators|ekvatora]] (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
vadītā militārā valstu koalīcija (tumši zilā krāsā), kas 2003. gadā veica [[Irākas karš|bruņotu iebrukumu]] [[Irāka]]s teritorijā.]]
'''Koalīcija''' ({{val|la|coalitio}} — 'savienība'), pazīstama arī kā '''[[alianse]]''', ir pagaidu [[militāra savienība|militāra]] vai [[politiska savienība]] starp divām vai vairākām personām, [[politiskā partija|politiskajām partijām]] un [[valsts|valstīm]] kopīgai rīcībai pret kādu citu valsti vai izveidotu indivīdu un politisko partiju grupu.<ref>{{grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|first=Juris|last=Baldunčiks|first2=Kornēlija|last2=Pokrotniece|place=Rīga|publisher=Jumava|year=2005|page=272|isbn=9984-05-879-4}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.merriam-webster.com/dictionary/coalition|title=Coalition|work=merriam-webster.com|publisher=Merriam-Webster|accessdate=12 March 2018}}</ref>

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 67
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 29
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ho
|             atommasa = 164,930329
|   valences elektroni = [Xe]4f116s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Holmija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
|  elektronegativitāte = 1,23
|              blīvums = 8790 kg/m³, bet šķidrā stāvoklī 8340
|  kušanas temperatūra = 1734 K (1461 °C)
| viršanas temperatūra = 2873 K (2600 °C)
|  īpatnējā pretestība = 8,14{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = 2760
| Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Virzas (augi)
| ģints = Stellaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Stellaria graminea RF.jpg
| att_nosaukums = [[Zāļlapu virza]] (''Stellaria graminea'')
| att_izmērs =
| nosaukums = Virzas
| kategorijas = nē
}}'''Virzas''' ({{val|la|Stellaria}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un subtropu joslā, kā arī kalnos [[Tropu josla|tropu reģionos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001456-2|title=Stellaria L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Halkona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C15H12O
|molmasa=208,26
|blīvums=1071
|kušanas temperatūra=55-57 °C
|viršanas temperatūra=345-348 °C
}}
'''Halkons''' (fenilstirilketons, benzālacetofenons, benzilidēnacetofenons, 1,3-difenil-2-propēn-1-ons, C6H5−CO−CH=CH−C6H5) pieder pie nepiesātinātajiem aromātiskajiem [[ketoni]]em. Halkons ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Mauritania|Mauritānija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences: '''Dambrete''' (no {{val-de|Dambrett}} — ‘dāmu galdiņš’)<ref>[https://mlvv.tezaurs.lv/dambrete:1 Mūsdienu latviešu valodas vārdnīca. Dambrete]</ref> ir divu dalībnieku [[galda spēle]], parasti ar 12 vai 20 kauliņiem katram uz 64 vai 100 lauciņos sadalīta kvadrātveida galdiņa. Dambretes veidu ar 100 lauciņiem dēvē par [[Starptautiskā dambrete|starptautisko dambreti]] un tajā notiek galvenās oficiālās sacensības. Latvijā ir populāra arī [[krievu dambrete]] - viens no 64 lauciņu dambretes paveidiem.

sentences:
kronēšana (1429)]]
'''Kronēšana''' ir oficiāla procedūra, kas simbolizē [[Monarhs|monarha]] varas un tās atribūtu ([[Tronis|troni]], [[Kronis|kroni]]) pārņemšanu. Kronēšanas ceremonijā var būt arī daudzi citi [[Rituāls|rituāli]], piemēram, monarha īpašs solījums un regāliju pasniegšana, jaunā valdnieka pavalstnieku veltījumi.

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences:
[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

sentences:
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
'''Elku pielūgšana''' [[Kristietība|kristietībā]], [[islāms|islāmā]] un [[Jūdaisms|jūdaismā]] ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no [[Ābrama reliģijas]] [[Dievs|Dieva]] par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju [[Bībele|Bībelē]] tas aizliegts ar otro no [[Desmit baušļi]]em. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto [[Tēls|tēlu]]. [[Kristīgā baznīca]] dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši [[protestants|protestantu]] baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī [[Romas Katoļu Baznīca|Romas Katoļu]] un [[Pareizticība|Pareizticīgo baznīca]] atbalsta [[Glezna|gleznu]] un [[Skulptūra|skulptūru]] izmantojumu par [[Ikona (svētbilde)|ikonām]], kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs [[hinduisti]]em, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Castanea mollissima|autors=|attēls=Cincinnati - Spring Grove Cemetery & Arboretum "Chinese Chestnuts" (51447420909).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Castanea|ģints_lv=Kastaņas|suga=Castanea mollissima|suga_lv=Mīkstā kastaņa|izplatība=|kategorijas=nē|attēls2=Castanea mollissima, Hangzhou Botanical Garden 2018.06.03 15-39-04.jpg}}'''Mīkstā kastaņa''' ({{Val-la|Castanea mollissima}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Taivāna (sala)|Taivānā]], [[Koreja|Korejā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=200006226|title=Castanea mollissima in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-03}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ksēnija Križana
 |      vārds_orig = ''Krizsán Xénia''
 |          attēls = Xénia Krizsán (HUN).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{Dzimšanas datums un vecums|1993|1|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=172}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=63}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 24.32 (2021)
 |           PR1_d = 200 m
 |             PR2 = 2:07.17 (2017)
 |           PR2_d = 800 m
 |             PR3 = 13.31 (2021)
 |           PR3_d = 100 m barjeras
 |             PR4 = 1.82 (2017)
 |           PR4_d = augstlēkšana
 |             PR5 = 6.41 (2021)
 |           PR5_d = tāllēkšana
 |             PR6 = 14.47 (2021)
 |           PR6_d = lodes grūšana
 |             PR7 = 53.27 (2019)
 |           PR7_d = šķēpa mešana
 |             PR8 = 6651 (2021)
 |           PR8_d = septiņcīņa
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry | {{HUN}} }}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2021. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās| Toruņa 2021]] |pieccīņa}}
}}
'''Ksēnija Križana''' ({{val|hu|Xénia Krizsán}}; dzimusi {{dat|1993|1|13}}) ir [[Ungārija]]s [[vieglatlēte]], kas specializējusies [[Septiņcīņa|septiņcīņā]].

sentences: '''Teilors''' ({{val|en|Taylor}}; sieviešu dzimtē '''Teilore''') ir populārs [[Angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Teilors var būt:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas mošeja
| infobox_width         =
| image                 = Kauno_musulmonu_mecete1.2007-04-06.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas mošeja
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas mošeja
| position              = left
| latd                  = 54.894361
| longd                 = 23.928333
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņas apriņķis|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Vaclovs Mihnevičs]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1931. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas mošeja" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q595176"
}
</mapframe>
'''Kauņas mošeja''' ({{val|lt|Kauno mečetė}}) ir 1931. gadā uzbūvēta [[sunnīti|sunnītu]] [[mošeja]], kas atrodas [[Lietuva]]s otrās lielākās pilsētas [[Kauņa]]s centrā. Tā ir vienīgā mūra mošeja [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Hipotermija''' ir siltasiņu organisma ķermeņa temperatūras samazināšanās zem 35,0 °C.

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|16|35|S|179|11|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls=2004.03.04_08_Vanua_Levu_ferry_Fiji.jpg
|garums=180
|platums=50
|iedzīvotāji=135 961
|iedzīvotāju gads=2007
|augstums=1111
|augstākais kalns=[[Nasorolevu]]
|arhipelāgs=[[Vanua Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabals
|valsts adm vienība=[[Ziemeļu apgabals (Fidži)|Ziemeļu apgabals]]
|blīvums=23,27
|valsts lielpilsēta=[[Labasa]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=27 949
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Vanua Levu''', kas agrāk bija pazīstama kā '''Sandalkoka sala''', ir otrā lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[ziemeļi]]em no Fidži lielākās salas [[Viti Levu]]. Salas platība ir 5587,1 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir 135 961.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skaņkalnes pagasts
| karte             = Skaņkalnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Mazsalaca
| platība           = 112,1
| iedzīvotāji       = 819<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 819 / 112.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Kolberg
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кольбергская
| ref_krievu        =
}}
'''Skaņkalnes pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām, [[Salaca]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Mazsalaca]]s pilsētu un [[Mazsalacas pagasts|Mazsalacas]], [[Ramatas pagasts|Ramatas]] un [[Vecates pagasts|Vecates]] pagastiem un [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Braslavas pagasts|Braslavas pagastu]], [[Alojas pagasts|Alojas]] un [[Staiceles pagasts|Staiceles]] pagastiem. Pagastam nav savas pārvaldes, administratīvās funkcijas veic Mazsalacas novada pašvaldības administrācija Mazsalacā, Pērnavas ielā 4.<ref>[http://www.mazsalaca.lv/lv/novads/skankalnes-pagasts/iestades Paziņojums par Skaņkalnes pagasta pārvaldes likvidāciju]</ref>

sentences: '''Himātijs''' bija garš [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apmetnis ar platām ielocēm. To aplika ap ķermeni, tā lai viena roka paliktu brīva, bet uz pleca to sastiprināja ar saspraudēm (fibulām). Himātiju parasti vilka pāri [[Hitons|hitonam]].

sentences:
[[Image:Bild-LuftkorridoreBerlin1989.jpg|thumb|350px|right|Trīs gaisa koridori uz [[Rietumvācija|Rietumvāciju]] 1989. gadā — gaisa satiksmes konrtoles displejs [[Tempelhofas lidosta|Tempelhofas lidostā]]]]
[[Image:BerlinerBlockadeLuftwege.png|thumb|right|Karte ar trim atļautajiem Rietumberlīnes gaisa koridoriem]]
[[Aukstais karš|Aukstā kara]] laikā (1945–1991) '''Rietumberlīnes gaisa koridori''' bija trīs regulēti gaisa ceļi Rietumu sabiedroto civilajai un militārajai gaisa satiksmei starp [[Rietumberlīne|Rietumberlīni]] un [[Rietumvācija|Rietumvāciju,]] kas šķērsoja [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Austrumvācijas]] teritoriju. Koridorus un kontroles zonu kontrolēja sabiedroto Berlīnes Gaisa drošības centrs (BASC) Rietumberlīnē. [[Gaisa telpa|Gaisa telpu]] šajās koridoros izmantoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]] un [[Francija|Francijā]]  reģistrētas lidmašīnas, kas nebija paredzētas kaujas darbībai un piederēja šo valstu [[Karaspēks|bruņotajiem spēkiem]] un [[Lidsabiedrība|aviokompānijām]]; to [[Lidotājs|pilotiem]] bija šo valstu [[Pase|pases]].  Koridorus izmantoja arī [[Polijas aviolīnijas LOT]] regulāriem reisiem no [[Varšava|Varšavas]] uz [[Londona|Londonu]] un [[Parīze|Parīzi]] caur [[Berlīnes Šēnefeldes lidosta|Šēnefeldes lidostu]] uz dienvidiem no [[Austrumberlīne|Austrumberlīnes]].<ref>[http://www.flightglobal.com/pdfarchive/view/1969/1969%20-%200300.html ''Lufthansa through Berlin?'', Air Transport ..., Flight International, 20 February 1969, p. 276]</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = {{collapsible list | title_style = background:transparent;text-align:center;line-height:normal;font-size:95%; | title = {{resize|1.25em|Apvienotās Nācijas}} | {{Infobox |subbox=yes |bodystyle=font-size:77%;font-weight:normal;
    | rowclass1 = mergedrow| label1 = [[Arābu valoda|Arābu]]: | data1 = {{lang|ar|منظمة الأمم المتحدة|rtl=yes}}

    | rowclass2 = mergedrow| label2 = [[Ķīniešu valoda|Ķīniešu]]: | data2 = {{lang|zh|联合国}}

    | rowclass3 = mergedrow| label3 = [[Franču valoda|Franču]]: | data3 = {{lang|fr|Organisation des Nations unies|italic=unset}}
    | rowclass4 = mergedrow| label4 = [[Krievu valoda|Krievu]]: | data4 = {{nowrap|{{lang|ru|Организация Объединённых Наций}}}}

    | rowclass5 = mergedrow| label5 = [[Spāņu valoda|Spāņu]]: | data5 = {{nowrap|{{lang|es|Organización de las Naciones Unidas|italic=unset}}}}}}}}
| native name         = United Nations
| native name lang    = english
| image               = Flag of the United Nations.svg
| map                 = United Nations (Member States and Territories).svg
| size                =
| type                = Starpvaldību organizācija
| formation           = {{dat|1945|6|26}}
| headquarters        = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| membership          = 193 valstis
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = [[Antoniu Guterrešs]]
| language            = [[angļu valoda]]
 [[arābu valoda]]
 [[franču valoda]]
 [[krievu valoda]]
 [[ķīniešu valoda]]
 [[spāņu valoda]]<ref>[https://www.un.org/en/sections/about-un/official-languages/index.html Official Languages] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150712155312/http://www.un.org/en/sections/about-un/official-languages/index.html |date={{dat|2015|07|12||bez}} }}, www.un.org.</ref>
| website             = {{url|http://www.un.org}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Balta, balta diena
| operators =
| attēls = A White, White Day.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hlinurs Palmasons]]
| producents =
| scenārijs = Hlinurs Palmasons
| aktieri = * [[Ingvars Egerts Sigurdsons]]
* [[Ida Mekina Hlinsdotira]]
* [[Hilmirs Snērs Gudnasons]]
* [[Sāra Doga Asgeirsdotira]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hvítur, Hvítur Dagur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|9|6|Islande}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{ISL}}
| valoda = [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|836,600}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hvitur-Hvitur-Dagur-(Iceland)#tab=summary|title=Hvítur, Hvítur Dagur (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|08}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Balta, balta diena"''' ({{Val|is|Hvítur, Hvítur Dagur}}) ir 2019. gada [[Islande]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hlinurs Palmasons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ingvars Egerts Sigurdsons]], [[Ida Mekina Hlinsdotira]], [[Hilmirs Snērs Gudnasons]] un [[Sāra Doga Asgeirsdotira]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nikraces pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Proletariāts''' ({{val|de|proletariat}} no {{val|la|proletarius}} — 'nabagi') ir [[sabiedrības slānis]], kam nepieder [[īpašums]] un [[ražošanas līdzekļi]]. Tā galvenais iztikas avots ir sava darbaspēka pārdošana. Pēc [[sabiedrības noslāņošanās]] teorijas proletariāts atrodas starp [[sīkburžuāzija|sīkburžuāziju]] un [[lumpenproletariāts|lumpenproletariātu]]. Terminu ieviesa [[Kārlis Markss]] un Lorencs fon Šteins.<ref>[http://www.vesture.eu/index.php/Proletari%C4%81ts Proletariāts. ''Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca''] (aplūkots 2010. 6. jūnijā).</ref> [[Senā Roma|Senajā Romā]] proletariāts bija visnabadzīgākais slānis, kas Romai deva tikai pēcnācējus.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Mesavouno
| Nosaukums2       = Μέσα Βουνό
| Photo            = Beach - Perissa - Santorini - Greece - 07.jpg
| Augstums         = 366
| karte            = Grieķija
| reljefa_karte    = jā
| latd = 36| latm = 21| lats = 50| latNS = N
| longd = 25| longm = 28| longs = 41| longEW = E
| Atrašanās vieta  = {{GRE}}, [[Santorīna]]
| Kalnu grēda      =
}}
'''Mesavouno''' ({{val|el|Μέσα Βουνό}}) ir kalns [[Grieķija|Grieķijā]]. Tas atrodas [[Dienvidegejas perifērija|Dienvidegejas salu]] rajonā, valsts dienvidaustrumu daļā, 240 km uz dienvidaustrumiem no [[Atēnas|Atēnām]], [[Santorīna]]s salā, tās dienvidaustrumu galā. Mesavouno virsotne atrodas 366 metrus [[virs jūras līmeņa]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Genista tinctoria Cerkniško jezero-1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Genista
| ģints_lv = Irbulenes
| suga = Genista tinctoria
| suga_lv = Krāsu irbulene
| binomial = Genista tinctoria
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Krāsu irbulene''' (''Genista tinctoria'') ir mainīga izskata [[Irbulenes|irbuleņu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir rets kultūrbēglis. Atsevišķi auga eksemplāri ir sastopami sausās nezālienēs, gar [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]] un karjeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/genista-tinctoria-l/|title=krāsu irbulene - Genista tinctoria L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-15}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sārtā iela
| operators =
| attēls = Scarlet Street p.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents = * [[Volters Vangers]]
* Frics Langs
| scenārijs = [[Dadlijs Nikolss]]
| aktieri = * [[Edvards Robinsons]]
* [[Džoana Beneta]]
* [[Dens Durjea]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Scarlet Street''
| studija = * ''Walter Wanger Productions''
* ''Fritz Lang Productions''
* ''Diana Production Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1945|12|28}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sārtā iela"''' ({{Val|en|Scarlet Street}}) ir 1945. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Frics Langs]], bet scenārija autors [[Dadlijs Nikolss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edvards Robinsons]], [[Džoana Beneta]] un [[Dens Durjea]]. Visi trīs aktieri atveidoja galvenās lomas arī Langa iepriekšējā filmā "[[Sieviete logā]]" (''The Woman in the Window'', 1944). Filma balstīta uz franču rakstnieka [[Žoržs de la Fušardjērs|Žorža de la Fušardjēra]] romānu ''La Chienne''. Šī ir otrā romāna adaptācija pēc [[Žans Renuārs|Žana Renuāra]] 1931. gada filmas ''[[La Chienne]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0038057/|title=Scarlet Street|website=[[Internet Movie Database|IMDb]]}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Ūdris
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Bauskas apriņķis}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1949
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Ūdra—Hoka reakcija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Rūdolfs Ūdris''' (dzimis {{dat|1899|2|17}}, miris {{dat|1949|5|30}})<ref name="lat">{{LAT e|5|576}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[ķīmiķis]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-2
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Latvian Air Force, 151, PZL Mi-2 (33769739683).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas GS Mi-2 (2017)
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Polija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = netiek ražots, tiek izmantots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1965 — 1998
| skaits               = 5497
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polivinilhlorīds
|                 attēls = [[File:Polyvinylchlorid.svg|200px]]
Polivinilhlorīda struktūra
[[File:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|200px]]
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 9002-86-2
|        ķīmiskā formula = (C2H3Cl)n<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.commonchemistry.org/ChemicalDetail.aspx?ref=9002-86-2&terms=Polyvinyl%20chloride | title=Substance Details CAS Registry Number: 9002-86-2 | publisher=CAS | work=Commonchemistry | accessdate=12 July 2012}}</ref>
|                molmasa =
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polivinilhlorīds''' ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā '''PVC''', ir termoplastisks [[polimērs]], [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu [[elastība]]s moduli.

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lembits Olls
|     vārds_orig = ''Lembit Oll''
|         attēls = Oll lembit.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Kohtla-Jerve|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{EST}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
Nosaukums
Tetrils

Ķīmiskā formula	[[Ogleklis|C]]7[[Ūdeņradis|H]]5[[Slāpeklis|N]]5[[Skābeklis|O]]8

[[Molmasa]]	287,15 g/mol

[[Blīvums]]
1730 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]]	129,5 °C

[[Sprādziena siltums]]	4,6 MJ/kg

[[Detonācijas ātrums]]	ap 7600 m/s

sentences: '''Livonijas Konstitūcijas''' ({{val|la|Constitutiones Livoniae}}) bija 1582. gadā [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] valdnieka [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] parakstīts likums, kas regulēja [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldi. Pirms šī likuma pārvaldi regulēja 1561. gada [[Sigismunda Augusta privilēģija]]. Livonijas konstitūciju trīs grozījumus sauca par [[Livonijas ordinācijas|Livonijas ordinācijām]] (1589, 1598, 1609).

sentences:
[[Kategorija:Mobilo ierīču programmatūra|Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:Operētājsistēmas]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ruskoje Ustje
 | official_name            = ''Русское Устье, Русскай Устье''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Станчиковая церковь.jpg
 | image_caption            = Baznīca vecajā ciema vietā
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Russia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Uluss
 | subdivision_name3        = [[Allaijahas uluss]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēts
 | established_date         = 1638
 | established_title2       = Pārcelts
 | established_date2        = 1942
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 128
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[UTC+11]]
 | utc_offset               = +11
 | latd = 71| latm = 08| lats = 00| latNS = N
 | longd = 149| longm = 16| longs = 49| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| bgcolour     = #A0FFA0
| name         = Plutons
| symbol       =
| image        =
| caption      = Plutons no 766 000 kilometru attāluma (''[[New Horizons]]'' uzņemtais attēls)
| discovery    = yes
| discoverer   = [[Klaids Tombo]]
| discovered   = {{dat|1930|2|18}}
| mp_name      = '''134340 Pluto'''
| mp_category  = [[pundurplanēta]],
[[Transneptūna objekts|TNO]],
[[plutoīds]],
[[Koipera josla|KBO]]
| epoch        = [[J2000]]
| aphelion     = 7 375 927 931 km
49,30503287 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion   = 4 436 824 613 km
29,65834067 AU
| semimajor    = 5 906 376 272 km
39,48168677 AU
| eccentricity = 0,24880766
| inclination  = 17,14175°
11,88° attiecībā pret Saules ekvatoru
| asc_node     = 110,30347°
| arg_peri     = 113,76329°
| period       = 90613,305 dienas
248,09 gadi
| synodic_period = 366,73 dienas
| avg_speed    = 4,666 km/s
| satellites   = [[Plutona pavadoņi|5]]
| physical_characteristics = yes
| mean_radius  = 1 195 km<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
0,19 Zemes rādiusi
| surface_area = 1,795{{e|7}} km²
0,033 Zemes virsmas
| volume       = 7,15{{e|9}} km³
0.0066 Zemes tilpuma
| mass         = (1,305 ± 0.007){{e|22}} kg<ref name="Buie06"/>
0,0021 Zemes masas
0,178 Mēness masas
| density      = 2,03 ± 0,06 g/cm³<ref name="Buie06"/>
| surface_grav = 0,58 [[paātrinājums|m/s²]]
0,059 g
| escape_velocity = 1,2 km/s
| sidereal_day = 6,387230 dienas
6 d 9 h 17 m 36 s
| rot_velocity = 47,18 km/h
| axial_tilt   = 119,591 ± 0,014° (attiecībā pret orbītu)<ref name="Buie06">{{Laikraksta atsauce | author = M. W. Buie, W. M. Grundy, E. F. Young, L. A. Young, S. A. Stern | title = Orbits and photometry of Pluto's satellites: Charon, S/2005 P1, and S/2005 P2 | journal = Astronomical Journal | year=2006 | volume=132 | pages=290 | url= http://adsabs.harvard.edu/cgi-bin/nph-bib_query?bibcode=2006AJ....132..290B&db_key=AST&data_type=HTML&format=&high=444b66a47d27727 |id = {{arxiv|archive=astro-ph|id=0512491}}  | doi = 10.1086/504422}}</ref><ref name=inclination>Based on the orientation of Charon's orbit, which is assumed the same as Pluto's spin axis due to the mutual [[tidal locking]].</ref>
| right_asc_north_pole = 133,046 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| declination = -6,145 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| albedo = 0,49—0,66 (mainās par 35%)<ref name="Pluto Fact Sheet">{{Tīmekļa atsauce | author = D. R. Williams | title = Pluto Fact Sheet | publisher = NASA | date = September 7, 2006 | url =http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/plutofact.html | accessdate =2007-03-24}}</ref><ref name=Hamilton>{{Tīmekļa atsauce |date=2006-02-12 |title=Dwarf Planet Pluto |publisher=Views of the Solar System |author=Calvin J. Hamilton |url=http://www.solarviews.com/eng/pluto.htm | accessdate=2007-01-10}}</ref>
| magnitude = līdz pat 13,65<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
| abs_magnitude = −0,7<ref name=jpldata>{{Tīmekļa atsauce |title=JPL Small-Body Database Browser: 134340 Pluto |url= http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=Pluto |accessdate=2008-06-12}}</ref>
| angular_size = no 0,065" līdz 0,115"<ref name="Pluto Fact Sheet"/><ref>Based on geometry of minimum and maximum distance from Earth and Pluto radius in the factsheet</ref>
| adjectives = Plutonian
| atmosphere = yes
| temperatures = yes
| temp_name1 = [[Kelvins]]
| min_temp_1 = 33 K
| mean_temp_1 = 44 K
| max_temp_1 = 55 K
| surface_pressure = 0,30 [[paskāls|Pa]] (vasaras maksimums)
| atmosphere_composition = [[slāpeklis]], [[metāns]]
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Symbian Ltd.
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1998. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Symbian]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Symbian Ltd.''''' bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[viedtālrunis|viedtālruņu]] [[operētājsistēma]]s ''[[Symbian]]'' izstrādi. Dibināts 1998. gadā. 2008. gadā to iegādājies ''[[Nokia]]''; pēc vairākiem gadiem darbi pie operētājsistēmas attīstīšanas nodoti ''[[Accenture]]'', bet vēlāk pārtraukti.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}{{Novecojis|talk=}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Stork (Palic, Serbia).jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Ciconiiformes
|      kārta_lv = Stārķveidīgie
|        dzimta = Ciconiidae
|     dzimta_lv = Stārķu dzimta
|         ģints = Ciconia
|      ģints_lv = Stārķi
|          suga = Ciconia ciconia
|       suga_lv = Baltais stārķis
|      binomial = Ciconia ciconia ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|green|Sastopams ligzdošanas sezonā}}{{legend|#0070BB|Sastopams ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltais stārķis''' jeb vienkārši '''stārķis''', arī '''svētelis''' (''Ciconia ciconia'') ir liela auguma [[stārķu dzimta]]s (''Ciconiidae'') [[putns]]. Izdala divas pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/storks/ World Bird List: Storks, ibis, herons, 2020]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Nikolass Niklbijs
| attēls = NicklebyPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nicholas Nickleby''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Daglass Makgrets]]
| producents = * [[Džons Hārts]]
* [[Džefrijs Šārps]]
* [[Saimons Čanings Viljamss]]
| scenārija autors = Daglass Makgrets
| galvenajās lomās = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Čārlijs Hanems]]
* [[Neitans Leins]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Alans Kamings]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Reičela Portmane]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Hart-Sharp Entertainment]]''
* ''[[Potboiler Productions]]''
* ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|12|27|ASV|2003|6|27|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nicholas-nickleby-2002-0|title=Nicholas Nickleby|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nicholasnickleby.htm|title=Nicholas Nickleby (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Nikolass Niklbijs"''' ({{val|en|Nicholas Nickleby}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Daglass Makgrets]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Čārlijs Hanems]], [[Neitans Leins]], [[Džims Brodbents]], [[Timotijs Spols]], [[Džeimijs Bells]], [[Alans Kamings]] un [[Kristofers Plamers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|27||bez}} ASV.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fokuss
| attēls                   = 2015 Focus film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Focus''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Džons Rekva]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         =
* Džons Rekva
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Kramer & Sigman Films]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Zaftig Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|2|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015|title=Focus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601110038/https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=focus2015.htm|title=Focus (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|159,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fokuss"''' ({{val|en|Focus}}) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Rekva]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|27||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Okada''' var būt:
* [[Takeši Okada]];
* [[Jošio Okada]].

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = OpenStreetMap
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
OpenStreetMap Rīgas karte
| lozungs              = The Free Wiki World Map
| veids                = [[Tīmekļa kartes]]
| valsts               =
| īpašnieks            = OpenStreetMap Foundation
| izveidotāji          = [[Stīvs Kousts]]
| darbību_uzsāka       = {{dat|2004|07|01}}
| valodas              =
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Obligāta labotājiem
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [http://www.openstreetmap.org/ www.openstreetmap.org]
}}

sentences:
Romāņu valodas Vikipēdijā.
{{Commonscat|Romance languages|Romāņu valodas}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lao Še''' ({{val-zh|老舍}}, {{zh-p|Lǎo Shě}}), īstajā vārdā '''Šu Ciņčuņs''' ({{zh|s=舒庆春|t=舒慶春|p=Shū Qìngchūn}}; dzimis 1899. gada 3. februārī [[Pekina|Pekinā]], miris 1966. gada 24. augustā [[Pekina|Pekinā]]), bija [[mandžūri|mandžūru]] izcelsmes [[Ķīna|ķīniešu]] rakstnieks.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = ''Jantarnij bereg''
| org/group           =
| image               = Jantarnij Bereg, Jurmala, Latvia.jpg
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jūrmala|Zvīņu iela 2|3s=Zvīņu iela (Jūrmala)}}
| coordinates         = {{Coord|56|58|16.76|N|23|34|22.81|E|display=inline,title}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1972. gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.medicina.lv/lat/second4.php?page=katalog&id=2407&D1=2&D2=3|title=Medicina.lv--Jantarnij Bereg|website=www.medicina.lv|access-date=2022-05-25|archive-date=2022-05-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20220525205829/http://www.medicina.lv/lat/second4.php?page=katalog&id=2407&D1=2&D2=3}}</ref>
| closed              = 2022. gadā
| demolished          =
| website             = https://www.sanatorij.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Okano''' var būt:
* [[Masajuki Okano]];
* [[Šuničiro Okano]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Wayback Machine''''' ir digitāls [[Internets|Tīmekļa]] arhīvs un citas informācijas krātuve, rakstīta [[Java (valoda)|Java]] un [[Python]] programmēšanas valodās. 2001. gadā to izveidoja bezpeļņas organizācija ''[[Internet Archive]]'', kas atrodas [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. [[Alexa Internet|Aleksas]] Tīmekļa vietņu pasaules reitingā šī vietne 2019. gada sākumā bija 253. vietā.<ref name="alexa">{{Tīmekļa atsauce |title=Archive.org Traffic, Demographics and Competitors - Alexa |url=https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org |website=alexa.com |accessdate=4 February 2019 |archive-date={{dat|2020|05|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200518192525/https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org }}</ref>

sentences: '''Spāņu gripa''' bija [[gripa]]s paveids, kas no [[1918]]. līdz [[1920]]. gadam izraisīja [[pandēmija|pandēmiju]] pasaulē, inficējot aptuveni 550 miljonus cilvēku (aptuveni 29,5% no pasaules iedzīvotājiem), no kuriem nomira 50—100 miljoni pasaules iedzīvotāju (2,7—5,3% no kopējā skaita).<ref>[http://www.supotnitskiy.ru/stat/stat51.htm#gl2 Супотницкий М. В. Пандемия "испанки" 1918—1920 гг. в контексте других гриппозных пандемий и "птичьего гриппа"] {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Želatīns''' ir caurspīdīgs, bezkrāsains un sausā veidā lūstošs [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maisījums bez [[garša]]s, kas iegūts no dažādu dzīvnieku [[kolagēns|kolagēna]]. To sauc arī par '''dzīvnieku līmi'''. Želatīns tiek izmantots kā cietviela [[pārtika|pārtikā]], zāļu un fotogrāfiju izstrādē un kosmētikas ražošanā. Želatīns ir neatgriezeniska kolagēna [[hidrolīze]]s forma.

sentences:
{{Saistīts teksts}}
'''Zvērināti notāri''' ir valsts amatpersonas, kas pastāv pie [[Apgabaltiesa|apgabaltiesām]] un sniedz iedzīvotājiem notariālos pakalpojumus kā neatkarīgi, neitrāli [[Fiziska persona|fizisko]] un [[Juridiska persona|juridisko personu]] civilo tiesību un likumisko interešu nodrošinātāji. Zvērināti notāri apliecina [[Dokuments|dokumenta]] vai [[Darījums|darījuma]] patiesumu, tam piešķirot publisku ticamību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pegija Sjū precas
| attēls                   = Peggy sue got married.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peggy Sue Got Married''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               = [[Pols R. Gurians]]
| scenārija autors         =
* [[Džerijs Lehtlings]]
* [[Arlīna Sarnere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Berijs Millers]]
* [[Ketrīna Hiksa]]
| mūzika                   = [[Džons Berijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Rastar]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|10|10||bez}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986|title=Peggy Sue Got Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413133723/http://bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=peggysuegotmarried.htm|title=Peggy Sue Got Married (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pegija Sjū precas"''' ({{val|en|Peggy Sue Got Married}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Ketlīna Tērnere]], [[Nikolass Keidžs]], [[Berijs Millers]] un [[Ketrīna Hiksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|10|10||bez}}.

sentences: '''Mēness aptumsums''' ir [[Saule]]s, [[Zeme]]s un [[Mēness]] stāvoklis, kad Mēness nonāk Zemes [[ēna|ēnā]]. Mēness aptumsumi notiek gandrīz tikpat bieži kā [[Saules aptumsums|Saules aptumsumi]]. Mēness aptumsumus var redzēt visā pret Mēnesi vērstajā Zemes puslodē (atšķirībā no Saules aptumsumiem, kas redzami šaurā joslā). Mēness aptumsums var notikt vienīgi tad, ja visi trīs debess ķermeņi — [[Zeme]], Mēness un [[Saule]] atrodas tieši vai gandrīz uz vienas līnijas. No Zemes skatoties, Mēness aptumsums notiek tikai tad, ja ir [[pilnmēness]], citās [[Mēness fāze|Mēness fāzēs]] to nevar novērot. Parasti pilnais Mēness aptumsums ilgst 104 minūtes.<ref name="liis"/>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Meistars Ekharts
|          vārds_orig = ''Eckhart von Hochheim''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1260
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = ''Gota'', [[Tīringene]] [[Svētā Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1327
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Aviņona]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumi|Rietumu]] [[filozofija]]
|           intereses = [[Viduslaiki|Viduslaiku]] filozofija, kristiešu [[misticisms]], [[neoplatonisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Bībele]], [[Pseidodionīsijs Areopagīts]], [[Svētais Augustīns]], [[Prokls]], [[Alberts Lielais]], [[Avicenna]], [[Akvīnas Toms]], [[Bonaventura]], [[Johans Skots Erigena]]
|          ietekmējis = [[Johans Taulers]], Henrijs Suso, [[Kūzas Nikolajs]], [[Martins Heidegers]], [[Ekharts Tolle]], [[Viligiss Jēgers]]
|               darbi =
|              valoda = [[latīņu valoda|latīņu]], [[vācu valoda|vācu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
s, [[Vācija|Vācijā]] [[baznīca (celtne)|baznīcas]] durvis piemin Meistaru Ekhartu]]
'''Meistars Ekharts''' ({{val|de|Eckhart von Hochhelm}}; dzimis [[1260]]. gadā, miris [[1327]]. gadā) bijis [[dominikāņi|dominikāņu]] [[mūks]], sludinātājs, [[filozofija|filozofs]] un [[misticisms|mistiķis]].<ref>Introducing Meister Eckhart, Michael Demkovich, OP, {{ISBN|978-0-7648-1507-2}}</ref><ref>* [http://plato.stanford.edu/entries/meister-eckhart/] Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija {{en ikona}}</ref><ref>* [http://vesture.eu/index.php/Misticisms] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120418151323/http://vesture.eu/index.php/Misticisms |date={{dat|2012|04|18||bez}} }} Misticisms {{lv ikona}}</ref>

sentences: '''Sericas kauja''' ({{val|de|Schlacht an der Seriza}}, {{val|ru|Битва на Серице}}) notika [[1501]]. gada 27. augustā  pie Sericas upes tagadējā [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabala]] [[Palkinas rajons|Palkinas rajonā]]. Pēc [[Rusova Livonijas hronika]]s ziņām, vairāk nekā 4000 vīru lielais Livonijas karaspēks uzvarēja 40 000 vīru (pēc hronikas ziņām) lielo [[Maskavija]]s un [[Pleskavas kņazi]]stes karaspēku.

sentences:
{{cita nozīme|laikmetu|2002. gada animācijas filmu|Ledus laikmets (filma)}}
 mūsdienās.]]
'''Ledus laikmets''' ir apzīmējums periodiskiem aukstuma periodiem [[Zeme]]s klimatiskajā vēsturē. No arheoloģiskajiem izrakumiem ir zināms par vismaz pieciem lieliem ledus laikmetiem.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Latvijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|São Tomé and Príncipe|Santome un Prinsipi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi deviņi jardi
| operators =
| attēls = Whole nine yards.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Lains]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Viliss]]
* [[Metjū Perijs]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Maikls Klārks Dankans]]
* [[Nataša Henstridža]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Kevins Pollaks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Whole Nine Yards''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|2|18}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|106,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wholenineyards.htm|title=The Whole Nine Yards |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Visi desmit jardi]]"
| imdb =
}}'''"Visi deviņi jardi"''' ({{Val|en|The Whole Nine Yards}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Džonatans Lains]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brūss Viliss]], [[Metjū Perijs]], [[Rozanna Ārkete]], [[Maikls Klārks Dankans]], [[Nataša Henstridža]], [[Amanda Pīta]] un [[Kevins Pollaks]].

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Bezapziņa''' ir psihes līmenis, kas satur informāciju, kas regulāri nokļūst [[Apziņa|apziņā]], bet [[cilvēks]] nezina konkrētās domas vai rīcības patieso cēloni. Bezapziņu var nosacīti sadalīt līmeņos - tuvākais ir individuālā bezapziņa, kas satur [[Informācija|informāciju]] par emocionāli nozīmīgiem notikumiem dzīves laikā. Pēc neirofiziologu domām, [[Atmiņa|atmiņā]] dziļāk iespiesties mēdz galvenokārt negatīvi pārdzīvojumi, jo pie apdraudējuma emocionālā reakcija ir spēcīgāka, un tas ir saistīts ar izdzīvošanas [[Instinkts|instinktu]]. Nākamais līmenis ir kolektīvā bezapziņa, kas satur informāciju par senākām iedzimtām struktūrām un pēc [[Karls Gustavs Jungs|K. G. Junga]] uzskatiem izpaužas pasaku tēliem līdzīgā veidā, ko Jungs dēvē par arhetipiskām struktūrām. Uzskata, ka ir vēl citi līmeņi, kuri pašlaik ir diskutabli, bet daudzi ir guvuši pierādījumus par to eksistenci, [[Hinduisms|hindusti]] uzskata, ka citi līmeņi varētu būt iepriekšējās dzīves atmiņas. Daudzi [[Indija|indieši]] uzskata, ka zina un māk pastāstīt par vairākām iepriekšējām dzīvēm. Varbūt šiet varētu būt meklējami cēloņi identitātes krīzei kādā no cilvēka attīstības periodiem. Jau ir gūti pirmie pierādījumi par šādām parādībām, kas skar dažādas uzvedības īpatnības bērniem, kas grūti izskaidrojamas. Piemēram, dažādu senlaicīgu tērpu zīmējumi, ko radījuši bērni, kas neko tādu iepriekš nav redzējuši,  dažādu īpatnēju stāstu sacerēšana. Tas gan notiek pamatā tikai ar bērniem tāpēc, ka bērnus nav skārušas šīs sabiedrības materiālisma dogmas.

sentences: '''Garais gads''' ir [[gads|kalendārais gads]], kurā ir 366, nevis 365 [[diennakts|diennaktis]], kā tas ir [[parastais gads|parastajā gadā]]. Garā gada [[februāris|februārī]] ir 29, nevis 28 [[diena]]s. Garais gads atkārtojas reizi 4 gados ar atsevišķiem izņēmumiem. Garo gadu var noteikt pēc tā, vai gada pēdējo divu ciparu veidotais skaitlis [[dalīšana|dalās]] ar 4 bez atlikuma. Ja tā ir, tad tas ir garais gads. Piemēram, [[2020. gads]] bija garais gads, jo 20 dalās ar 4 bez atlikuma. Nākamais garais gads būs [[2024. gads]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Hodakovskis
|     vārds_orig = ''Georg Hodakowsky''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Voroņeža|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = pēc 1986. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}} <br />{{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Piere''' ir [[seja]]s augšējā daļa virs [[uzacis|uzacīm]] līdz [[mati]]em, savukārt no sāniem to ierobežo [[deniņi]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valda Mora
|     vārds_orig =
|         attēls = Valda Mora.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Lēdurgas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Georgs un Berta Moori
|          brāļi = [[Henrijs Moors]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Valsajas baznīca
| native_name    =  ''Hvalsø Kirke''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Hvalsey_Church.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Valsajas baznīcas drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.828664 | latNS  = N
| longd = 45.781656 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 14. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Valsajas baznīca''' ({{val|dk|Hvalsø Kirke}}) ir [[vikingi|vikingu]] 14. gadsimta baznīcas drupas [[Grenlande]]s dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu [[Kakortoka]]s. Baznīcas drupas uzskata par vislabāk saglabājušos vikingu celtni Grenlandē.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Κυπριακή Δημοκρατία''
''Kıbrıs Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kipras Republika
|            valsts_nosaukums = Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Kipras karogs
|              ģerboņa_attēls =Cyprus coat of arms 2006.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Slavinājums Brīvībai|Ὕμνος εἰς τὴν Ἐλευθερίαν]]''
|               kartes_attēls = EU-Cyprus.svg
|             kartes_paraksts = Kipras atrašanās vieta Eiropā
|               galvaspilsēta = [[Nikosija]]
| latd= 35 | latm= 08 | latNS= N | longd= 33 | longm= 28 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grieķu valoda]]
[[turku valoda]]
|             etniskās_grupas = 77% [[grieķi]]
18% [[turki]]
5% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kipras prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Niks Anastasiadis]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Kipras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1959|2|19}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 9,251
|               platība_rangs = 167.
|              procenti_ūdens = 3,76
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 870 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 117
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = 22,746 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 28 544
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,914 ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 32.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.cy]]
|              tālsarunu_kods = 357
|                iso_kods_num = 196
|              iso_kods_alfa2 = CY
|              iso_kods_alfa3 = CYP
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Paraugtēviņš
| attēls                   = Movie poster zoolander.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Zoolander''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Bens Stillers]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Stjuarts Kornfīlds]]
* Bens Stillers
| scenārija autors         =
* Bens Stillers
* [[Džons Hamburgs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Kristīne Teilore]]
* [[Džerijs Stillers]]
* [[Džons Voits]]
* [[Milla Jovoviča]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[VH1 Films]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Red Hour Productions]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|9|28}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/zoolander-2001|title=Zoolander|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 7, 2018|archive-date={{dat|2018|12|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181201223701/http://www.bbfc.co.uk/releases/zoolander-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=zoolander.htm|title=Zoolander (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 7, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Zūlanders 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Paraugtēviņš"''' ({{val|en|Zoolander}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Bens Stillers]]. Citas lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Vills Ferels]], [[Kristīne Teilore]], [[Džerijs Stillers]], [[Džons Voits]] un [[Milla Jovoviča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|28||bez}}.2016. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Zūlanders 2]]".

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Folkloristi pēc tautības]].''

sentences: '''Kleiofans''', '''kleofans''' jeb '''krāmerīts''' ir bezkrāsains vai balts [[sfalerīta paveidi|sfalerīta paveids]]. Kleiofana kristāliem ir augsta dekoratīva vērtība, pēc tiem ir privātu kolekcionāru un muzeju pieprasījums. Blīvums — 4,06 g/cm3. Kleiofana dzidrību un tīro krāsu nosaka tas, ka šajā sfalerīta paveidā [[cinka sulfīds]] ir praktiski tīrs no piejaukumiem, izņemot nelielu [[kadmijs|kadmija]] piejaukumu.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Delta funkciju''' (<math>\delta \ </math> funkciju) [[fizika|fizikā]] izmanto, lai raksturotu [[diskrēts|diskrētu]] [[punktveida lādiņš|punktveida lādiņu]] izvietojumu [[telpa|telpā]]. Šo [[funkcija|funkciju]] teorētiskajā fizikā pirmais sāka izmantot ievērojamais [[Anglija|angļu]] fiziķis [[Pols Adriens Moriss Diraks]], viens no [[kvantu mehānika]]s pamatlicējiem. Tādēļ delta funkciju dažreiz sauc arī par ''Diraka delta funkciju''. Tā pieder pie vispārinātajām [[funkcija|funkcijām]]; tā nav nepārtraukta un diferencējama šo jēdzienu parastajā nozīmē. Tā ir ērta, ja, piemēram, jāaprēķina [[materiāls punkts|materiālo punktu]] sistēmu raksturojošie [[integrāls lielums|integrālie lielumi]] (pilnais [[lādiņš]], [[elektriskā lauka intensitāte]] utt.).

sentences:
]]
'''Neoplatonisms''' ir termins, kas raksturo [[filozofija]]s tradīciju 3.—6. gadsimtā. Tas beidza pastāvēt neilgi pēc [[Justiniāns I|Justiniāna I]] ierosinātās [[Platona akadēmija]]s slēgšanas. Šo neoplatonisma periodu nereti dēvē par antīko neoplatonismu, un dažkārt izdala neoplatonisma attīstības virzienu tālākos laikmetos: [[viduslaiki|viduslaiku]] neoplatonismā (teoloģiskā perspektīvā) un [[Renesanse]]s neoplatonismā (antropocentriskā perspektīvā).<ref>[http://vesture.eu/index.php/Neoplatonisms Neoplatonisms], vesture.eu. Atjaunināts; {{dat|2015|04|15}}.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Franklins
|     vārds_orig = ''John Franklin''
|         attēls = John_Franklin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1786
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Spilsbi}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1847
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 11
|        m_vieta = jūrā pie [[Karaļa Viljama sala|Karaļa Viljama salas]] (tagad {{flag|Kanāda}})
|  dzīvesbiedrs  =
}}
'''Sers Džons Franklins''' ({{val|en|Sir John Franklin}}; dzimis {{dat|1786|4|15}} [[Anglija|Anglijā]], miris {{dat|1847|7|11}} [[Karaļa Viljama sala|Karaļa Viljama salā]], [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks un jūrasbraucējs, [[kontradmirālis]].

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 9.
|attēls         = 9Saeima.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 2006. gadā
|sākums         = {{dat|2006|11|07|N}}
|beigas         = {{dat|2010|11|01|N}}
|priekšsēdētājs =
* [[Indulis Emsis]] (līdz {{dat|2007|9|21|SK}})
* [[Gundars Daudze]] (no {{dat|2007|9|21|SK}})
|pr biedri      = [[Vineta Muižniece]] (līdz {{dat|2009|9|3|SK}})
* [[Kārina Pētersone]] (līdz {{dat|2009|3|19|SK}} un no {{dat|2010|4|15|SK}})
* [[Solvita Āboltiņa]]
(no {{dat|2009|3|19|SK}})
|frakcijas      =
* [[Tautas partija]] (23)
* [[Zaļo un Zemnieku savienība]] (18)
* [[Jaunais laiks]] (18)
* [[Saskaņas centrs]] (17)
* [[Latvijas Pirmā partija]]/[[Latvijas ceļš]] (10)
* [[Tēvzemei un Brīvībai/LNNK]] (8)
* [[PCTVL]] (6)
|pirms          = [[8. Saeima]]
|pēc            = [[10. Saeima]]
}}
'''9. [[Saeima]]''' ir [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]], kas savu darbību sāka {{dat|2006|11|07}} un beidza {{dat|2010|11|01}}.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{citas nozīmes|Austrālijas valūtu|Dolārs|dolārs}}
{{Infobox Currency
| iso_code = AUD
| using_countries = {{AUS}}
| inflation_rate = 3,3% (vienīgi Austrālijā)
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = Cents
| symbol = $, A$ vai AUD
| symbol_subunit_1 = c vai ¢
| used_coins = 5c, 10c, 20c, 50c , $1, $2
| used_banknotes = $5, $10, $20, $50, $100
| issuing_authority = Austrālijas Rezervju banka
| issuing_authority_website = www.rba.gov.au
}}
'''Austrālijas dolārs''' ({{val-en|Australian dollar}}) ir [[Austrālija|Austrālijas Republikas]] oficiālā [[valūta]], ko lieto arī [[Kokosu (Kīlinga) Salas|Kokosu (Kīlinga) Salās]], [[Norfolkas Sala|Norfolkas Salā]] un [[Ziemsvētku Sala|Ziemsvētku Salā]]. To parasti apzīmē ar dolāra zīmi ($), vai ar A$, lai atšķirtu no citu valstu valūtām, ko arī sauc par dolāriem.<ref name="McGovernNorton2002">{{Grāmatas atsauce|author1=Gerry McGovern|author2=Rob Norton|author3=Catherine O'Dowd|title=The Web content style guide: an essential reference for online writers, editors, and managers|url=http://books.google.com/books?id=wH3nimSNWSsC&pg=PA104|accessdate=11 April 2012|year=2002|publisher=FT Press|isbn=978-0-273-65605-0|pages=104–}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | url=http://www.termiumplus.gc.ca/tcdnstyl-chap?lang=eng&lettr=indx_catlog&info0=5.26 | title=The Canadian Style | publisher=Dundurn Press/[[Public Works and Government Services Canada|Translation Bureau]] | year=1997 | isbn=1-55002-276-8 | accessdate=30 July 2010 | archive-date={{dat|2012|03|10||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20120310180330/http://www.termiumplus.gc.ca/tcdnstyl-chap?lang=eng&lettr=indx_catlog&info0=5.26 }}</ref> 1 dolārs atbilst 100 centiem. Pamatojoties uz 2010. gada datiem, Austrālijas dolārs ir piektā mainītākā valūta aiz [[ASV dolārs|ASV dolāra]], [[eiro]], [[jēna]]s un [[sterliņu mārciņa]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bis.org/publ/rpfxf10t.pdf|title=Report on global foreign exchange market activity in 2010|publisher=Triennial Central Bank Survey|accessdate={{dat|2012|4|11||bez}}}}</ref> Centrālā banka, kas izdot valūtu, ir Austrālijas Rezervju banka. 2012. gada aprīlī viens Austrālijas dolārs atbilda 55,2 [[LVL|santīmiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bank.lv/monetara-politika/valutas-kursa-politika/valutas-kursi |title=Latvijas Bankas noteiktie valūtu kursi |access-date={{dat|2012|04|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120413183936/http://www.bank.lv/monetara-politika/valutas-kursa-politika/valutas-kursi |archivedate={{dat|2012|04|13||bez}} }}</ref>

sentences:
[[File:Geographic locations of the Free Economic Zones.png|thumb|250px|Valstis, kurās ir izveidotas brīvās ekonomiskās zonas]]
'''Brīvā ekonomiskā zona''' ir [[speciālā ekonomiskā zona|speciālās ekonomiskās zonas]] (SEZ) paveids, kurās saimnieciskajai darbībai netiek piemēroti [[nodoklis|nodokļi]] vai arī tie ir ļoti zemi. Saskaņā ar [[Kioto konvencija|Kioto konvenciju]] «brīvā zona ir līgumslēdzējas puses teritorijas daļa, kurā visas ievestās preces, ciktāl tas attiecas uz ievedmuitas nodokļiem, parasti uzskata par ārpus [[muita]]s teritorijas esošām precēm.»<ref>[http://www.wcoomd.org/en/topics/facilitation/instrument-and-tools/conventions/pf_revised_kyoto_conv/~/link.aspx?_id=9415CF3F04D44BB1A62B44853A63AAC1&_z=z The Revised Kyoto Convention. Specific Annex D]</ref> Brīvās ekonomiskās zonas parasti izveido valstu valdības vai starptautiskie līgumi.

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences: [[File:Bulgandry Aboriginal Site.JPG|thumb|Arheoloģiskais piemineklis]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            = [[File:Mark Salling Glee Premiere.jpg|225px]]
| caption          = Lomas atveidotājs [[Marks Sallings]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Marks Sallings]]
| name             = Noā "Paks" Pakermans
| occupation       = Vidusskolas skolnieks
Baseinu tīrītājs
Amerikāņu futbola spēlētājs
| family           = Džeiks Pakermans (pusbrālis)
vārdā nenosaukta jaunākā māsa
| significantother = [[Lorēna Zaizesa]]
[[Santana Lopesa]]
[[Kvinna Fabreja]]
| children         = Beta
| religion         = [[Jūdaisms]]
| nationality      =
}}
'''Noā "Paks" Pakermans''' ({{val|en|Noah "Puck" Puckerman}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktieris [[Marks Sallings]]. Pirmoreiz televīzijā Paks parādījās seriāla ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|pilot]]'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Universitāte Sandjego
|native_name = ''{{nobold|University of California, San Diego}}''
|motto = "Lai top gaisma!" (''Fiat Lux'')
|image =
|caption =
|established = 1960. gadā kā Kalifornijas Universitātes (1868) daļa
|calendar       =
|type =Publiska
|endowment = [[US $]]1,18 miljardi (2016)
|staff =
|faculty =1215 (2014)
|chancellor =
|provost =
|students =35 816 (2016)
|undergrad =28 127 (2016)
|postgrad =7 689 (2016)
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sandjego}}
|coor = {{Coord|32|52|51.6|N|117|14|16.8|W|region:US_type:edu|display=title,inline|name=}}
|campus =866 ha
|former_names = Kalifornijas Universitāte Lahoijā (''University of California, La Jolla'')
|colors = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf |title=UC San Diego Brand Guidelines |date=2016-07-06 |accessdate=2016-07-14 |archive-date=2016-08-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160807053600/http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf }}</ref><br>{{color box|#182B49}} {{color box|#C69214}}
|nickname = Tritoni
|mascot =
|athletics =
|nobel_laureates = 20<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|title=University of California Nobel Laureates|publisher=University of California|accessdate=2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130316124306/http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|archivedate={{dat|2013|03|16||bez}}}}</ref>
|affiliations =
|free_label =
|free =
|website ={{url|https://www.ucsd.edu}}
|logo =[[File:UCSD logo.png|220px]]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jānis Breikšs''' (1850–1915) bija latviešu skolotājs, [[Mangaļu jūrskola]]s priekšnieks (1878—1915).

sentences: '''Kalts''' ir [[darbarīks]] materiāla ([[koksne]]s, [[akmens]], [[Metāls|metāla]]) slāņa atdalīšanai vai padziļinājumu izveidošanai materiālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mikroplastmasa''' ir nelielas [[plastmasa]]s daļiņas vidē un ir vissmalkākais no plastmasu veidiem. US EPA (''United States Environmental Protection Agency'') apstiprinājusi vidē atrodamo plastmasas daļiņu dalījumu ‘mikro-‘, ‘mezo-‘, ‘makro-‘ un ‘mega-‘, kas atbilst plastmasas daļiņu izmēriem < 5 mm, 5 — 20 mm, > 20 mm un > 100 mm.<ref name="test1">US EPA, 2011. Marine Debris in the North Pacific. A Summary of Existing Information and Identification of Data Gaps. United States, San Francisco, Environmental Protection Agency.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Evita
 | oriģinālnos = ''Evita''
 |      attēls = Madonna - Evita (poster).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Alans Pārkers]]
 |  producents =
* [[Roberts Stigvuds]]
* Alans Pārkers
* [[Endrū Vajna]]
 |   scenārijs =
* Alans Pārkers
* [[Olivers Stouns]]
 |     aktieri =
* [[Madonna (mūziķe)|Madonna]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Džimijs Neils]]
 |      mūzika = [[Endrū Loids Vebers]]
 |   operators = [[Dariuss Hondži]]
 |     montāža = [[Džerijs Hemblings]]
 |     studija =
* ''[[Hollywood Pictures]]''
* ''[[Cinergi Pictures]]''
* ''[[Roberts Stigvuds|RSO Films]]''<ref name="AboutFilmmakers">{{Tīmekļa atsauce|title=About the Filmmakers |url=http://movies.uip.de/evita/filmakers/EvitaFilmmakers.html |publisher=[[Universal Pictures]] |access-date=October 26, 2016 |dead-url=yes|archive-url=https://web.archive.org/web/20161026234743/http://movies.uip.de/evita/filmakers/EvitaFilmmakers.html |archive-date=October 26, 2016}}</ref>
* ''Dirty Hands Productions''<ref name="AboutFilmmakers" />
 | izplatītājs =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]'' (Ziemeļamerika)
* ''[[Cinergi Productions]]'' (starptautiski)
 |    izdošana = {{filmas datums|1996|12|14|Losandželosa|1996|12|25|ASV}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="Evita PG">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/evita-1970-3 |title=''Evita'' (PG) |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=December 13, 1996 |access-date=May 16, 2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[angļu valoda|angļu]]
* [[spāņu valoda|spāņu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|141 miljons}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Evita"''' ({{val|en|Evita}}) ir 1996. gada ASV [[Muzikālā filma|muzikāla]] [[vēstures filma|vēsturiska]] drāmas filma, kas balstīta uz 1976. gada [[Evita (1976. gada albums)|tāda paša nosaukuma mūzikas albumu]], ko veidoja [[Tims Raiss]] un [[Endrū Loids Vebers]], vēl filma iedvesmota no [[Evita (mūzikls)|1978. gada mūzikla]]. Filmā atainota [[Eva Perona|Evas Peronas]] dzīve, izceļot viņas izcelsmi, slavas iegūšanu, politisko karjeru un nāvi 33 gadu vecumā. Filmas režisors ir [[Alans Pārkers]], scenārija autori Pārkers un [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas atveido [[Madonna (mūziķe)|Madonna]] (Eva), [[Džonatans Praiss]] (Evas vīrs [[Huans Perons]]) un [[Antonio Banderass]] (Če).

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Fall at Oconaluftee Overlook.JPG
| photo_caption =
| map = ASV
| pushpin_relief = Usa edcp relief location map.png
| map_caption =
| location = [[Ziemeļkarolīna]] un [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nearest_city = [[Čerokī]] un [[Getlinburga]]
| lat_d = 35 | lat_m = 41 | lat_s = 0 | lat_NS = N
| long_d = 83 | long_m = 32 | long_s = 0 | long_EW = W
| region = US
| coords_ref =
| area = 211 415 ha
| visitation_num = 9 354 695
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1983 <small>(7. sesija)</small>
  | designation1_type = Dabas
  | designation1_criteria = VII, VIII, IX, X
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/259 259]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Greitsmokimauntinsu nacionālais parks''' ({{val|en|Great Smoky Mountains National Park}}) ir [[nacionālais parks]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Tenesī]] un [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir [[Lielais kanjons|Lielā kanjona]] nacionālais parks ar 4,5 miljoniem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travel.nationalgeographic.com/travel/national-parks/most-visited-parks-photos/|title=Top 10 Most Visited Parks|publisher=Nationalgeographic.com|accessdate={{dat|2014|11|12||bez}}}}</ref> Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no [[Apalaču kalni|Apalaču kalnu]] augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Donuzlavs
| attēls       = Новоозёрное.JPG
| paraksts     = Donuzlavs pie [[Novoozerne]]s
| vieta        = {{UKR}} (de facto)
{{RUS}} (faktiski)
| vieta2       = [[Krima]]
| map = Krima
| plat_d=45 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=33 | gar_m=0 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 48,2
| platība_ha   =
| garums       = 30
| platums      = 8,5
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 27
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = -0,4
| izteka       =
| baseins      = 1288
| lielbaseins  =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Novoozerne]]
}}
'''Donuzlavs''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]] un {{val|ru|Донузлав}}, {{val|crh|Doñuzlav}}) ir [[ezers]] [[Krima]]s rietumu piekrastē [[Ukraina|Ukrainā]]. Izvietojies [[Tarhankutas pussala]]s dienvidu krastā. Kopš 1961. gada, kad, izbūvējot kara flotes bāzi, 200 m platumā tika pārrakta ezeru no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] atdalošā strēle, ezers faktiski ir pārtapis par jūras līci. Izstiepts ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 30 km garumā un ir dziļākais [[Krima]]s ezers. Lielākajā daļā ezera [[sālsūdens]], ezera ziemeļaustrumu galā — [[saldūdens]]. Donuzlavā atrodas Ukrainas Kara flotes bāze.

sentences: '''20. decembris''' ir gada 354. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (355. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 11 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Воскресенская колокольня (6). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 06 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Fjodors Gornostajevs
| architecture_type     =
| architecture_style    = pseidokrievu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908. gads
| year_completed        = 1910. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 80 metri
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rpsc.ru/rogozhskaya-sloboda/istoriya-rogozhskoy-slobodyi/|title=» История Рогожской слободы Русская Православная Старообрядческая Церковь|website=rpsc.ru|access-date=2018-05-31|language=ru-RU}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://um.mos.ru/contests/dogm/works/30552/|title=Я узнаю Москву — Территории|website=um.mos.ru|access-date=2018-05-31|language=ru}}</ref> ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище'') atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.
== Vēsture ==
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Example
| Image            = Lily Allen gig Nottingham 2009 MMB 01 Example.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 5
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      = 4
| Comp link        =
| EP               = 4
| EPs link         =
| Singles          = 30
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     = 42
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      = Dziesmas, kurās piedalījies kā piedziedātājs
| Option           = 13
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option link     =
| 5Option color    =
| References       =
| Ref link         =
}}
Šī ir [[briti|britu]] [[dziedātājs|dziedātāja]] un [[reperis|repera]] '''[[Example]] diskogrāfija'''. Example ir izdevis 3 studijas albumus un 12 singlus. 2 viņa singli - "[[Changed the Way You Kiss Me]]" un "[[Stay Awake]]" ir ieguvuši 1. vietu [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. "[[Changed the Way You Kiss Me]]" ir ieguvusi 1. vietu arī [[Skotija|Skotijā]]

sentences: '''Proteasoma''', dažreiz arī '''proteosoma''', ir liels [[olbaltumvielu komplekss]], kurš ir visiem [[eikarioti]]em un [[arheji]]em, kā arī daļai no [[baktērijas|baktērijām]]. Eikariotiem tā atrodas [[šūnas kodols|šūnas kodolā]] un [[citoplazma|citoplazmā]].<ref name="Peters">Peters JM, Franke WW, Kleinschmidt JA. (1994) Distinct 19S and 20S subcomplexes of the 26S proteasome and their distribution in the nucleus and the cytoplasm. ''J Biol Chem'', March 11;269(10):7709—18. {{PMID|8125997}}</ref> Galvenā proteasomas funkcija ir samazināt nevajadzīgo un bojāto [[olbaltumvielas|olbaltumvielas]] skaitu [[proteolīze|proteolīzē]] — ķīmiskā reakcijā, kura sagrauj [[peptīdsaite]]s.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Georgs fon Manteifels
|     vārds_orig = ''Karl Georg von Manteuffel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1895
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Vilhelms fon Manteifels, māte - dzimusi [[Līveni|Līvena]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Alise, dzimusi [[Felkerzāmi|Felkerzāma]]
|          bērni = [[Kārlis Manteifels-Cēge]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences: '''Ekoloģiskā sukcesija''' ir [[ekosistēma]]s pārveidošanās, laika gaitā mainoties gan abiotiskajiem, gan biotiskajiem faktoriem, galvenokārt to mijiedarbības rezultātā. Sukcesijas bieži izraisa arī ārējie faktori, piemēram, ugunsgrēki, [[mežu izciršana]]. Galējo, tālāk praktiski nemainīgo sukcesijas stadiju sauc par klimaksu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|title= Vides terminu vārdnīca|accessdate= 2015-12-28|work= |publisher= [[Vides Vēstis (žurnals)|Vides Vēstis]]|date= |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304224508/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|archivedate= 2016-03-04}}</ref>

sentences:
[[File:Windlass_Drum_End_on_SS_Shieldhall.JPG|thumb|SS<ref>Tvaikonis (''Steamer (SS)'' — angļu val.)</ref> ''Shieldhall'' enkurspilves spole, kuru izmanto pietauvošanās galu ievilkšanai.]]
'''Tauvošanās''' ir kuģa pienākšanas un tā nostiprināšanas pie piestātnes vai cita kuģa process.<ref>[http://glossword.info/index.php/term/,6ea3ab6f59585aab955b52a65fa6a8565f56609a5aa4a459957159a667ac9b929a6aa85aa65555ae9571559f549ba1546a595c.xhtml A. M. Плехов, C. Г. Шапкин. ''Словарь военных терминов.''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160924204912/http://glossword.info/index.php/term/,6ea3ab6f59585aab955b52a65fa6a8565f56609a5aa4a459957159a667ac9b929a6aa85aa65555ae9571559f549ba1546a595c.xhtml |date={{dat|2016|09|24||bez}} }} Воениздат., 1988.</ref> Nostiprināšana notiek ar sintētiskām [[Virve|tauvām]] vai tērauda trosēm, kuras sauc par tauvošanās galiem.<ref>[http://www.korabel.ru/dictionary/detail/2048.html Н. Н. Исанин. ''Морской энциклопедический словарь. том 2.'']</ref> Tauvošanās sastāv no vairākiem cits pēc cita izpildāmiem manevriem. Kuģa pienākšanu un nostiprināšanu pie piestātnes sauc arī par pietauvošanos, bet kuģa atiešanu no piestātnes par attauvošanos.

sentences: '''Vasaras saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vislielākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Vasaras [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visgarākā [[diena]] un visīsākā [[nakts]]. Vasaras saulgriežus sauc arī par '''vasaras saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val-la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2527''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2527''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 756
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|6|16|SK}} 21:46 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2522]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2529]]''
}}
'''''Kosmos-2527''''' (''Космос-2527'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2018. gada jūnijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 756. ''Kosmos-2527'' plānots izvietot ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Puša
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Pušas pasts.jpg
| image_caption = Pušas pasts
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Pušas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4614&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 207
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 14
| lats = 28
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 12
| longs = 50
| longEW = E
| elevation_m = 170
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4635 Puša
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Datons''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Konstantinovas pagasts}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Peneroplis planatus (Sicīlija).jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Peneroplidae
|        dzimta_lv = Peneroplīdas
|           ģints = Peneroplis
|        ģints_lv =
|           suga = Peneroplis planatus
|        suga_lv =
|         binomial = <small>(Fichtel and Moll, 1798)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Peneroplis planatus''''' ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] suga [[peneroplīdu dzimta|peneroplīdu dzimtā]]. Šo sugu aprakstīja austriešu paleontologi [[Leopolds Fičtels]] un [[Johans Molls]]. ''Peneroplis planatus'' ir [[peneropli|peneroplu]] ģints [[tipiskā suga]]. Suga izplatīta [[Klusais okeāns|Klusajā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Sarkanā jūra|Sarkanajā]] un [[Melnā jūra|Melnajā jūrā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]] u.c.<ref>[http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=112817#distributions World Register of Marine Species]</ref> ''Peneroplis planatus'' veido [[endosimbioze|endosimbiozi]] ar [[sarkanās aļģes|sarkanjām aļģēm]] (''Porphyridium purpureum'').

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Oto fon Mirbahs''' (''Otto Johann Heinrich von Mirbach'', 1766?—1855) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks un vēsturnieks, [[Kurzemes bruņniecība]]s Jelgavas apriņķa maršals. Sārcenes (''Sahrzen''), Dižilmājas (''Groß-Ilmajen'') un Mazilmājas (''Klein-Ilmajen''), Nodegu-Vartājas (''Nodaggen-Wartajen'') un Mazās Droges (''Klein-Drogen'') muižu īpašnieks. [[Jelgavas ģimnāzija]]s goda kurators (1840).

sentences: '''21. jūnijs''' ir gada 172. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (173. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 193 dienas.

sentences: '''Periodiska funkcija''' ir [[funkcija]], kuras vērtība neizmainās, ja tās argumentu palielina par kādu noteiktu lielumu. Mazāko lielumu ar šādu īpašību sauc par funkcijas '''[[periods|periodu]]'''. Formāli, funkcija <math>f(x)</math> ir periodiska, ja eksistē tāds <math>T>0</math>, ka <math>f(x+T)=f(x)</math> visiem <math>x</math>. Mazākais <math>T</math>, kam izpildās šī īpašība, ir funkcijas <math>f(x)</math> periods. Svarīgi periodisku funkciju piemēri ir [[trigonometriskās funkcijas]], kuru periods ir 2''π'' vai ''π'' (piemēram [[sinuss]], [[kosinuss]] un [[tangenss]]), kā arī funkcija {''x''} ([[daļveida daļa]] no ''x''). Periodiskas funkcijas tiek lietotas, lai aprakstītu [[svārstības]] un [[vilnis|viļņus]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = ''IShowSpeed''
| vārds_orig =
| attēls = IShowSpeed November 2021 (52502829419).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''IShowSpeed'' 2021. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 2005
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 21
| dz_vieta = [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]], {{USA}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| nodarbošanās = [[blogeris]], [[reperis]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2016—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| brāļi =
}}
'''Darens Votkinss jaunākais''' ({{Val|en|Darren Watkins Jr.}}, dzimis 2005. gada 21. janvārī), labāk pazīstams kā '''''IShowSpeed''''', ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] ''[[YouTube]]'' blogeris un reperis.

sentences: '''14/88''' (arī '''1488''' vai '''14 88''') ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto [[neonacisms|neonacisti]], ''[[White Power]]'' piekritēji un citi labējie radikāļi.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zolitūde
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Zolitūdes stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Zolitūdes stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1989
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 58.87 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 01 | longs = 11.89 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zasulauks (stacija)|Zasulauks]] (2 km)
[[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Zasulauka Depo|Depo]] (1 km)
  [[Imanta (stacija)|Imanta]] (1 km)
 [[Babīte (stacija)|Babīte]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 9
}}

sentences:
[[File:Voynich Manuscript (32).jpg|thumb|Voiniča manuskripta 32. lapa]]
'''Voiniča manuskripts''' ir ilustrēts [[kodekss]], kas sarakstīts ar roku pašlaik nezināmā rakstu sistēmā. Materiāls, uz kura tas rakstīts, tiek datēts ar 15. gadsimta pirmo pusi. Iespējams, sarakstīts Ziemeļitālijā [[renesanse]]s laikā. Manuskripts nosaukts [[Vilfrīds Voiničs|Vilfrīda Voiniča]], kas to iegādājās 1912. gadā, vārdā. Kopš 1969. gada atrodas [[Jeila Universitāte]]s bibliotēkā.<ref name=autogenerated1>{{tīmekļa atsauce |url=http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |title=Voynich Manuscript |accessdate=June 8, 2016 |publisher=Beinecke Library |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110812100319/http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |archivedate={{dat|2011|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Meistars dārznieks
| operators =
| attēls = Master Gardener (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Džoels Edžertons]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Kvintesa Svindela]]
* [[Esai Moraless]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Master Gardener''
| studija = * ''HanWay Films''
* ''Flickstar''
* ''Ottocento Films''
* ''Northern Lights''
* ''KOJO Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|3|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|5|19|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15342244/|title=Master Gardener (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Meistars dārznieks"''' ({{Val|en|Master Gardener}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džoels Edžertons]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Kvintesa Svindela]] un [[Esai Moraless]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marija Antuanete
| attēls                   = Marie Antoinette (2006 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marie Antoinette''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sofija Kopola]]
| producents               =
* [[Ross Kacs]]
* [[Frānsiss Fords Kopola]]
* Sofija Kopola
| scenārija autors         = Sofija Kopola
| galvenajās lomās         =
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Džūdija Deivisa]]
* [[Rips Torns]]
* [[Eiša Ardžento]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Mollija Šenona]]
* [[Šērlija Hendersone]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tohokushinsha Film Corporation]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Pricel]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Toho-Towa]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Pathé''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|5|24|Francija|2006|10|20|ASV|2007|1|20|Japāna|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marie-antoinette-2006|title=Marie Antoinette|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100943/http://bbfc.co.uk/releases/marie-antoinette-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marieantoinette.htm|title=Marie Antoinette (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marija Antuanete"''' ({{val|en|Marie Antoinette}}) ir 2006. gada vēsturiska drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Sofija Kopola]]. Galvenās lomas atveido [[Kirstena Dansta]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Džūdija Deivisa]], [[Rips Torns]], [[Eiša Ardžento]], [[Rouza Bairna]], [[Mollija Šenona]], [[Šērlija Hendersone]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Stīvs Kūgens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|5|24||bez}} ASV.

sentences:
{{novecojis}}
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas apkaimi|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Dreiliņi (Stopiņu pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dreiliņi
|attels             =
|paraksts           = Dreiliņi, [[Ēvalda Valtera iela (Rīga)|Ēvalda Valtera iela]], [[2014. gads|2014]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,155 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 618 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Piķurga]]
[[Dreiliņupīte]]
[[Dauguļupīte]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|6|34|51|52}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dreilini/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Farizeji''' bija viena no senā [[Jūdaisms|jūdaisma]] sektām [[Otrais Jeruzalemes templis|Otrā Jeruzalemes tempļa]] laikā. Lai arī tās saknes meklējamas jau Otrā tempļa celšanas laikā, farizeju paražas nostiprinājās ap 2. gadsimtu p.m.ē, un pēc tempļa sagrāves 70. gadā kalpoja par pamatu [[Rabīniskais jūdaisms|rabīniskajam jūdaismam]]. Nosaukums cēlies no vārda saknes, kas apzīmē "atšķelt", "atdalīt", un sākotnēji varēja kalpot farizeju pretiniekiem, lai apzīmētu tos par ķecerīgu sektu.

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Trolejbuss|trolejbusiem]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Žoržs Ežēns Osmans
| image = Haussmann BNF Gallica.jpg
| imagesize = 200px
| caption = Osmans ap 1860. gadu
| birthname =
| birthdate = {{dat|1809|3|27}}
| location = [[Parīze]], {{FRA}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1891|1|11|1809|3|27}}
| deathplace = [[Parīze]], {{FRA}}
| nationality = [[franči|francūzis]]
| field = [[pilsētplānošana]]
| training =
| movement =
| famous works = [[Parīze]]s pārbūve [[Napoleons III|Napoleona III]] laikā
| patrons =
| awards = [[Vilas Visosas Dievmātes Ieņemšanas ordenis]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs''' (LTAB) ir biedrība, kas izveidota 2004. gadā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Biedrība "Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs" |url=https://info.ur.gov.lv/?#/legal-entity/40008084453 |website=ur.gov.lv |accessdate={{dat|2020|5|28||bez}}}}</ref> Biroja darbību reglamantē Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likums, Apdrošināšanas sabiedrību un to uzraudzības likums, kā arī citi likumi un normatīvie akti. LTAB apvieno visas apdrošināšanas sabiedrības, kuras nodrošina Obligāto civiltiesisko transportlīdzekļu apdrošināšanu (OCTA) Latvijā.<ref name=kp />

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti [[ezers|ezeri]], kas atrodas [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]
{{Commonscat|Lakes of North America|Ziemeļamerikas ezeri}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Engures pagasts
| karte             = Engures pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Engures pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Engures pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Engures pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Engure
| platība           = 133
| iedzīvotāji       = 2571<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|02|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2571 / 133 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.engure.lv
| nos_vācu          = Angern
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Ангернская
| ref_krievu        =
}}
'''Engures pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] teritoriālajām vienībām pie [[Rīgas līcis|Rīgas līča]]. Pagasta centrs [[Engure]] atrodas 70 km attālumā no [[Rīga]]s un 26 km attālumā no [[Tukums|Tukuma]]. Robežojas ar sava novada [[Smārdes pagasts|Smārdes]], [[Lapmežciema pagasts|Lapmežciema]], [[Zentenes pagasts|Zentenes]] un [[Sēmes pagasts|Sēmes]] pagastiem un [[Talsu novads|Talsu novada]], [[Mērsraga pagasts|Mērsraga pagastu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Melnā naktene
|         binomial = Solanum nigrum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Solanum nigrum fruits.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Melnās naktenes augļi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. nigrum
|          suga_lv = Melnā naktene
|         sinonīmi =
|  izcelsmes_vieta =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Planēta 51
| attēls                   = Planet51movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Planet 51''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Horhe Blanko]]
| producents               =
* [[Ignasio Peress Dolsets]]
* [[Gajs Kolinss]]
| scenārija autors         = [[Džo Stilmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Džastins Longs]]
* [[Šons Viljams Skots]]
* [[Džons Klīss]]
* [[Gērijs Oldmens]]
| mūzika                   = [[Džeimss Brets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ilion Animation Studios]]''
* ''[[HandMade Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DeAPlaneta Distribución]]''
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|11|14|Vestvuda|2009|11|20|ASV|2009|11|27|Spānija|2009|12|14|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/planet-51-2009|title=Planet 51|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 6, 2019|archive-date={{dat|2019|05|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190506122031/http://www.bbfc.co.uk/releases/planet-51-2009}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{ESP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=planet51.htm|title=Planet 51|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|105,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Planēta 51''' ({{val|en|Planet 51}}) ir 2009. gada zinātniskās fantastikas animācijas komēdija, kuras režisors ir [[Horhe Blanko]]. Galvenās lomas filmā ierunājuši [[Dveins Džonsons]], [[Džesika Bīla]], [[Džastins Longs]], [[Šons Viljams Skots]], [[Džons Klīss]] un [[Gērijs Oldmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|11|14||bez}} Vestvudā.

sentences: '''Likerta skala''' ir [[anketa|anketās]] [[psihometrija|psihometriskiem]] jautājumiem izmantota atbilžu skala, viena no visplašāk izmantotajām diskrētajām skalām. Tai ir intervālu atbilžu formāts (parasti 1—5, bet arī 1—7 vai 1—9), kurā mazākais un lielākais skaitlis apzīmē divas pretējas galējības (parasti — pilnībā piekrītu un pilnībā nepiekrītu). Skala nosaukta amerikāņu psihologa [[Rensiss Likerts|Rensisa Likerta]] vārdā, kurš pirmais publicēja šāda veida anketu 1932. gadā. Tās priekšrocība ir saprotamība, vienkāršā sagatavošana un atbilžu vieglā analizēšana, bet trūkums — respondenta atbildes noformulēšanas ilgums.<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Silvija Kristapsone |year=2008 |title=Zinātniskā pētniecība studiju procesā |publisher=[[Biznesa augstskola "Turība"]] |location=[[Rīga]] |pages=212.—214 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308091892%7carticle:DIVL1118%7cpage:214 |isbn=978-9984-828-00-8 |accessdate={{dat|2020|05|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308091892%7carticle:DIVL1118%7cpage:214 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jaunjelgava
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Jaunjelgavas pasvaldiba.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Jaunjelgavas novada domes ēka
 | image_flag               =
 | flag_link                = Jaunjelgavas karogs
 | image_shield             = Jaunjelgava COA.svg
 | shield_link              = Jaunjelgavas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 56 | latm  = 37 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 05 | longs = 00 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1647]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Friedrichstadt}}
 | area_total_km2           = 6.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jaunjelgava}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 35
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5134
 | website                  = {{URL|www.jaunjelgava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Jaunjelgava''' ir [[pilsēta]] [[Daugava]]s kreisajā krastā [[Sēlija]]s [[Latvijas kultūrvēsturiskie novadi|kultūrvēsturiskajā novadā]], [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Pilsētai ir sena vēsture. 1590. gadā tai piešķirtas miesta tiesības, bet 1647. gadā — pilsētas tiesības. Cauri pilsētai iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|autoceļš]] [[P87]] ([[Bauska]]—[[Aizkraukle]]). Attālums pa ceļiem līdz novada centram Aizkrauklei ir {{nobr|15 km}}, līdz [[Rīga]]i — {{nobr|79 km}}.

sentences:
{{vielas infokaste|attēls=
 Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C4H6N2O2|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aimans az Zavāhirī
|     vārds_orig = أيمن محمد ربيع الظواهري
|         attēls = Ayman al-Zawahiri portrait.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Afganistāna|Kabula}}
|   dzīves_vieta = {{PAK}}, {{AFG}}(iespējams)
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 7
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī''' ({{val-ar|أيمن محمد ربيع الظواهري}}, ''Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī''; dzimis {{dat|1951|6|19}} [[Kaira|Kairā]]; miris {{dat|2022|7|31}} [[Kabula|Kabulā]]) bija [[Ēģipte|ēģiptiešu]] ārsts un [[islāms|islāma]] teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. ASV [[Federālais izmeklēšanas birojs]] bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.<ref name="tvnet">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/381789-asv_sola_atrast_un_nogalinat_ari_zavahiri |title=ASV sola atrast un nogalināt arī Zavahiri  |accessdate=2013-05-24 |author=  |work= |publisher=tvnet.lv/LETA/AFP  |date=2011-06-17 |archiveurl= |archivedate= }}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Apvienotā Baltijas hercogiste
|sugasvārds             = Apvienotās Baltijas hercogistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija, Igaunija
|laikmets               =
|statuss                ={{val|de|Vereinigtes Baltisches Herzogtum}} <br /> {{val|et|Balti Hertsogiriik}}
|statusa_teksts         =
|impērija               = Vācijas Impērija
|valdības_veids         = [[Baltijas Reģentu padome]]
|
|gads_sākums            = 1918. gada 22. septembrī
|gads_beigas            = 1918. gada 28. novembrī
|
|event_start            = Dibināta pēc [[Berlīnes papildvienošanās (1918)|Berlīnes papildvienošanās]], [[Padomju Krievija]]i atsakoties no Baltijas guberņām
|date_start             =
|event_end              = Beidz pastāvēt Vācijai kapitulējot, beidzoties Brestļitovskas miera līgumam un izveidojoties neatkarīgai Latvijai un Igaunijai
|date_end               = 1918. gada 28. novembris
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = United Baltic Duchy flag.svg
|flag                   = Baltijas hercogistes karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Baltic coat of arms.svg
|symbol                 = Baltijas hercogistes ģerbonis
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = Ostfront Livland 1918 Dragoner Regiment Nr. 17.jpg
|image_map_caption      = Vācijas Impērijas armija Baltijas guberņās, 1918. gada oktobris
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = Vācu, Latviešu, Igauņu
|reliģija               = [[Luterisms|Luterticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Hercogs Ādolfs Frīdrihs|Ādolfs Frīdrihs]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1918.
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Hercogs]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Apvienotā Baltijas hercogiste''' ({{val|de|Vereinigtes Baltisches Herzogtum}}, {{val|et|Balti Hertsogiriik}}) bija 1918. gadā formāli pastāvējusi [[hercogs|hercogiste]]. Tās izveidošanu organizēja Igaunijas un Latvijas [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] aristokrātija ar vietējo atbalstītāju un [[Vācijas Impērija]]s okupācijas spēku atbalstu. Izveidota [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] pēdējā gadā, kad [[Brestļitovskas miera līgums]]  deva Vācijai uzvaru pār sabrukušo [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]]. Beidza pastāvēt līdz ar [[Novembra revolūcija|Novembra revolūciju]] Vācijā un [[Kompjeņas pamiers (1918)|Kompjeņas pamieru]], ar kuru Vācija atteicās no [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera līguma]].

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Kalanchoe tomentosa 01.jpg
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Kalanchoe tomentosa|Tūbainā kalanhoja}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Kalanchoe
|        ģints_lv = Kalanhojas
|             suga =Kalanchoe tomentosa
|          suga_lv =Tūbainā kalanhoja
}}
'''Tūbainā kalanhoja'''<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tūbainā kalanhoje |url=https://database.smartgardens.eu/plant/1702 |website=database.smartgardens.eu |accessdate={{dat|2019|3|12||bez}} |archive-date={{dat|2020|12|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201230163548/https://database.smartgardens.eu/plant/1702 }}</ref> (''Kalanchoe tomentosa'') ir [[Sukulenti|sukulents]] ar pūkainām zaļi pelēkām lapām. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un sava nelielā izmēra un vieglās kopšanas dēļ ir populārs [[telpaugs]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences: '''Barbadosas dolārs''' ir [[Barbadosa|Barbadosas]] vasts [[valūta]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Koku jūra
| attēls = The Sea of Trees.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sea of Trees''
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = * [[Džils Neters]]
* [[Kens Kao]]
* [[Kevins Halorans]]
* [[F. Gērijs Grejs]]
* E. Braiens Dobinss
* [[Allens Fišers]]
* [[Kriss Spārlings]]
| scenārija autors = Kriss Spārlings
| galvenajās lomās = * [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kens Vatanabe]]
* [[Naomi Votsa]]
| mūzika = [[Meisons Beitss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bloom (studija)|Bloom]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|8|26|ASV|}}
| ilgums = 110 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=intl&id=theseaoftrees.htm|title=The Sea of Trees|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|906,9 tūkstoši}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Koku jūra"''' ({{val|en|The Sea of Trees}}) ir 2015. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Kens Vatanabe]] un [[Naomi Votsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: [[Image:Corridoio_del_Vacan.JPG|Vāhānas koridors Afganistānas kartē|thumb|200px]]

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{cita nozīme|jēdzienu|filmu|007: SPEKTRS}}

sentences: '''Tirgus pētījumi''' ir veiksmīgas uzņēmējdarbības pamatā, sniedzot padziļinātas zināšanas par tirgu, kurā uzņēmums darbojas un piedāvā savus produktus vai pakalpojumus. Bez tirgus pētījuma datiem, kvalitatīva [[Biznesa plāns|biznesa plāna]] vai [[mārketinga stratēģija]]s izstrādāšana nav iespējama.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N8O8
|molmasa=296,2
|blīvums=1910
|kušanas temperatūra=276-286 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oktogēns''' (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga [[sprāgstviela]]. Šī viela strukturāli ir līdzīga [[heksogēns|heksogēnam]]. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

sentences:
{{Citas nozīmes|dabas teritoriju|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
 [[Minhene|Minhenē]], [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Parks''' ir estētiska apzaļumota [[dabas teritorija]] tās dabiskajā vai cilvēka pārveidotajā formā. Parka nozīme parasti tiek saistīta ar atpūtu vai rekreāciju. Kā parka tipi tradicionāli tiek izšķirti [[dabas parks|dabas parki]], [[nacionālais parks|nacionālie parki]] un tematiskie parki. Līdztekus tam par parkiem tiek saukta arī īpaši nodrošināta teritorija, kas tiek izmantota plaša spektra transportlīdzekļu novietnei, apkopei un remontam. Par parku mēdz saukt arī iekārtu kopumu.

sentences:
[[Kategorija:Nigēra]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
'''Mazsalacas vēsture''' aptver laika periodu no [[Mazsalacas draudzes novads|Mazsalacas draudzes novada]] izveidošanās līdz mūsdienām.
Apdzīvotās vietas rašanos veicināja tās ģeogrāfiski izdevīgā atrašanās vieta, kurā pie [[Salaca]]s pārceltuves krustojās [[Rūjiena]]s—[[Ainaži|Ainažu]] un [[Valmiera]]s—[[Pērnava]]s ceļi.

sentences: '''24. janvāris''' ir gada 24. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 341 diena (342 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Cryptocentrus_cinctus.JPG
|   att_nosaukums = [[Dzeltenais garneļgrundulis|Dzeltenie garneļgrunduļi]] (''Cryptocentrus cinctus'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|        divīzija = Acanthopterygii
|     divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|   apakšdivīzija = Percomorphaceae
|apakšdivīzija_lv = Asarveidīgo apakšdivīzija
|          sērija = Gobiaria
|       sērija_lv = Jūrasgrunduļveidīgo sērija
|           kārta = Gobiiformes
|        kārta_lv = Jūrasgrunduļveidīgās
|        binomial = Gobiiformes <small>([[Albert Günther|Günther]], 1880)</small>
|     kategorijas = nē
|      iedalījums =
*[[Jūrasgrunduļu apakškārta]] (''Gobioidei'')
*[[Smilšu nirēji|Smilšu nirēju apakškārta]] (''Trichonotoidei'')
}}
'''Jūrasgrunduļveidīgās''' (''Gobiiformes'') ir [[īstās kaulzivis|īsto kaulzivju]] (''Teleostei'') kārta, kas pieder [[dzelkņstarzivis|dzelkņstarzivju divīzijai]] (''Acanthopterygii''). 2016. gadā, balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, kārtai tika veikta nozīmīga revīzija, to padarot monofilētisku. Saskaņā ar jauno sistemātiku kārta apvieno 9 zivju dzimtas ar apmēram 2200 sugām. Dzimtas tiek iedalītas divās apakškārtās.<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |title=Phylogenetic classification of bony fishes, 2016 |access-date={{dat|2019|02|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190322032046/https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |archivedate={{dat|2019|03|22||bez}} }}</ref> Galvenokārt mājo [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] [[jūra|jūrās]] visā pasaulē, lai gan apmēram 10% no visām sugām ir [[saldūdens]] zivis.<ref name=pat>Patzner, R.A.; Van Tassell, J.L.; Kovačić, M.; Kapoor, B.G., eds. (2011). The Biology of Gobies. Enfield, NH: Science Publishers. p. 685. {{ISBN|978-1-57808-436-4}}.</ref> Retāk sastopamas [[mērenā josla|mērenās joslas]] tilpēs.<ref name=lv/>

sentences:
'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />

sentences: '''Apdrošināšana''' ir risku iestāšanās ekonomisko seku nodošana apdrošinātājam par apdrošināšanas līgumā noteikto apdrošināšanas prēmiju. Tas ir noteikts [[ekonomiskais darījums|ekonomisko darījumu]] veids, kura mērķis ir nodrošināt [[apdrošināšanas aizsardzība|apdrošināšanas aizsardzību]] cilvēkiem un to darījumiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = ''Black Lives Matter''
| image_name               = Black_Lives_Matter_logo.svg
| image_size               =
| caption                  =
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = 2013 - pašlaik
| time                     =
| place                    = Starptautiski
| also known as            = Black Lives Matter kustība
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  = Masu protesti [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences: '''Bezkameras riepa''' ir [[pneimatika|pneimatiskā]] [[riepa]], kam nav nepieciešama atsevišķa kamera.

sentences: '''Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību''' ({{val-en|Joint Declaration of the Doctrine of Justification}}, plaši pieņemts saīsinājums - JDDJ, {{val-de|Gemainsame Erklärung zur Rechtfertigungslehre}}), teoloģiskajās aprindās nereti saīsināts - Kopējais paziņojums, ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s (PLF) un [[Romas katoļu baznīca]]s (RKB) {{dat|1999|10|31}} [[Augsburga|Augsburgā]], [[Vācija|Vācijā]] noslēgts dokuments par abu pušu kopēju izpratni jautājumā par cilvēka attaisnošanas galvenajiem nosacījumiem. Dokumentu parakstīja PLF prezidents Dr. Kristiāns Krauze (Dr. ''Christian Krause'') un RKB [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] prezidents kardināls Idriss Kasadijs (''Idris cardinal Cassady'').

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Grobiņas Svētās Brigitas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Grobiņas katoļu baznīca2.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Grobiņas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 32  | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 10  | longs = 21 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Dienvidkurzemes novads]], [[Grobiņa]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2002]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
Gatis Mārtiņš Bezdelīga
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3476  www.katedrale.lv]
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2000]]
| year_completed        = [[2002]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}

sentences:
{{novec}}
{{Mazais burts|title=iPod}}
{{līdzīgs|iPad}}
[[File:Various iPods.jpg|thumb|Dažādi iPod modeļi, neviens no tiem vairs netiek ražots.]]
'''iPod''' ir pārnēsājamais mūzikas atskaņotājs, kuru radījusi firma [[Apple Inc.|Apple]]. Pirmais iPod tirdzniecībā iznāca [[2001. gads|2001]]. gada 23. oktobrī. Tas bija [[iPod Classic]] ar 5 un 10 GB atmiņu. Šobrīd tirdzniecībā ir četri dažādi iPod modeļi – [[iPod Classic]] ar 80, 120 un 160 Gb atmiņu, [[iPod Nano]] ar 8 un 16 GB atmiņu, [[iPod Shuffle]] ar 2 un 4 GB atmiņu un [[iPod Touch]] ar 32 un 64 GB atmiņu.

sentences:
]]
Jēdziens '''"aukstasiņu zirgi"''' tiek lietots konkrēta zirga tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgus]] un aukstasiņu zirgus jeb '''vilcējus'''.

sentences: '''Cehšteins''' ({{val|de|Zechstein}} — 'raktuvju akmens') ir [[perms|perma]] formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt [[sāls]] nogulas un [[varš|vara]] šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā [[Pangeja]]s superkontinenta ziemeļdaļā seklas [[Epikontinentāla jūra|epikontinentālas jūras]] dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu.

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Riebums
  | attēls                    = Attēls:Repulsion (filma).jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = '''Repulsion'''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{GBR}}
  | režisors                  = [[Romans Polaņskis]]
  | producents                =
  | scenārija autors          =
  | galvenajās lomās          = [[Katrina Deneva]], [[Ivonna Furno]], [[Jans Hendrijs]] un [[Džons Freizers]]
  | mūzika                    = [[Čiko Hamiltons]]
  | operators                 =
  | izdošanas laiks           = [[1965]]. gada [[11. jūnijs]]
  | ilgums                    = 105 minūtes
  | valoda                    = [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   = $300 000
  | imdb                      = 0059646
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Paul Krugman
| attēls =Paul Krugman-press conference Dec 07th, 2008-8.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =28
| dz_vieta =[[Olbani]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Prinstonas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]], ''[[The New York Times]]''
| alma_mater =[[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]] ([[starptautiskā ekonomika]], [[makroekonomika]])
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = 2008. gada [[Nobela prēmija ekonomikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Latvijas daba|Klimats]]
[[Kategorija:Latvijas ģeogrāfija|Klimats]]

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Multipleksēšana''' ({{val|en|multiplexing}}) ļauj pārsūtīt datus no vairākiem datu avotiem pa vienu fizisko savienojumu, tā ir metode ar kuras palīdzību [[Telesakari|telekomunikācijās]] un [[Datortīkls|datortīklos]] vairāki analogie vai digitālie signāli tiek apvienoti vienā signālā, izmantojot kopēju datu nesēju. Multipleksēšanas mērķis ir dalīties ar ierobežotiem resursiem, piemēram, telekomunikācijās vairākus telefona zvanus var veikt, izmantojot vienu vadu. Multipleksēšana radās [[Telegrāfija|telegrāfijā]] 1870. gados, un pašlaik tā plaši tiek izmantota sakaru tehnoloģijās. Telefonijā Džordžs Ouens Skīrs tiek atzīts kā tālruņu līniju multipleksēšanas attīstītājs 1910. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Mother and baby sperm whale.jpg
| att_nosaukums = [[Kašalots]] (''Physeter macrocephalus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     virsklase = Tetrapoda
|  virsklase_lv = Četrkājaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Cetacea
|      kārta_lv = Vaļveidīgie
|    apakškārta = Odontoceti
| apakškārta_lv = Zobvaļi
|    virsdzimta = Physeteroidea
| virsdzimta_lv = Kašalotu virsdzimta
|      binomial = Physeteroidea ([[John Edward Gray|Gray]], 1868)
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas dzimtas:
*'''Kašalotu dzimta''' (''Physeteridae'', [[John Edward Gray|Gray]], 1821)
*'''Pundurkašalotu dzimta''' (''Kogiidae'', (Gill, 1871)<ref>[http://www.marinespecies.org/cetacea/aphia.php?p=taxdetails&id=136982 Kogiidae Gill, 1871]</ref>
}}
'''Kašalotu virsdzimta''' (''Physeteroidea'') ir viena no [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti'') virsdzimtām, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas dzimtas:<ref>[http://paleodb.org/?a=basicTaxonInfo&taxon_no=53105 Superfamily Physeteroidea Gray 1868]{{Novecojusi saite}}</ref> '''kašalotu dzimtu''' (''Physeteridae'') un '''pundurkašalotu dzimtu''' (''Kogiidae'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://species-identification.org/species.php?species_group=marine_mammals&id=20&menuentry=groepen |title=Marine Mammals of the World: Pygmy and Dwarf Sperm Whales (Family Kogiidae) |access-date={{dat|2013|08|31||bez}} |archive-date={{dat|2015|09|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150924033331/http://species-identification.org/species.php?species_group=marine_mammals&id=20&menuentry=groepen }}</ref> Nesenā pagātnē abu dzimtu sugas tika sistematizētas vienā kašalotu dzimtā, izdalot abas grupas apakšdzimtās (''Physeterinae'' un ''Kogiinae''<ref>[http://www.biolib.cz/en/taxontree/id780658/ Physeteroidea Gray, 1868]</ref>). Kopumā abās dzimtās ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas un vairākas izmirušas sugas.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:ASV biologi]].''

sentences:
satur šķidru [[Etanols|etanolu]] un gaisu, tā ir aiztaisīta ar [[Korķis|korķi]]. Sildot etanolu, mēģenē palielinās etanola [[tvaiks|tvaika]] spiediens, līdz korķis izsprāgst]]
'''Spiediens''' ir perpendikulārs [[spēks]], kas iedarbojas uz virsmas [[laukums|laukuma]] vienību. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] spiedienu mēra [[ņūtons|ņūtonos]] uz kvadrātmetru jeb [[paskāls|paskālos]]. 1 Pa = 1N/m2. Parasti spiedienu mēra arī [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfērās]], kas ir apmēram [[Zemes atmosfēra]]s spiediens jūras līmenī, kura vērtība ir 101325 Pa. Plaši lieto arī citas spiediena mērvienības.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = '''Deftones'''
|          Attēls = Deftones live brixton academy 2007.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Deftones 2008. gadā
|            Fons = grupa
|           Vieta = {{flaga|ASV}} [[Sakramento]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais metāls]]
[[Eksperimentālais roks]]
|            Gadi = 1988—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Maverick Records|Maverick]]|
|           Mlapa = [http://www.deftones.com/ www.deftones.com]
|      Dalībnieki = [[Stīvens Kārpenters]]
[[Čino Moreno]]
[[Eibs Kaningems]]
[[Frenks Delgado]]
[[Serhio Vega]]
|  Bij_dalībnieki = [[Či Čengs]]
}}

sentences:
{{atsauces+}}
Šis ir nepilns '''fobiju uzskaitījums''', kas ir atzītas par eksistējošām. Tikai daļa no šī saraksta fobijām ir pieskaitāmas pie [[Psihe|psihiskajām]] novirzēm.

sentences: '''Datubāzes indekss''' ir [[datu struktūra]], kas uzlabo datu ieguves ātrumu no datu bāzes tabulām, bet palēnina datu ierakstīšanu datu bāzes tabulās, kā arī šādas tabulas aizņem vairāk vietas. Indeksu var izveidot, izmantojot vienu vai vairākas datu bāzes tabulas kolonnas, kas paātrinās piekļuvi gan nejauši sakārtotiem datiem, gan arī sakārtotiem. Indeksi diskā parasti aizņem mazāk vietas, nekā dati, uz kuriem tie attiecas, kas dod iespēju uzglabāt indeksus atmiņā tabulām, kuru dati ir pārāk lieli, lai tās pašas uzglabātu atmiņā.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-34
|valsts             =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|tips               = Universālais ložmetējs
|konstruktors       = Louis Stange
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = vairāki, galvenokārt - Mauser
|ražošanā           = 1935 - 1945
|bruņojumā          = 1935 - 1945 (dažu valstu armijās līdz pat mūsdienām)
|patronu_tips       = [[7,92x57 mm]]
|darbības_princips  = stobra atdeves enerģijas
|šaušanas_ātrums    = 800 - 900 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 755 m/s
|attālums           = 2000 m
|masa              = * 12,1 kg

* 19,2 kg (ar [[Trijkājis (ieroča sastāvdaļa)|trijkāji]])
|garums             = 121,9 cm
|stobrs             = 62,7 cm
|pārlādes_sistēma   =
patronlente,

dubultdiskveida [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = patronlentē: 50 vai 250 patronas,

dubultdiskveida magazīnā: 75 patronas
|tēmēklis           = Mehānisks regulējamais tēmēklis
|versijas           = Mg-34/41
MG-34T
MG-81
|daudzums           =
}}
'''Maschinengewehr-34''' jeb '''MG-34''' - [[Vācija]]s [[ložmetējs]] ([[1934]]. gada modelis), galvenais [[Vērmahts|Vērmahta]] kājnieku atbalsta ierocis [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1. pusē un galvenais transportlīdzekļu ([[tanks|tanku]]) ložmetējs visā šā kara laikā. MG-34 ir arī pirmais īsti universālais ložmetējs, kuru varēja izmantot gan kā vieglo ložmetēju no [[divkājis|divkāja]] ilgstošai apšaudei, gan kā balsta ložmetēju uz [[trijkājis|trijkāja]], gan arī kā tanku vai [[pretgaisa aizsardzība|PGA]] ložmetēju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Klārks Maksvels
|     vārds_orig = James Clerk Maxwell
|         attēls = James_Clerk_Maxwell.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Džeimss Maksvels
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Edinburgas Universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Maksvela vienādojumi]],
[[Maksvela-Bolcmaņa sadalījums]],
[[Maksvela dēmons]],
[[Maksvela disks]],
[[Maksvela ātruma sadalījums]],
[[Maksvela teorija]],
[[Maksvela materiāls]],
[[Nobīdes strāva]]
|    apbalvojumi = [[Smita prēmija]], [[Ramforda medaļa]], [[Adamsa prēmija]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
{{Commons category|James Clerk Maxwell|Džeimss Maksvels}}
'''Džeimss Klārks Maksvels''' ({{val|en|James Clerk Maxwell}}, dzimis {{dat|1831|06|13}}, miris {{dat|1879|11|5}}) bija skotu [[fizika|fiziķis]] un [[matemātika|matemātiķis]]. [[Karaliskā biedrība|Londonas Karaliskās biedrības]] loceklis (1860).

sentences:
{{Citas nozīmes|sejas apmatojumu|Bārda (nozīmju atdalīšana)|Bārda}}
 ar 19. gadsimta bārdu]]
'''Bārda''' ir uz [[vaigi]]em, [[zods|zoda]], [[kakls|kakla]] un virs augšlūpas augoši [[mati]]. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. [[Vīrietis|Vīriešiem]] bārda sāk augt pēc [[pubertāte]]s, bet [[sieviete|sievietēm]] pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar [[vīrietis|vīriešu]] dzimumu un pieskaitāma sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais [[testosterons]]. Zinātnes nozare par bārdu ir [[pogonoloģija]] (''pogonology'').
[[Vēsture]]s gaitā [[vīrietis|vīrietim]] ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

sentences: {{Commons category|Sports in Africa|Sports Āfrikā}}

sentences:
]]
'''Laponis''' - nediferencēts vai vāji diferencēts [[augi|augu]] (piem. [[aknu sūnas|aknu sūnu]]) vai [[ķērpji|ķērpju]] ķermenis.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = ''Pitbull''
| Attēls = Pitbull_the_rapper_in_performance_(2011).jpg
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = solists
| Dz_vārds = {{val|en|Armando Christian Perez}}
| Pseidonīms = ''Pitbull''
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1981|1|15}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Maiami}}
| Miris =
| Vieta =
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
| Gadi = [[2003. gads|2003]]—pašlaik
| Izdevējkompānija = ''Slip-N-Slide''<br />''Polo Grounds Music''
| Mlapa = [http://www.pitbullmusic.com/ pitbullmusic.com]
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eleonora Sausne''' (1910—1969) bija latviešu skolotāja, nacionālās pretošanās kustības dalībniece, disidente un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džonatans
 |    vārds_orig = ''Jonathan''
 |        attēls = Jonathan-plantation-house.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Džonatans 2021. gada aprīlī
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1832
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Seišelas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[File:Flag of Saint Helena.svg|25px]] [[Svētās Helēnas sala]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Džonatans''' (izšķīlies ap  1832. gadu)<ref>https://www.bbc.com/news/magazine-26543021</ref> ir [[Seišelu salu milzu bruņurupucis]] (Aldabrachelys gigantea hololissa), [[Aldabras milzu bruņurupuča]] (Aldabrachelys gigantea) pasuga. Tiek lēsts, ka viņa aptuvenais vecums ir 191 gads 2024. gadā, padarot viņu par [[vecāko zināmo dzīvo sauszemes dzīvnieku]].<ref>https://www.foxnews.com/science/the-fascinating-sex-life-of-jonathan-the-185-year-old-giant-tortoise</ref><ref>https://www.guinnessworldrecords.com/news/2019/2/introducing-jonathan-the-worlds-oldest-animal-on-land-561882</ref> Džonatans dzīvo [[Svētās Helēnas Sala|Svētās Helēnas salā]], [[Britu aizjūras teritorijas|Lielbritānijas aizjūras teritorijā]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos.
== Vēsture ==
[[Bruņurupucis]] Džonatans, izšķīlies apmēram 1832. gadā, kopā ar trim citiem bruņurupučiem aptuveni 50 gadu vecumā tika atvests uz Svētās Helēnas salu no Seišelu salām [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref>https://www.smithsonianmag.com/smart-news/at-190-jonathan-the-tortoise-is-the-worlds-oldest-living-land-animal-180979514/</ref> Bruņurupucim vārdu 1930. gados deva [[Svētās Helēnas sala]]s gubernators sers [[Spensers Deiviss]], un bruņurupucis ir nodzīvojis 31 gubernatora pilnvaru termiņu. Džonatans turpina dzīvot ''Plantation House'', gubernatora oficiālās rezidences teritorijā; kur par viņu rūpējas Svētās Helēnas salas valdība.
== Vecums ==
Bruņurupuča vecums tiek lēsts, jo viņš bija "pilnībā nobriedis", kad 1882. gadā tika nogādāts Svētās Helēnas salā. "Pilnīgi nobriedis" nozīmē vismaz 50 gadus vecu, dodot viņam izšķilšanās datumu ne vēlāk kā 1832. gadā.<ref>https://www.guinnessworldrecords.com/world-records/511806-oldest-living-land-animal</ref> Fotogrāfija ar Džonatanu, kas sākotnēji tika uzskatīta par 1902. gada attēlu, patiesībā ir datēta ar 1886. gadu,<ref>Hollins, Jonathan (8 April 2016). "Your Opinion Counts" (PDF). The St Helena Independent. Retrieved 29 July 2017</ref> kurā Džonatans ir redzams četrus gadus pēc viņa ierašanās Svētajā Helēnā. No fotogrāfijas veiktie mērījumi liecina, ka viņš bija pilnībā nobriedis 1886. gadā.
[[File:Jonathan and another tortoise, St Helena.png|thumb|Džonatans (pa kreisi) ar citu milzu bruņurupuci (1886) (vecumā no 53 līdz 54 gadiem)<ref>https://www.bbc.co.uk/programmes/p03v1kys/p03v1h5t</ref>]]
2022. gadā Džonatana aptuvenais vecums pārsniedza bruņurupuča vecumu, ko [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmata]] bija atzinusi par visu laiku vecāko reģistrēto bruņurupuci – [[Tu'i Malila]], kurš nomira [[Tonga|Tongā]] 1966. gadā 189 gadu vecumā. [[Advaita]], Aldabras milzu bruņurupucis, kas nomira 2006. gadā, Alipuras zooloģiskajā dārzā [[Kolkata|Kolkatā]], Indijā, nodzīvoja līdz 255 gadu vecumam, taču tas nav apstiprināts.<ref>https://www.cbsnews.com/news/250-year-old-tortoise-dies-in-india/</ref>
== Pēc 2015. gada ==
2015. gada decembrī Svētās Helēnas salas veterinārārsts Džo Holinss sacīja, ka Džonatans ir "dzīvs un vesels [..] Viņš ir akls no [[katarakta]]s, zaudējis ožu un tāpēc nevar atrast pārtiku, taču viņam ir saglabājusies lieliska dzirde." 2016. gada janvārī [[BBC]] ziņoja, ka Džonatanam tika ieviesta jauna [[diēta]], kuras mērķis bija saglabāt viņa veselību un pagarināt viņa mūžu.<ref>https://www.bbc.com/news/av/science-environment-35268755</ref> Lielā vecuma dēļ Džonatans pavada dienas, kopā ar citiem bruņurupučiem gandrīz visu, tostarp ēdot, guļot un pārojoties.<ref>https://www.huffpost.com/archive/au/entry/the-oldest-animal-in-the-world-is-probably-gay_au_5cd37ec1e4b0acea9501ab87</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''Driver 3''
|bilde            =
|developer        = ''[[Reflections Interactive]]''
|publisher        = ''[[Atari (zīmols)|Atari]]''
|designer         =
|series           =
|engine           =
|version          =
|released         = {{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2003|6|6}}
 {{flaga|ASV}} {{dat|2003|6|9}}
|genre            = [[ātrumsacīkšu spēle]], [[piedzīvojumu spēle]], [[šaujamspēle]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          = {{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 16+
{{flaga|ASV}} [[ESRB]]: Mature (16+)
|platforms        = ''[[PlayStation 2]]'', [[personālais dators]], ''[[Xbox]]'', [[mobilais tālrunis]], ''[[GameBoy Advance]]''
|media            = [[DVD]], [[kārtridžs]]
|requirements     =
}}
'''''Driver 3''''' ir [[ātrumsacīkšu spēle|ātrumsacīkšu]] un [[piedzīvojumu spēle|piedzīvojumu]] [[šaujamspēle]], ''Driver'' sērijas trešā spēle. To izstrādāja ''[[Reflections Interactive]]'', bet izdeva ''[[Atari (zīmols)|Atari]]''. [[2003. gads|2003]]. gada [[6. jūnijs|6. jūnijā]] ''Driver 3'' izdeva [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] ''[[Playstation 2]]'' un ''[[Xbox]]'' konsolēm. [[Eiropa|Eiropā]] to oficiāli izdeva [[9. jūnijs|9. jūnijā]], bet vēlāk spēli izdeva arī [[personālais dators|personālajam datoram]], [[mobilais tālrunis|mobilajam tālrunim]] un ''[[GameBoy Advance]]''.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Atlantijas okeāns
|attēls            =
|platība           = 106 400 000
|platība_bez_jūrām = 82 400 000
|garums            =
|platums           = 2848—4830
|Max_dziļums       = 8742
|Vid_dziļums       = 3338
|tilpums           = 329,7
|sāļums            = 35
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Atlantijas okeāns''' ir otrs lielākais [[okeāns]] uz [[Zeme]]s. Tas aizņem aptuveni 106,4 miljonus [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometrus]] lielu platību — apmēram 1/5 no Zemes kopējās virsmas. Kopējais ūdens tilpums ir 329,7 miljoni km3 (bez jūrām —323,6 milj. km3), kas ir 1/4 no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]]. Vidējais dziļums ir 3338 m (bez jūrām — 3646 m), lielākais dziļums ir [[Puertoriko dziļvaga|Puertoriko dziļvagā]] — 8742 m. [[Kontinentālais šelfs]] aizņem ap 11% no Atlantijas okeāna pamatdaļas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Praulienas pagasts
| karte             = Prauliena Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Prauliena
| platība           = 197,88
| iedzīvotāji       = 1678<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1678 / 197.88 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.prauliena.lv
}}
'''Praulienas pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Madona|Madonas pilsētu]], [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu]], [[Barkavas pagasts|Barkavas]], [[Mētrienas pagasts|Mētrienas]], [[Ļaudonas pagasts|Ļaudonas]], [[Mārcienas pagasts|Mārcienas]], [[Lazdonas pagasts|Lazdonas]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu]] pagastiem.

sentences: '''Interneta medija tips''' ({{val|en|Internet media type}}), sākotnēji saukts par '''MIME tipu''' (''MIME type''; pēc [[Multipurpose Internet Mail Extensions|MIME]]), reizēm arī par '''satura tipu''' (''Content-type''; pēc galvenes nosaukuma, kurā tas tiek izmantots), ir divu daļu identifikators [[faila formāts|faila formātiem]] [[internets|internetā]]. Identifikatori sākotnēji definēti {{RFC|2046}} [[e-pasts|e-pasta]] sūtīšanai ar [[SMTP]], bet vēlāk tiem rada pielietojumu arī citos protokolos, piemēram, [[HTTP]] un [[Sesijas iniciācijas protokols|SIP]].

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{vikisaites+}}
Mūsu senči jau tālā senatnē ir nodarbojušies ar kokgriešanu. Māksla bija saistīta ar kulta priekšmetu izgatavošanu, [[zemkopība]]s, [[Zvejošana|zvejas]], [[biškopība]]s, medību inventāra, [[amatniecība]]s darbarīku gatavošanu kā arī ar celtniecību. [[Koks]] ir viegli apstrādājams materiāls un vājš siltuma vadītājs, tāpēc plaši lietots trauku, virtuves piederumu gatavošanai. Darba procesā veidojās latviešu tautas mākslai raksturīgā formas izjūta, rotājuma izpratne un kultūra. Māksla Latvijā aktivizējās 20. gadsimta 20.—30. gados, palielinoties pieprasījumam pēc kokā grieztām stila mēbelēm, iekštelpu iekārtojuma, lietišķās mākslas izstrādājumiem. Straujš mākslas uzplaukums sākās pēckara gados, kad profesionālo izglītību sāka apgūt Rīgas un Daugavpils lietišķās mākslas vidusskolā. Mūsu dienās līdzās profesionālajai mākslai plaši attīstījusies mākslinieciskā pašdarbība; par to liecina lielais Tautas daiļamata meistaru nosaukumu ieguvušo kokgriezēju skaits.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Logans
| attēls = Logan 2017 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Logan''
| žanrs =
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Boids Holbruks]]
* [[Stīvens Meršants]]
* [[Ričards E. Grants]]
* [[Dafne Kīna]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|2|17|Berlīnes pirmizrāde|2017|3|3|ASV|2009|7|26|Latvija}}
| ilgums = 137 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url= http://www.bbfc.co.uk/releases/logan-2017-0|title= Logan|publisher= [[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= June 27, 2018|archive-date= {{dat|2017|02|24||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20170224052641/http://www.bbfc.co.uk/releases/logan-2017-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|97 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wolverine2017.htm |title= Logan (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|619 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[Vilknadzis (filma)|Vilknadzis]]"
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Logans"''' ({{val|en|Logan}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' tēlu. Šis ir turpinājums 2009. gada filmai "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]" un 2013. gada filmai "[[Vilknadzis (filma)|Vilknadzis]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Monrovija
 | official_name            = ''Monrovia''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Liberia, Africa - panoramio (256).jpg
 | image_caption            = Pilsētas panorāma
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Libērija#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{LBR}}
 | subdivision_type1        = Grāfiste
 | subdivision_name1        = [[Montserrado]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1822
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džefersons Koidži
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 194.25
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2008
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1010970
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+0]]
 | utc_offset               = GMT
 | latd = 6| latm = 18| lats =48| latNS = N
 | longd = 10| longm = 48| longs = 05| longEW = W
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|www.emansion.gov.lr}}
 | footnotes                =
}}
'''Monrovija''' ir [[Libērija]]s lielākā pilsēta un valsts [[galvaspilsēta]]. Tā atrodas [[Montserrado]] grāfistē. Pilsēta dibināta [[1822]].<ref name="WDL">{{cite web |url = http://www.wdl.org/en/item/446/ |title = Map of Liberia, West Africa |website = [[World Digital Library]] |date = 1830 |accessdate = 2013-06-02 }}</ref> gadā un tā ir nosaukta par godu [[ASV prezidents|ASV prezidentam]] [[Džeimss Monro|Džeimsam Monro]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Dabas filozofijas matemātiskie principi
| title_orig       = Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica
| translator       =
| attēls           = Prinicipia-title.png
| att_izm          = 230px
| image_caption    = "Dabas filozofijas matemātisko principu" pirmā izdevuma titullapa
| author           = [[Īzaks Ņūtons]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ENG}}
| language         = [[Latīņu valoda|Latīņu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1687|7|5||bez}}
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dabas filozofijas matemātiskie principi"''' ({{val|la|Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica}}), bieži lietots saīsinātais nosaukums '''"Principi"''' (''Principia''), ir no trim [[grāmata|grāmatām]] sastāvošs [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] darbs. Darbs pirmoreiz ticis publicēts {{dat|1687|7|5||bez}}.<ref name="Principia"/><ref name=Motte /> Pēc personīgā pirmā izdevuma izlabošanas<ref>{{tīmekļa atsauce|last=Newton|first=Isaac|title=Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica (Newton's personally annotated 1st edition)|url=http://cudl.lib.cam.ac.uk/view/PR-ADV-B-00039-00001/}}</ref> Ņūtons 1713. un 1726. gadā izdeva vēl divus izdevumus.<ref name=variorum />

sentences: '''Kognitīvā psiholoģija''' (no {{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens') ir [[psiholoģija]]s virziens, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesus un to likumsakarības, cilvēka uzmanību, uztveri, paternu atpazīšanu, zināšanu reprezentāciju, [[atmiņa|atmiņu]], [[valoda|valodu]], [[domāšana|domāšanu]], problēmu risināšanu, radošumu, lēmumu pieņemšanu, mākslīgo un cilvēka [[intelekts|intelektu]], kā arī kognitīvo attīstību. Mūsdienu definīcija kognitīvajai psiholoģijai ir būtiski paplašinājusies, salīdzinājumā ar tās izveidošanās periodu 20. gadsimta 50.—60. gados. Lai arī kognitīvās psiholoģijas pamatlicēji bija [[Ulrihs Naisers]], [[Džeroms Bruners]], [[Alberts Bandura]] un citi, ar atpakaļejošu datumu par kognitīvajiem psihologiem tiek dēvēti arī tādi ievērojami zinātnieki kā [[Hermanis Ebinghauss]], [[Žans Piažē]] un [[Ļevs Vigotskis]].

sentences: Sākotnēji [[cilvēki]] '''uguni ieguva''' mežu [[ugunsgrēks|ugunsgrēkos]] un citos [[daba]]s izraisītos aizdegšanās gadījumos. Taču tas padarīja cilvēkus atkarīgus no [[uguns]], un lika tiem uguni uzturēt arī tad, kad tas nebija nepieciešams. Taču ar laiku cilvēki iemācījās uguni iegūt paši. Senākie uguns iegūšanas veidi bija no dzirkstelēm, šķiļot divus [[krams|krama]] gabalus uz [[viegli uzliesmojošas vielas]] vai arī intensīvi [[berze|beržot]] divus koka gabalus vienu pret otru, tādējādi paaugstinot [[temperatūra|temperatūru]] līdz aizdegšanās pakāpei. Arheologi atklājuši, ka cilvēki ar kramu prata iegūt uguni jau vismaz pirms 790 000 gadu.<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, marts 2009(14), 10. lpp</ref> Uzlabotā variantā šie uguns iegūšanas veidi tiek izmantoti arī mūsdienu [[sabiedrība|sabiedrībā]]. [[Šķiltavas|Šķiltavās]] tiek izmantots kramiņš, kuru šķiļot ar tērauda ritenīti, aizdedzina [[degmaisījums|degmaisījumu]] vai [[gāze|gāzi]]. Iegūstot uguni ar [[sērkociņi]]em, sērkociņa gals, kas ir pārklāts ar viegli aizdedzināmu vielu, ir strauji jāberž pret [[zēvele|zēveli]], kurai ir abrazīva virsma. Berzes ceļā izdalītais [[siltums]] ir pietiekošs, lai sērkociņa pārklājums aizdegtos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =James George Frazer
| attēls =JamesGeorgeFrazer.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1854
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Glāzgova]], [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1941
| m_mēnesis=5
| m_diena=7
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Glāzgovas Universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[antropoloģija]],
[[mitoloģija|mitoloģijas pētniecība]],
[[reliģija|reliģijas pētniecība]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Kūpera tests''' ir [[fiziskā sagatavotība|fiziskās sagatavotības]] pārbaude. To [[1968]]. gadā izstrādāja [[Kenets Kūpers]] ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez [[sprints|sprintiem]]. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar [[skābekļa maksimālais patēriņš|skābekļa maksimālo patēriņu (VO2 Max)]].
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

sentences:
{{cita nozīme|pussalu|ģeogrāfisku apgabalu|Koreja}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Korejas pussala
|attēls              = Korean Peninsula topographic map.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Āzija
| reljefa_karte= jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums = 한반도
조선반도
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=38|latm= |lats= |latNS=N
|longd=127|longm= |longs= |longEW=E
|platība             = 220 800
|garums              = 1100
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Pektusans]]
|augstums            = 2744
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{KOR}}
{{PRK}}
|valsts adm vienības tips1 =
|valsts adm vienība1       =
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[korejieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Seula]]
|piezīme =
}}
'''Korejas pussala''' ({{val-ko|朝鮮半島}}, ''Chosŏn Pando'' (Ziemeļkorejā), 한반도, ''Han Bando'' (Dienvidkorejā)) ir [[pussala]] [[Austrumāzija|Austrumāzijā]].<ref>{{PZT|378}}</ref> Tās garums ziemeļu–dienvidu virzienā ir aptuveni 1100 km, bet aptuvenā platība 220 tūkstoši km². No austrumiem to apskalo [[Japāņu jūra]], no dienvidiem — [[Austrumķīnas jūra]], bet no rietumiem — [[Dzeltenā jūra]]. Lielākā daļa no Korejas pussalā dzīvojošajiem ir [[korejieši]].

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = ''Sojuz-2.1a''
| oriģ. nosaukums = ''Союз-2.1а''
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = ''[[R-7]]''
| raķešu grupa = ''[[Sojuz-2 (nesējraķešu saime)|Sojuz-2]]''
| valsts = [[Krievija]]
| izgatavotājs = ''[[RKK Energija]]''
| augstums = 43,40 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 310 000  kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 7020 kg (200 km 51,6⁰ [[orbīta|orbītā]] no [[Baikonuras kosmodroms|Baikonuras]] )
| statuss = ekspluatācija
| starta vietas = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]], [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| startu skaits = 23
| veiksmīgie = 21
| avārijas = 1
| daļēji = 1
| pirmais = 08.11.2004 ([[suborbitāls lidojums|suborbitāls]])
| pirmais pavadonis = {{dat|2016|10|19|SK|bez}} ''[[MetOp-A]]''
}}
'''''Sojuz-2.1a''''' ({{val|ru|Союз-2.1а}}) ir [[Krievija]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saimes ''[[Sojuz-2 (nesējraķešu saime)|Sojuz-2]]'' modifikācija. To ražo uzņēmums "Raķešu kosmiskais centrs ''Progress''" [[Samara|Samarā]]. Pirmais ''Sojuz-2.1a'' starts notika 2004. gada 8. novembrī.

sentences:
'''Torntons''' var būt:
* [[Billijs Bobs Torntons]] (''Billy Bob Thornton''; dzimis kā '''Viljams Roberts Torntons''' (''William Robert Thornton''); 1944) — amerikāņu aktieris, kinorežisors un scenārists;
* [[Džo Torntons]] (''Joe Thornton''; 1979) — kanādiešu hokejists;
* [[Ēriks Torntons]] (''Eric Thornton''; 1883—1945) — angļu izcelsmes beļģu futbolists;
* [[Markuss Torntons]] (''Marcus Thornton''; 1987) — amerikāņu basketbolists

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Hromets
| Uzņēmuma_veids      = [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| Sēdeklis            = Aleksandra Čaka iela 81-2, Rīga, LV-1011, Latvija
| Nozare              = Metālapstrāde
| Mājaslapa           = http://hromets.lv; http://poligrafija.lv
}}
'''Hromets''' (''SIA „Hromets”'') ir [[Latvija]]s metālapstrādes uzņēmums. Kopš uzņēmuma dibināšanas 1998. gadā, tas paplašināja savu darbību vēl divos virzienos – poligrāfija (SIA „[[Hromets poligrāfija]]”) un ēdināšana.

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the Czech Republic|Čehijas riteņbraucēji}}

sentences: '''Ogadena''' ([[Amharu valoda|amharu]]: ኦጋዴን, [[Somāļu valoda|somāļu]]: ''Ogaden'') ir [[Somālieši|somāliešu]] apdzīvota teritorija [[Etiopija]]s austrumos, kas 20. gadsimta 70. gados bija strīdus teritorija starp Etiopiju un [[Somālija|Somāliju]]. Tās platība ir aptuveni 200 000 km², un tā robežojas ar [[Džibutija|Džibutiju]], [[Kenija|Keniju]], Somāliju un [[Somālilenda|Somālilendu]]. Reģiona galvaspilsēta ir [[Džidžiga]].

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Hansa Egedes statuja
 |vietējais_nosaukums = ''Hans Egedes statue''
 |             attēls = Egede_nuuk.JPG
 |    attēla_paraksts = Hansa Egedes statuja Nūkā, fonā [[Nūkas katedrāle]]
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
 |             autors =
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums =
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts =
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Grenlande#Ziemeļamerika
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 64.179611  | latNS = N
 |longd= 51.745528 | longEW= W
}}

sentences:
[[Kategorija:Ēdamie augi]]
[[Kategorija:Veģetārā virtuve]]
[[Kategorija:Augļi]]

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc valodas]]
[[Kategorija:Urdu]]

sentences: '''"Aulejas Žepers"''' ir [[Latgalieši|latgaliešu]] četrpāru jeb Krusta [[dancis]] pēc Prankusejas (Franksēzes) parauga.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Nosaukums   =
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Attēls      = Ankle en.svg
| Paraksts    = Cilvēka potītes sānu skats (angļu valodā)
| Platums     =
| Attēls2     =
| Paraksts2   =
| Latīņu      = tarsus
| Grieķu      =
| Priekštecis =
| Sistēma     =
| Artērija    =
| Vēna        =
| Nervs       =
| Limfa       =
| MeshName    = Ankle+joint
| MeshNumber  = A02.835.583.378.062
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    = a_64
| DorlandsID  = 12161605
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Hydrangea bretschneideri|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asterveidīgo klada|rinda=Cornales|dzimta=Hydrangeaceae|dzimta_lv=Hortenziju dzimta|ģints=Hydrangea|ģints_lv=Hortenzijas|suga=Hydrangea bretschneideri|suga_lv=Bretšneidera hortenzija|attēls=Hydrangea bretschneideri (35443936624).jpg}}
'''Bretšneidera hortenzija''' ({{val-la|Hydrangea bretschneideri}}) ir [[hortenziju dzimtas]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir lielākajā daļā [[Ķīna|Ķīnas]].

sentences:
'''Notanga''' ({{val-la|Notangia}}, {{val-de|Natangen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās galvenokārt mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Pravdinskas rajons|Pravdinskas]], daļēji [[Gvardejskas rajons|Gvardejskas]] un [[Bagrationovskas rajons|Bagrationovskas rajona]], nedaudz arī [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s [[Bartošices apriņķis|Bartošices apriņķa]] teritorijā.

Notangas teritorija 13. gadsimtā stiepās no [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes līdz [[Lina]]s upei, robežojās ar [[Vārme (zeme)|Vārmes]] (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Semba]]s (ziemeļos) un [[Nadruva]]s (austrumos) zemēm. Šajā teritorijā pēc mūsdienu aplēsēm varēja dzīvot ap 15 000 cilvēku.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Varakļānu rajons]]
[[Kategorija:Viļānu apriņķis]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Barkavas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Edmunds fon Hāns
|     vārds_orig = ''Paul Edmund von Hahn''
|         attēls = Von Hahn wappen.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Pastendes muiža]], [[Talsu apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{vieta|Latvija|Talsu novads|Ģibuļu pagasts|Pastende}})
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Trešais reihs]]
(tagad {{vieta|Vācija}})
|      m_dat_alt = pēc [[1934]]. gada
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s un [[Grenlande]]s salām. Ar brūnganu krāsu iezīmēta Norvēģijas un [[Novgorodas kņazi|Novgorodas kņazu]] kopīgi pārvaldītā Ziemeļu Ledus okeāna piekraste (ap 1265).]]
'''Norvēģijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Norvēģija]]s teritorijā.

sentences: '''Grunts mehānika''' ir viena no [[Mehānika|mehānikas]] sadaļām, ko izmanto celtniecībā [[Inženierģeoloģija|inženierģeoloģijas]] uzdevumā. Tās galvenā nozīme ir [[Celtne|būvju]] horizontālajai un vertikālajai novirzei, skaitliskajiem stabilitātes un [[Izturība|izturības]] lielumiem, kā arī dabīgam un mākslīgam slīpumam u.c. Grunts mehānikas uzdevumus risina, pielietojot [[Matemātika|matemātiskās]] metodes, kas demonstrē rezultātu skaitliskā daudzuma izteiksmē<ref name="Meh_gruntov_1977">R.E. Dashko, A.A. Kagin. Mehanika gruntov v inzhenerno - geologicheskoj praktike, M: Nedra - 1977.g. - 237 s.</ref>.

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Vācija]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Calea zacatechichi.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Asteru dzimta
|            ģints = Calea
|         ģints_lv =
|             suga = C. ternifolia
|          suga_lv =
|         binomial = Calea ternifolia
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Permutations RGB.svg|thumb|150px|Trīs bumbu sešas permutācijas]]
'''Permutācija''' ir galīgas [[kopa]]s visu elementu sakārtojums. Permutāciju var definēt arī kā [[variācija|variāciju]] skaitu no ''n'' elementiem pa ''n'' elementiem. Parasti permutācijas pēta [[kombinatorika|kombinatorikā]].

sentences: '''Pantogrāfs''' ir mehānisks [[darbarīks]] [[Zīmējums|zīmējumu]] palielināšanai vai samazināšanai, kā arī pārzīmēšanai. Šādu ierīci izgudroja [[Senie grieķi|seno grieķu]] [[matemātiķis]] un mehāniķis [[Hērons]] no [[Aleksandrija]]s (ap 20.-62. g).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Izdevniecība Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=36}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Sekiguči''' var būt:
* [[Kunimicu Sekiguči]];
* [[Hisao Sekiguči]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Österreich-Ungarn''
''Ausztria–Magyarország''
|nosaukums_latv_val  = Austroungārija
|sugasvārds          = Austroungārija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Austrija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Personālūnija|Duāla]] [[konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Parakstīts Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Ungārija izstājas no [[Personālūnija|reālūnijas]] ar Kārli I
|date_end            = {{dat|1918|10|31||bez}}
|
|event1              = Franča Jozefa I kronēšana
|date_event1         = {{dat|1867|6|8||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = [[Senžermēnas līgums|Senžermēnas]] un [[Trianonas līgums|Trianonas]] līgumi
|date_post           = {{dat|1919|9|10||bez}} un {{dat|1920|6|4||bez}}
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Vācu-Austriešu Republika
|flag_s1              = Flag of Austria.svg
|s2                   = Ungāru Demokrātiskā Republika
|flag_s2              = Flag of Hungary (1918-1919; 3-2 aspect ratio).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign_of_Austro-Hungarian_civil_fleet_(1869-1918).svg
|flag                =
|flag_type           = Tirdzniecības karogs
|
|image_coat          = Imperial_Coat_of_Arms_of_the_Empire_of_Austria.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Austro-Hungarian_Monarchy_(1914).svg
|image_map_caption   = Austroungārijas Impērija 1914. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Vīne]] (galvenā galvaspilsēta)
[[Budapešta]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Indivisibiliter ac Inseparabiliter''
|national_anthem     = ''Gott erhalte Franz den Kaiser''
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|vācu]], [[Ungāru valoda|ungāru]]
|reliģija            = [[katolicisms]], [[protestantisms]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis I & IV]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ķeizars|Imperators-Karalis]]
|representative1     = [[Frīdrihs fon Beists]] (pirmais)
|representative2     = [[Heinrihs Lammašs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Cisleitānija|Austrijas]] [[premjerministrs|ministru prezidents]]
|deputy1             = [[Ģula Andrāši]] (pirmais)
|deputy2             = [[Jānošs Hadiks]] (pēdējais)
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = 1867–1871
|year_deputy2        = 1918
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = [[Transleitānija|Ungārijas]] [[premjerministrs]]
|
|
|legislature         = 2 nacionālie parlamenti
|house1              = Impērijas padome
|type_house1         = Austrijas parlaments
|house2              = Parlaments
|type_house2         = Ungārijas parlaments
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1914
|stat_platība1       =  676615
|stat_pop1           = 52800000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Austroungārija''', oficiālais nosaukums '''Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes un Sv. Stefana Ungārijas kroņa zemes''' ({{val|de|Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone}}, {{val|hu|A Birodalmi Tanácsban képviselt királyságok és országok és a Magyar Szent Korona országai}}) bija ietekmīga daudznacionāla monarhija [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas pastāvēja no 1867. līdz 1918. gadam. Austroungārijas troņmantinieka [[Francis Ferdinands|Franča Ferdinada]] nošaušana [[Sarajeva|Sarajevā]] 1914. gada 28. jūnijā noveda pie Pirmā pasaules kara sākuma.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences: '''Protektorāts''' ir situācija, kurā militāri, politiski vai ekonomiski spēcīgāka [[valsts]] pilnībā vai daļēji kontrolē kādu citu valsti, valstisku veidojumu vai teritoriju. Protektorātu var uzspiest ar varu, starptautiskas konferences rezultātā, vai arī teritorijai pašai lūdzot aizsardzību (visbiežāk to dara kādas citas lielvaras apspiestas minoritātes vai aizsargāties nespējīgas valstis). Protektorāts var novest pie pilnīgas aneksijas un neatkarības zaudēšanas vai arī būt posms pirms neatkarības iegūšanas. Protektorāts var būt viens no [[Koloniālisms|kolonijas]] formām. Protektorātu var pasludināt, lai izbeigtu nestabilitāti (pilsoņu karu, ekonomisko krīzi, nevēlamu ārpolitiku), iegūtu kontroli pār teritoriju, kuras tieša iekarošana vai aneksija dažādu iemeslu dēļ nav iespējama vai vajadzīga. Kontrolējošā valsts parasti pārņem kontroli pār aizsardzību un ārlietām. Bez politiska un militāra protektorāta iespējams arī ekonomisks protektorāts, kurā spēcīgākā valsts pilnībā pakļauj vājākās valsts ekonomiku un dabas resursus savām vajadzībām.<ref>[https://www.worldatlas.com/what-is-a-protectorate.html What is a Protectorate?]</ref>

sentences: '''Gubu lietusmākoņi''' ''Cumulonimbus'' (Cb) ir balti [[mākoņi]] ar tumšu, dažreiz zilganu pamatu, kuri izskatās kā lieli kalni, kas pacēlušies augstu gaisā. Parasti tie ir atsevišķi mākoņi, bet dažreiz ir novērojami arī kā mākoņu masas ar virsotnēm. Visas debesis tie neaizsedz, parasti starp mākoņiem spīd [[saule]]. Pamata augstums ir 400—1000 m, vertikāli to augstums ir 3—4 km, bet tie var būt arī augstāki. Nokrišņi vienmēr ir gāzienveidīgi: vasarā izkrīt kā lielu lietus pilienu straujš [[lietus]], dažreiz ar [[krusa|krusu]], pavasarī un rudenī nokrišņi ir sniega un ledus graudu veidā. Ziemā krīt intensīvs [[sniegs]], bieži vien tas ir slapjš sniegs. Bieži [[zibens|zibeņo]].

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=120|ipa=628|unicode=U+0274|ipa-image=Xsampa-Nslash.png|xsampa=N\|kirshenbaum=n"|sound=uvular nasal.ogg}}
'''Uvulārs nazāls līdzskanis''' sastopams nedaudzās [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɴ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>N\</tt>.

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Benadryl'', ''Dimedrol''
|           CAS numurs = 58-73-1
|      ķīmiskā formula = C17H21NO
|              molmasa = 255,355
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2011-05-01 Chlorophyllum rachodes (Vittadini) Vellinga 144047 crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Chlorophyllum
| ģints_lv = Zaļlapītes
| suga =C. rhacodes
| suga_lv =Sarkstošā dižsardzene
| binomial = Chlorophyllum rhacodes
| kategorijas =nē
}}
'''Sarkstošā dižsardzene''', agrāk '''sarkstošā saulsardzene''' (''Chlorophyllum rhacodes'', agrāk ''Macrolepiota rhacodes''; par leģitīmu formu uzskata arī ''rachodes'' ''rhacodes'' vietā)<ref>[http://www.first-nature.com/fungi/chlorophyllum-rhacodes.php First Nature: Chlorophyllum rhacodes (Vittad.) Vellinga - Shaggy Parasol]</ref> ir Latvijā bieža [[atmateņu dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Rēzekne (nozīmju atdalīšana)|Rēzekne}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Rēzekne II
| tips                = Stacija
| attēls              = Rezekne II train station.jpg
| attēla_apraksts     = Rēzeknes II stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| pushpin_label_position = left
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]]
 [[Dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe|Rēzekne II—Zilupe]]
| atvērta             = 1901
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = ~15
| adrese              = Stacijas iela 7a, [[Rēzekne]]
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 20 | longs = 42 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Rēzekne I]] (3 km)
 [[Taudejāņi]] (7 km)
 [[Burzava]] (9 km)
 [[Cirma]] (12 km)
 [[Sakstagals (stacija)|Sakstagals]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[223. kilometrs (ceļa postenis)|223. km]] (2 km)
 [[Kleperova (stacija)|Kleperova]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 224
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Aras
|attēls          = Macaws at Jurong Bird Park -Singapore-8.jpg
|att_nosaukums   = [[Zaļsarkanā ara]] un [[zildzeltenā ara]]
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Aves
|klase_lv        = Putni
|kārta           = Psittaciformes
|kārta_lv        = Papagaiļveidīgie
|dzimta          = Psittacidae
|dzimta_lv       = Papagaiļu dzimta
|apakšdzimta     = Arinae
|apakšdzimta_lv  = Neotropikas papagaiļi
|ģints           = Ara
|ģints_lv        = Aras
|binomial        = Ara <small>([[Bernard Germain de Lacépède|Lacépède]], 1799)</small>
|izplatība       =
|kategorijas     = nē
}}
'''Aras''' ''(Ara)'' ir [[papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo]] kārtas [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno astoņas dzīvas un vismaz vienu izmirušu [[suga|sugu]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Baltazars fon Kampenhauzens''' ({{val-de|Balthasar von Campenhausen}}; {{dat|1745|11|28|N}}, [[Ungurmuiža (muiža)|Ungurmuiža]] — {{dat|1800|06|12|N}}, [[Muhu sala]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes guberņa]]s civilgubernators. [[Krievijas Impērija]]s [[Slepenpadomnieks (Krievijas Impērija)|slepenpadomnieks]], senators un goda aizbildnis.

sentences: '''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Sanita Viljamsa
|          vārds_orig = Sunita Lyn "Suni" Williams
|              attēls = Sunita Williams.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Juklida|Juklidā]] (''Euclid''), [[Ohaio (štats)|Ohaio]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[helikopters|helokopteru]] [[lidotājs|pilote]]
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 221 d 17 h 15 min
| kos_iesaukums = 1998.
| kos_misija = 1. [[STS-116]], [[SKS 14. ekspedīcija|SKS-14]], [[SKS 15. ekspedīcija|SKS-15]], [[STS-117]]<br />
2. [[SKS 32. ekspedīcija|SKS-32]], [[SKS 33. ekspedīcija|SKS-33]]
| kos_kuģi = [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]↑ , [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]↓, [[Sojuz TMA-05M]]
}}
'''Sanita Viljamsa''' ({{val|en|Sunita Williams}}; dzimusi {{dat|1965|9|19}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Jūras kara flotes virsniece un [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] kosmonaute. Viņa ir uzstādījusi trīs kosmiskos rekordus sievietēm: ilgākais nepārtrauktais kosmiskais lidojums (gandrīz 222 dienas), veikusi visvairāk [[iziešana kosmosā|iziešanas kosmosā]] (septiņas), ilgākais kopējais kosmisko iziešanu laiks sievietei (50 stundas 40 minūtes).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''AT&T Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 1,3 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Dalasas "Cowboys"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2009—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 80 000
| embedded =
| website = {{URL|https://attstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 32
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Cowboys Stadium full view.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Teksasa|Ārlingtona|3s=Ārlingtona (Teksasa)}}
| map_type = Teksasa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 44
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2009|5|27||bez}}
| built = 2005—2009
| broke_ground = {{dat|2005|9|20||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 52
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 34
| longm = 5
| longd = 97
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''AT&T Stadium''''' ir [[stadions]] [[Ārlingtona (Teksasa)|Ārlingtonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Dalasas "Cowboys"]].

sentences:
{{Infobox OS
| name                   = Series 80
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''[[Nokia 9300i]]'' ar ''Series 80''
| website                =
| developer              = ''[[Nokia]]''
| family                 = ''[[Symbian]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = ''[[Nokia Communicator]]'' [[viedtālrunis|viedtālruņi]]
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| working_state          = pārtraukts
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        =
}}
'''''Series 80''''' (nosaukums izstrādes procesā ''Crystal'') ir ''[[Nokia]]'' programmatūras platforma [[viedtālrunis|viedtālruņiem]], kas bāzēta uz ''[[Symbian]]'' operētājsistēmu.
Tā izstrādāta īpaši telefoniem ar lielu ekrānu (640 × 200 pikseļi) un pilnu ''QWERTY'' tastatūru.<ref name="nokia-tuning.net" />

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences: '''Domkrats''' ({{ipa2|dɔmkrats͡}}; no {{val|ru|домкрат}} — no {{val|nl|dommekracht}}) ir stacionārs, pārnēsājams vai pārvietojams [[mehānisms]] virs tā novietotu kravu pacelšanai nelielā augstumā.<ref>[http://www.latvianforyou.com/cgi-bin/l.pl?word=domkrats&pos=143900 Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref> Pēc uzbūves izšķir [[svira|sviru]], [[skrūve]]s, [[zobrats|zobratu]], jūgrāmja, zobstieņa, hidrauliskus un pneimatiskus domkratus. Mehānisms parasti konstruēts, lai paredzamo smagumu varētu pacelt, izmantojot viena vai vairāku cilvēku roku spēku.

sentences: '''Pūrs''' ir 15.—16. gadsimtā Latvijā izmantota tilpuma mērvienība, parasti beramu vielu kā labības mērīšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=444|title=Valsts valoda - Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās|website=www.vvk.lv|access-date=2020-01-15}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Kazahstānā|Sportistes]]
[[Kategorija:Kazahstānas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
]]
'''Gliceraldehīda-3-fostāts''' ir [[Kalvina cikls|Kalvina cikla]] produkts, kas iesaistās daudzos [[augu šūna]]s [[vielmaiņa]]s procesos kā pirmais [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas dod iespēju sintezēties jebkura cita veida organiskām vielām. Salīdzinājumā ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[šūna|šūnām]], [[aļģes|aļģu]] un [[augi|augu]] šūnām raksturīgas daudz lielākas [[bioķīmija|bioķīmiskās]] iespējas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ēģiptiešu hieroglifi
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[Senā Ēģipte]]
 |laiks              = 3200. gads p.m.ē. — 400. gads m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              =
 |fam1               =
 |atvasinājumi       = [[hieratika]], [[dēmotika]], [[protosīnājas raksts]], [[Meroes raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = Egyptian Hieroglyphs
 |iso15924           = Egyp (050)
 |sample             = Papyrus Ani curs hiero.jpg
 |caption            =
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ēģiptiešu hieroglifi''' ({{val-egy|sš n mdw nṯr}} — ‘dieva vārdi’) ir formālā [[rakstība]], kas tika izmantota [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]]. Tajā ir gan [[logogramma|logogrāfiski]], gan [[alfabēts|alfabētiski]] elementi. Tā bija viena no rakstībām, kas tika izmantota [[ēģiptiešu valoda]]s pierakstīšanai sākot ar 4. tūkstošgadi p.m.ē. līdz [[Senā Roma]]s valdīšanas laikam Ēģiptē.<ref>{{LPE|4|90|Hieroglifu raksts}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Starliner Orbital Flight Test''
| Nosaukums_orig =
| Attēls                 = Boeing CST-100 Starliner Landing (NHQ201912220104).jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Starliner'' nolaižamais aparāts pēc piezemēšanās Vaitsendsas raķešu poligonā
| Programma              = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA_veids               = [[kosmosa kuģis]]
| Bāzes platforma        = ''[[CST-100 Starliner]]''
| KA sērijas Nr          = ''SC3''
| Īpašnieks =
| Operators              = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji =
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|20|SK}} 11:36:43 ''UTC''
| Nesējs                 = ''[[Atlas V N22]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Nolaišanās             = {{dat|2019|12|22|SK}} 12:57:55 ''UTC''
| Nolaišanās vieta       = [[Vaitsendsas raķešu poligons]], [[Ņūmeksika]], {{USA}}
| Lidojuma_ilgums        = 2 d 1 h 21 min 19 s
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Derīgā_krava           = 272 kg
| Masa =
| Enerģija =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 = ''[[Starliner Orbital Flight Test-2|Starliner OFT-2]]''
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Snowy Owl - Schnee-Eule.jpg
| att_nosaukums = Mātīte
|       attēls2 = Bubo scandiacus (Linnaeus, 1758) Male.jpg
|att2_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Bubo
|      ģints_lv = Ūpji
|          suga = Bubo scandiacus
|       suga_lv = Baltā pūce
|      binomial = Bubo scandiacus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Nyctea scandiaca''
|     izplatība =
{{legend|#0C5F8E|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#59B1D8|Sastopama ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltā pūce''' (''Bubo scandiacus'') ir liela auguma [[pūču dzimta]]s (''Strigidae'') [[plēsīgais putns]], kas pieder [[ūpji|ūpju ģintij]] (''Bubo''). Vēl nesenā pagātnē baltā pūce tika klasificēta monotipiskā balto pūču ģintī (''Nyctea''), bet, veicot [[DNS]] pētījumus, noskaidrojās, ka baltā pūce ir tuvu radniecīga ūpju ģints sugām. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/owls/ World Bird List: Owls, 2020]</ref>

sentences: — viena no [[krustneši|krustnešu]] [[pils|pilīm]], kas saglabājusies vislabāk<ref>{{citation |url= http://whc.unesco.org/en/list/1229 |title= Crac des Chevaliers un Qal'at Salah El-Din |publisher=[[UNESCO]] |accessdate=2009-10-20}}</ref>]]

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pārejas vecums
| attēls                   = How To Be (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How to Be''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Olivers Īrvings]]
| producents               = [[Džastins Kellijs]]
| scenārija autors         = Olivers Īrvings
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Rebeka Pidžeona]]
* [[Džeremijs Hārdijs]]
* [[Maikls Īrvings]]
| mūzika                   = [[Džo Hastingss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|Slemdensas filmu festivāls|2009|4|29|ASV|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-be-2008|title=How to Be|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pārejas vecums"''' ({{val|en|How to Be}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] satīriska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivers Īrvings]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Rebeka Pidžeona]], [[Džeremijs Hārdijs]] un [[Maikls Īrvings]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Žaks Ofenbahs
|          vārds_orig = ''Jacques Offenbach''
|              attēls = Jacques Offenbach by Nadar.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Ķelne]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1880
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Parīze]], [[Trešā Francijas republika]]
({{FRA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[operete]], [[opera]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Peugeot''
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                = Peugeot Logo.svg
| Dibināšanas_datums  = 1882. gads
| Sēdeklis            = {{vieta|Francija|Sošo}}
| Vadība              = Filips Varēns (CEO), <br /> Žans-Pjērs Pluē (Galv. dizainers)
| Darbinieku_skaits   = 201 690 (2010)
| Apgrozījums         = €54.4 miljardi (2008)
| Bilance             = €0.4 miljardi (2008)
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa          = [http://www.peugeot.lv www.peugeot.lv]
}}
'''''Peugeot''''' ir [[Francija|Francijā]] bāzēts ''[[Stellantis]]'' grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. ''Peugeot'' ir otrs lielākais automašīnu ražotājs [[Eiropa|Eiropā]], aiz ''[[Volkswagen]]''.

sentences:
{{Infobox military conflict
|conflict=Bzuras kauja
|partof=[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]], [[Polijas kampaņa|Polijas kampaņas]]
|image= File:Battle of Bzura-horse artillery.gif
|caption=
|date=1939. gada 9. — 19. septembris
|place= Netālu no [[Kutno]], [[Lodzas vojevodiste]], [[Polija]]
| coordinates = {{coord|52|14|00|N|19|22|00|E|region:PL_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
|result= Vācijas uzvara
Pomoras un Poznaņas armiju iznīcināšana
|combatant1= {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais Reihs]]
|combatant2= {{flag2|Polija}}
|commander1= {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais Reihs]] [[Gerds fon Rundštets]]
[[Valters fon Reihenavs]]
[[Ginters fon Klūge]]
[[Erihs Hepners]]
|commander2= {{flaga|Polija}} [[Tadeušs Kurceba]]
[[Vladislavs Bortnovskis]]
[[Edmunds Knoll-Kovnackis]]
[[Romāns Abrahams]]
|strength1= 12 kājnieku divīzijas
5 tanku un motorizētās divīzijas
425 000 karavīru
|strength2= 8 kājnieku divīzijas
2-4 kavalērijas brigādes
225 000 karavīru
|casualties1=8000 nogalināti<ref>https://web.archive.org/web/20071231125414/http://historia.cba.pl/drugawojna/bzura.php</ref>
4000 sagūstīti
50 tanki
100 mašīnas
20 artilērijas vienības
|casualties2=18 000-20 000<ref>https://web.archive.org/web/20071231125414/http://historia.cba.pl/drugawojna/bzura.php</ref> nogalināti
32 000ievainoti
170 000 sagūstīti
}}

sentences: '''Plakanie gubumākoņi''' ({{val-la|Сumulus humilis}} (Cu hum)) ir pa visām debesīm izmētāti [[gubumākoņi]] ar diezgan stingru pamatu, bet tie ir ļoti maz attīstīti vertikālā virzienā. Tie atrodas 500—1000 m augstumā virs zemes. Galvenokārt novērojami [[vasara|vasarā]]. Parasti tie rodas no rīta, savu maksimālo attīstību sasniedz pirms dienas vidus, bet ap vakaru tie izklīst, pārejot jau par [[gubu slāņmākoņi]]em. Mērenajos platumos ziemā šie mākoņi ir ļoti reti. Cu hum esamība debesīs norāda uz to, ka būs labs laiks, tāpēc tos sauc arī par "labā laika mākoņiem".

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Sanmarīno]]
[[Kategorija:Sanmarīno]]
[[Kategorija:Sports Sanmarīno]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Sus scrofa scrofa.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|  pasuga=Sus scrofa domestica
|pasuga_lv=Mājas cūka
|    binomial = Sus scrofa domestica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Frīdrihs Šlēgelis
|          vārds_orig = ''Friedrich Schlegel''
|              attēls =Friederich von Schlegel.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1772
|          dz_mēnesis =3
|            dz_diena =10
|            dz_vieta =[[Hannovere]], [[Braunšveigas-Lineburgas kūrfirste]]
([[Lejassaksija]], {{GER}})
|              m_gads =1829
|           m_mēnesis =1
|             m_diena =12
|             m_vieta =[[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Schleglf Signature.gif
|               skola =[[transcendentālais ideālisms]], [[Jēnas romantisms]], [[romantiskā lingvistika]]
|           intereses =[[filoloģija]], [[vēstures filozofija]]
|              idejas =[[historisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants|Kants]], [[Johans Gotlībs Fihte|Fihte]], [[Johans Gotfrīds Herders|Herders]]
|          ietekmējis =[[Francis Bops|Bops]]
|               darbi =''Lucinde'' (1799), ''Über die Sprache und Weisheit der Indier'' (1808)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria.fluitans.2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria fluitans
| suga_lv = Peldošā ūdenszāle
| binomial = Glyceria fluitans
| autors = (L.) R.Br.
| sinonīmi =
}}'''Peldošā ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria fluitans}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur grupas vai blīvas audzes aug [[Grāvis|grāvjos]], ūdenstilpju piekrastēs, peļķveida padziļinājumos pļavās un mežos, arī [[Purvs|purvu]] apmalēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/glyceria-fluitans-l-rbr/|title=peldošā ūdenszāle - Glyceria fluitans (L.) R.Br. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-05}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas bruņotie spēki''
''Vērmahts''
|image =
|caption = Stilizēts [[Dzelzs krusts]] ''Balkenkreuz''
|dates  = 1935–1945
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = [[Nacistiskā Vācija]]
|branch = [[Vācijas armija (1935—1945)|sauszemes bruņotie spēki]]
[[kara flote]]
[[gaisa spēki]]
|type =
|role = Nacistiskās Vācijas bruņotie spēki
|size = 20 700 000 (1939)
2 200 000 (1945)
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I and II|Maybach II]], [[Cosene]]
{{coord|52.1826|13.4741|type:landmark_region:DE|display=inline|name=Maybach II}}
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Hermanis Gērings]]
[[Vilhelms Keitels]]
[[Erihs Rēders]]
[[Kārlis Dēnics]]
[[Roberts fon Greims]]
|identification_symbol = ''Balkenkreuz''
|identification_symbol_2 = [[Svastika]]
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors = Lauka pelēkais (''Feldgrau'')
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Malaika Mihambo
 |      vārds_orig = ''Malaika Mihambo''
 |          attēls = 2019 Malaika Mihambo - by 2eight - DSC6979.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Malaika Mihambo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|2|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācija|Heidelberga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 171 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,30 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Vācija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=Tāllēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|Toruņa 2021|Tāllēkšana}}
}}
'''Malaika Mihambo''' (dzimusi {{dat|1994|2|3}} [[Heidelberga|Heidelbergā]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu [[vieglatlēte]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Pašreizējā olimpiskā ({{oss|V=2020}}), divkārtējā pasaules ([[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]], [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]]) un [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada]] Eiropas čempione tāllēkšanā. Viņas māte ir no [[Vācija]]s, bet tēvs no [[Tanzānija]]s.

sentences:
[[File:Panama hat.jpg|thumb|250px|Ekvadorā pīta un Anglijā šūta panama]]
'''Panama''' ir viegla [[cepure]], kas pīta no sausām [[torkilja]]s ''(Carludovica palmata)'' auga lapām. Cēlusies no [[Ekvadora]]s, kur šo cepuru tradicionālajai pīšanas tehnoloģijai 2012. gadā piešķirts [[UNESCO]] [[Nemateriālais kultūras mantojums|Nemateriālā kultūras mantojuma]] statuss.<ref>{{cite web|title=Traditional weaving of the Ecuadorian toquilla straw hat|url=http://www.unesco.org/culture/ich/RL/00729|publisher=UNESCO|accessdate=24 April 2014}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Rattus norvegicus
|         autors = [[John Berkenhout|Berkenhout]], 1769
|         attēls = Rattus norvegicus 1.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Rattus
|       ģints_lv = Žurkas
|           suga = R. norvegicus
|        suga_lv = Pelēkā žurka
|      izplatība =
|       sinonīmi =
* ''Rattus caraco'' Pallas, 1779
* ''Rattus caspius'' Oken, 1816
* ''Rattus decimallus'' Pallas, 1779
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dž. Edgars
| attēls                   = J. Edgar Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''J. Edgar''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Roberts Lorenzs]]
* Klints Īstvuds
Clint Eastwood
Brian Grazer
Robert Lorenz
| scenārija autors         = [[Dastins Lenss Bleks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = Klints Īstvuds
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Wintergreen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|11|3|Amerikāņu Filmu institūta festivāls|2011|11|9|ASV|}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011|title=J. Edgar|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2016|11|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161110082938/http://bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jedgar.htm|title=J. Edgar (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dž. Edgars"''' ({{val|en|J. Edgar}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Naomi Votsa]], [[Armijs Hammers]], [[Džošs Lūkass]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|3||bez}} Amerikāņu Filmu institūta festivālā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dvīņi
| abbreviation = Gem
| name_latin = Gemini
| RA = 7
| dec = +20
| areatotal = 513
| arearank = 30. vieta
| numbermainstars = 8, 17
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Pollukss
| starmagnitude = 1,1
| neareststarname = Pollukss
| stardistance = 33,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences: '''30. janvāris''' ir gada 30. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 335 (336 garajā gadā) dienas.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Baltkrievijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Vuelta a España|Posmu uzvaretaji]]

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Demotika
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[Senā Ēģipte]]
 |laiks              = 650. gads p.m.ē. — m.ē. 5. gadsimts
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Hieratika]]
 |atvasinājumi       = [[Meroes raksts]], [[koptu alfabēts|koptu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           = Egyd (070)
 |sample             = DemoticScriptsRosettaStoneReplica.jpg
 |caption            = [[Rozetas akmens]] demotikas uzraksta fragments
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Demotika''' (no {{val|grc|δημοτικός}} — ‘tautas [raksts]’) ir jaunākā no trijām [[Ēģiptiešu hieroglifi|ēģiptiešu hieroglifu]] rakstu formām. Atšķirībā no klasiskās hieroglifu rakstības, kas tika izmantota galvenokārt monumentālajiem uzrakstiem, demotika, tāpat kā [[hieratika]], tika izmantota rokrakstam uz [[papiruss|papirusa]]. Radusies [[Lejasēģipte|Lejasēģiptē]] ap 650. gadu p.m.ē. no hieratikas un tika lietota līdz m.ē. 5. gadsimtam. Demotiskais raksts lielā mērā ietekmējis [[koptu raksts|koptu rakstu]], kas ir ēģiptiešu valodas mūsdienu liturģiskā rakstība.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Herbords Kārlis Frīdrihs
Bīnemans fon Bīnenštamms
|          vārds_orig = ''Herbord Karl Friedrich
Bienemann von Bienenstamm''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1778
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 ģeogrāfijas un statistikas apraksts (1841) ar grāfa S. Stroganova ģerboni.]]
'''Herbords Kārlis Frīdrihs Bīnemans fon Bīnenštamms''' ({{val|de|Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm}}, 1778—1840) bija [[vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]], žurnālists un ģeogrāfs.

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences:
tulkojums, 1689)]]
'''Vecā Derība''' ir [[jūdaisms|jūdaismā]] galvenā, un [[Kristietība|kristīgajā]] mācībā viena no divām (otra ir [[Jaunā Derība]]), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti.
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret [[Dievs|Dieva]] vārdu.

sentences:
{{sadalīt}}
'''Islāmisms''', arī '''islāma fundamentālisms''', ir politizēta [[islāms|islāma]] [[ideoloģija]], kas izmanto [[šariats|šariatu]], noliedzot [[Sekulārisms|sekulārās]] valdīšanas formas. Radusies 19. gadsimta vidū kā reakcija uz [[Rietumu pasaule|Rietumu]] ietekmi, straujām izmaiņām [[Musulmaņi|musulmaņu]] sabiedrībā un modernizāciju.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newsweek.com/short-history-islamism-298235|title=A Short History of Islamism|website=Newsweek|access-date=2021-11-26|date=2015-01-10|language=en}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Skrīveru dzelzceļa stacijas ēka 2006-08-27
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Puers''' ('''Pu-erh''') ir fermentēta [[tēja]], ko iegūst no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Juņnaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Infobox organization
|name = Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrība
|image = LIZDA logo.png
|size = 200px
|caption =
|abbreviation = LIZDA
|formation = {{dat|1990|5|19||bez}}<ref name="LIZDAparmums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lizda.lv/par-mums/|title=Par mums|publisher=''LIZDA''|accessdate={{dat|2020|5|5||bez}}|author=|language=}}</ref>
|type = [[arodbiedrība]]
|status =
|membership = 1110 [[arodorganizācija]]s
24 218 strādājošie
(2019)<ref name="LIZDAparmums"/>
|headquarters = {{vieta|Latvija|Rīga|Bruņinieku ielā 29/31|3s=Bruņinieku iela (Rīga)|Rīgas Tautas nams}}
|leader_title = Priekšsēdētāja
|leader_name = [[Inga Vanaga]]
|subsidiaries =
|website = {{URL|https://www.lizda.lv/|www.lizda.lv}}
|footnotes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences: {{commonscat|Figure skaters from Spain|Spānijas daiļslidotāji}}

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Valkas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|emociju|Laime (nozīmju atdalīšana)|Laime}}
 — viens no laimes [[simbols|simboliem]]]]
'''Laime''' ir garīgs stāvoklis, kam raksturīga pozitīva vai patīkama [[labsajūta]]. Laime cilvēkam izpaužas līdz ar citām [[emocijas|emocijām]] — no vienkārša [[apmierinājums|apmierinājuma]] līdz pat lielam [[prieks|priekam]].<ref>[http://www.wolframalpha.com/input/?i=happiness&a=*C.happiness-_*Word- Wordnet 3.0]. Atjaunots: {{dat|2012|02|17}}. {{en ikona}}</ref> Filozofi un teologi laimi dažkārt raksturo kā veiksmīgas un labas [[dzīve]]s dzīvošanu, nevis kā vienkāršu emociju. Vairākas zinātnes nozares, piemēram, [[pozitīvā psiholoģija]], īpaši pievēršas laimei un meklējumiem, kas tā ir un kā to var gūt.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name = Hrazdanas stadions
| native_name = Հրազդան մարզադաշտ
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Hrazdan_Stadium_(28.08.2019)_02.jpg
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| map_type            = Erevāna#Armēnija#Āzija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  40.180403 | latNS  = N
| longd =  44.494967 | longEW = E
| broke_ground =
| built = 1969–70
| opened = {{dat|1970|11|29|N|bez}}
| renovated = 2008, 2012
| expanded =
| closed =
| demolished =
| owner =
| operator =
| surface = zāliens
| scoreboard =
| cost =
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity = 54 208
| objects =
| suites =
| record_attendance =
| dimensions = 105x68 m
| acreage =
| tenants = ''[[Armēnijas futbola izlase]]''
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| embedded =
| website = {{URL|http://www.hrazdanholding.com/}}
| publictransit =
}}
'''Hrazdanas stadions''' ({{val|hy|Հրազդան մարզադաշտ}}) ir 1970. gadā atklāts [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. 54 208 skatītāju ietilpīgajā stadionā bāzējas [[Armēnijas futbola izlase]]. Pirms 2008. gada rekonstrukcijas stadiona ietilpība bija 70 000 un tas bija viens no ietilpīgākajiem stadioniem [[Padomju Savienība|PSRS]]. Stadions nosaukts [[Hrazdana]]s upes vārdā, kuras ielejā tas atrodas.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alfonss Grizels
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Alphonse Grisel''
 |              attēls = Alphonse Grisel, champion de France de saut en longueur en 1896.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Francūzis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]], [[Vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
}}

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences:
== Tukšs paraugs ==

{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds =
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Lemānas 24 stundu sacīkstes
| aktuāla_sezona = 2009. gada Lemānas 24 stundu sacīkstes
| logo           = 24 Hours of Le Mans logo (2014).svg
| pikseļi        = 180px
| sports         = [[Autosports]]
| dibin          = [[1923]]
| komandas       = 55
| valsts         = [[Francija]]
| čempions_br    = {{flaga|Austrālija}} [[Deivids Brebems]]
{{flaga|Spānija}} [[Marks Ženē]]
{{flaga|Austrija}} [[Aleksandrs Vurcs]]
| čempions_km    = {{flaga|Francija}} [[Peugeot Sport]]
| mlapa          = [http://www.lemans.org lemans.org]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Formaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|CAS numurs=50-00-0
|ķīmiskā formula=HCHO
|molmasa=30,03
|blīvums=pie -20 °C 815
|kušanas temperatūra=156 K (-117 °C)
|viršanas temperatūra=253,9 K (-19,3 °C)
}}
'''Formaldehīds''' (metanāls, HCHO) ir [[gāze]] ar izteiktu, asu smaku. Tas ir vienkāršākais [[aldehīdi|aldehīds]]. Formaldehīds veidojas kurināmā nepilnīgas sadegšanas procesos. Formaldehīds ir izplatīts iekštelpu gaisa piesārņotājs (klasificēts kā [[gaistošie organiskie savienojumi|GOS]]). Telpās formaldehīda izgarojumu galvenie avoti ir [[finieris]], skaidu plāksnes, [[audums|audumi]], daži putu izolācijas materiāli, stiklšķiedra, tepiķi un to līme, dažas krāsas un grīdas apdares materiāli. Formaldehīds ir arī automašīnu izplūdes gāzu sastāvā. Formaldehīds ir kancerogēns, indīgs, alerģisks un kodīgs. Formaldehīds labi šķīst ūdenī, un tādu šķīdumu sauc par '''formalīnu'''. Lai šķīdumā formaldehīds mazāk polimerizētos, formalīnam liek klāt arī metanolu.

sentences: [[Lineārā algebra|Lineārajā algebrā]] '''determinants''' ir lielums, ko var piekārtot jebkurai kvadrātveida [[matrica]]i. Matricas ''A'' determinantu parasti apzīmē ar det(''A'') vai |''A''| un to var izteikt kā [[polinoms|polinomu]] no matricas ''A'' elementiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sofija Kovaļevska
|     vārds_orig = ''Софья Ковалевская''
|         attēls = Sofja Wassiljewna Kowalewskaja 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Vladimirs Kovaļevskis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Stokholmas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Kārlis Veierštrāss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Košī-Kovaļevkas teorēma]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Gella-Manna matricas''' ir [[Pauli matricas|Pauli matricu]] vispārinājums 3 × 3 matricām. Tās ir nosauktas par godu amerikāņu fiziķim [[Marijs Gells-Manns|Marijam Gellam-Mannam]], kurš tās izmantoja, lai aprakstītu [[stiprā mijiedarbība|stiprajai mijiedarbībai]] piemītošo [[simetrija|simetriju]].<ref>{{Atsauce | first=Gell-Mann | last=Murray | title=The Eightfold Way: A Theory of Strong Interaction Symmetry | url=http://www.osti.gov/bridge/servlets/purl/4008239-jRljez/native/4008239.pdf | date=March 15, 1961 | doi=10.2172/4008239}}.</ref> Tās tiek izmantotas, lai aprakstītu [[kvarku modelis|kvarku modeli]].<ref>Greiner et al., 8. Quarks and SU(3), [http://books.google.com/books?id=gCfvWx6vuzUC&pg=PA231 231. lpp.]</ref> Mazāk tās tiek izmantotas [[kvantu hromodinamika|kvantu hromodinamikā]]. [[Kvantu skaitļošana|Kvantu skaitļošanā]] tās tiek lietotas, lai aprakstītu [[kutrits|kutritu]] jeb trīs līmeņu [[kvantu sistēma|kvantu sistēmu]].

sentences: '''Kripta''' ir liels pagrabs vai eja baznīcā, parasti izvietots zem altāra. Nereti ticis izmantots kā kapenes baznīcai svarīgu cilvēku apglabāšanai.

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Makgila Universitāte]],
[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],
[[Nilss Bors]],
[[Džeimss Čedviks]],
[[Edvards Epltons]],
[[Kazimežs Fajanss]],
[[Hanss Geigers]],
[[Oto Hāns]],
[[Pjotrs Kapica]],
[[Džons Kokrofts]],
[[Ernests Mersdens]],
[[Henrijs Mozlijs]],
[[Marks Olifants]],
[[Sesils Pauels]],
[[Frederiks Sodijs]],
[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]],
[[Rezerforda atoma modelis]],
[[Rezerforda izkliede]],
[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]],
[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Singapūrā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Singapūras mūziķi| Mūziķes]]

sentences: '''Taksons''' ir objektu, visbiežāk dzīvo [[organisms|organismu]], kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai [[taksonomija|taksonomiskai]] kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās [[suga]]s apvieno [[ģints (bioloģija)|ģintīs]], savukārt līdzīgās ģintis apvieno [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypericum perforatum01.jpg
| att_nosaukums={{TaksoSaite|Hypericum perforatum|Divšķautņu asinszāle}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Malpighiales
| dzimta =Hypericaceae
| dzimta_lv =Asinszāļu dzimta
| ģints =Hypericum
| ģints_lv =Asinszāles
| iedalījums=
|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Asinszāles''' ({{val-la| Hypericum}}) ir [[asinszāļu dzimta]]s daudzgadīgi lakstaugi ar pretējām lapām un dzelteniem ziediem. Kauslapām un vainaglapām melni punktveida dziedzeri.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Skaidrīte Kaldupe
|         vārds_orig =
|             attēls = Kaldupe.jpg
|         att_izmērs = 220px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1922
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Melluži}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 6
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Skaidrīte Kaldupe''' (dzimusi '''Skaidrīte Ķikute''' {{dat|1922|2|24}}, mirusi {{dat|2013|1|6}})<ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/kd/literatura/muziba-aizgajusi-rakstniece-skaidrite-kaldupe-13987000|title=Mūžībā aizgājusi rakstniece Skaidrīte Kaldupe|date={{dat|2013|1|8||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|1|8||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džaisuma Saidi Ndure
 |      vārds_orig = ''Jaysuma Saidy Ndure''
 |          attēls = Jaysuma Saidy Ndure 2011 European Team Championships.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džaisuma Saidi Ndure 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|7|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Gambija|Bakau}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Gambija}} (līdz 2006. gadam)<br />{{NOR}} (kopš 2006. gada)
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Mārupe}}
 |          garums = {{mērvienība|cm=192}}<ref name="Sporta Avīze">{{Sporta Avīze|first= Andris|last= Staģis|date= {{dat|2012|7|17||bez}}|title= 100 fakti, metri, gadi|volume= 28|issue= |pages= 42}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=72}}<ref name="Sporta Avīze" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 4
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,55 s
 |           PR1_d = [[60 metri]]
 |             PR2 = 9,99 s
 |           PR2_d = [[100 metri]]
 |             PR3 = 19,89 s
 |           PR3_d = [[200 metri]]
 |             PR4 = 48,71 s
 |           PR4_d = [[400 metri]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Gambija}}}}
{{MedalCompetition|[[Āfrikas čempionāts vieglatlētikā|Āfrikas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2004. gada Āfrikas čempionāts vieglatlētikā|2004]]|Vieglatlētika}}
{{MedalCountry|{{karogs|Norvēģija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Vieglatlētika}}
}}
'''Džaisuma Saidi Ndure''' (''Jaysuma Saidy Ndure''; dzimis {{dat|1984|7|1}}) ir [[Gambija]]s izcelsmes [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], kas startē sprinta distancēs.

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pijs V
| vārds_orģ           = ''Pius V''
| attēls              = Bartolomeo Passarotti - Pius V.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Bartolomeo Pasaroti, "Pijs V portrets" (1566)
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1566|1|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|1572|5|1|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1504|1|17}}
| dzim_vieta          = [[Bosko]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1572|5|1|1504|1|17}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Pijs V''' ({{val|la|Pius V}}; dzimis '''Antonio Gizljēri''' (''Antonio Ghislieri'') {{dat|1504|1|17}}, miris {{dat|1572|5|1}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas pāvests]] no 1566. gada janvāra līdz nāvei 1572. gada maijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}

sentences: '''14. decembris''' ir gada 348. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (349. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 17 dienas.

sentences: '''ASV Augstākā tiesa''' ({{val|en|Supreme Court of the United States}}, '''SCOTUS''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] augstākās [[tiesa|tiesu]] varas orgāns, kas izveidots 1789. gadā.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''Grand Theft Auto: Vice City''
|bilde            = Vice-city-cover.jpg
|developer        =
* PS2 un PC:
* ''[[Rockstar North]]''
* ''Xbox'':
* ''[[Rockstar Vienna]]''
|publisher        = ''[[Rockstar Games]]''
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|''Grand Theft Auto'']]
|engine           = ''[[RenderWare]]''
|version          =
|released         =
* PS2 — {{dat|2002|11|8}}
* PC — {{Dat|2003|5|15}}
* Xbox — {{dat|2004|1|2}}
* Android/iOS - {{dat|2012|12|6}}
|genre            = [[darbības]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          =
* [[BBFC]]:18
* [[ESRB]]: M - Mature 16+
* [[OFLC]]: 15+
* [[Pan European Game Information|PEGI]]: 18+
|platforms        =
* ''[[PlayStation 2]]''
* [[PC]]
* ''[[Xbox]]''
* ''[[Android]]''
|media            = [[DVD]], lejuplādējams, [[Kompaktdisks|CD]]
|requirements     =
* '''PS2''':
* Atmiņas karte
* '''Xbox''':
* Brīva vieta cietajā diskā
* '''PC''':
* 800 MHz ''[[Intel Pentium III]]'' vai ''[[AMD Athlon CPU]]'', 128 [[MB]] [[RAM]], 8x [[Kompaktdisks|CD-ROM]] ''drive'', 915 MB brīvas vietas [[Cietais disks|cietajā diskā]], 32 MB ''[[DirectX]]'' 9.0-savietojama [[grafikas karte]], ''DirectX'' 9.0-savietojama [[skaņas karte]], ''Windows'' 98/ME/SE/2000/XP/''[[Server 2003]]''
|input            =
* PS2 un ''Xbox'': [[kontrolieris]]
* PC: [[Datora tastatūra|tastatūra]], [[pele]]
}}
'''''Grand Theft Auto: Vice City''''' ir ''[[Rockstar Games]]'' publicēta [[datorspēle]] ''[[PlayStation 2]]'', ''[[Xbox]]'' un [[PC]] platformām. Tā ir otrā spēle GTA3 sērijā. Šī spēle ir kaut kas vidējs starp braukšanas un šaušanas spēli. Galvenais varonis Tomijs Verseti ({{val|en|Thomas "Tommy" Vercetti}}) var brīvi pārvietoties pa spēles pasauli, staigājot kājām, vai lietojot kādu transportlīdzekli. Lietojot transportlīdzekli ir ierobežotas iespējas lietot ieročus. Spēles pasaule sastāv no vienas lielpilsētas un ir modelēta pēc [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Florida]]s, [[Maiami]]. Spēles darbība notiek 20. gadsimta 80. gadu otrajā pusē. Galvenais varonis ir bijis saistīts ar [[mafija|mafiju]] un spēles sākumā ir tikko izlaists no cietuma.

sentences:
Igaunijā, no kuras pazemes ūdeņi spiežas virspusē]]
'''Pazemes ūdeņi''' ir visi [[ūdens|ūdeņi]], kas dažādā dziļumā atrodas [[Zemes garoza|Zemes garozā]] — iežu porās, plaisās un tukšumos. Lielākā daļa no tiem atrodas Zemes virskārtas augšpusē, tomēr tie var būt līdz 14 km dziļumā. [[Dzeramais ūdens]] visbiežāk tiek iegūts no pazemes ūdeņiem, rokot [[aka]]s vai veicot urbumus. Ja pazemes ūdeņi nonāk zemes virskārtā, veidojas [[avots]] vai [[avoksnājs]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = গণপ্রজাতন্ত্রী বাংলাদেশ
''Gônoprojatontri Bangladesh''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bangladešas Tautas Republika
|            valsts_nosaukums = Bangladesh
|               karoga_attēls = Flag of Bangladesh.svg
|            karoga_nosaukums = Bangladešas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bangladesh.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bangladešas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Amar Shonar Bangla]]''
|               kartes_attēls = Bangladesh_(orthographic_projection).svg
|               galvaspilsēta = [[Daka]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bengāļu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bangladešas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohameds Šahabudins]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bangladešanas premjerministrs|Premjerministre]]
|               valsts_galva2 = [[Hasīna Vazeda]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bangladešas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Pakistāna]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1971|3|26}}
|       neatkarības_notikums2 = Uzvaras diena
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1971|12|16}}
|                 platība_km2 = 147 570
|               platība_rangs = 94.
|              procenti_ūdens = 7,0
|          iedzīvotāju_skaits = 150 448 340
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2007. gads|2007]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 7.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1045
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11.
|                     IKP_PPP = $206,6 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 48.
|          IKP_PPP_per_capita = $1300
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 153.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,661
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 121.
|                        Gini = 31,8
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bangladešas taka]]
|                valūtas_kods = BDT
|                  laika_zona = BDT
|                  utc_offset = +6
|                      domēns = [[.bd]]
|              tālsarunu_kods = 880
|                iso_kods_num = 050
|              iso_kods_alfa2 = BD
|              iso_kods_alfa3 = BGD
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bursi
|     vārds_orig = ''Karl Bursy''
|         attēls = Kārlis Bursi.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Litogrāfija pēc [[Eginks|Johana Lēberehta Eginka]] zīmējuma
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1791
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Blīdene]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1870
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, atmiņu autors
|        dzimums = V
|         vecāki = Ernsts Daniels Bursi, Magdalēna Šulca
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna fon Dīterihsa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tolteki''' ({{val|nah|Tōltēkah}} / ''prasmīgie'') bija [[Vidusamerika]]s civilizācija, kas piedzīvoja uzplaukumu starp 8. un 12. gadsimtu. Visticamāk tolteku civilizācijas centrs bija [[Tula (senpilsēta)|Tulas]] senpilsēta mūsdienu [[Meksika]]s [[Idalgo]] štatā, kuru parasti identificē ar Vidusamerikas mītos aprakstīto Tollanu. [[Acteki]] uzskatīja toltekus par saviem senčiem, kas izveidojuši "civilizāciju" (''toltekaiotl'').

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu Puertoriko|Sanhuana (nozīmju atdalīšana)|Sanhuana}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanhuana
 | official_name            = ''San Juan''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = San Juan, Puerto Rico (2529298606).jpg
 | image_flag               = Flag san juan pr.svg
 | image_shield             = Coat of arms san juan pr.svg
 | shield_size              = 65
 | pushpin_map              = Puertoriko#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
| latd  = 18 |latm  = 24 |lats  = |latNS  = N
| longd = 66 |longm = 04 |longs = |longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1         = Asociētā valsts
 | subdivision_name1        = '''{{karogs|Puertoriko}}'''
 | named_for                = [[Jānis Kristītājs]]
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Migels Romero Lugo
 | area_total_km2           = 199
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 123.8
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 75.4
 | elevation_m              = 8
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 342259
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         = 2148346
 | population_metro         = 2350126
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = AST
 | utc_offset               = -4
 | postal_code_type         = ZIP indeksi
 | postal_code              = 00901, 00907, 00909, 00911-00913, 00915, 00917, 00918, 00920, 00921, 00923-00927
 | area_code                = 787, 939
 | website                  = [http://www.sanjuan.pr/ www.sanjuan.pr]
 | footnotes                =
}}
'''Sanhuana''' ({{val|es|San Juan}}) ir [[Puertoriko]] [[galvaspilsēta]] un pašvaldība. Saskaņā ar 2000. gada ASV Tautas skaitīšanas datiem Sanhuanā dzīvo 420 326 iedzīvotāju. Pilsētu dibināja spāņu kolonizatori 1521. gadā. Puertoriko galvaspilsēta ir otra vecākā eiropiešu dibinātā pilsēta [[Amerika|Amerikā]] aiz [[Dominikāna]]s galvaspilsētas [[Santodomingo]].<ref name="SJCOPRI">{{Tīmekļa atsauce|author=Magaly Rivera|title=San Juan Capital City|url=http://welcome.topuertorico.org/city/sanjuan.shtml|publisher=Welcome to Puerto Rico|accessdate=2007-05-02}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Equus''
| operators =
| attēls = Equusposter77.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs = [[Pīters Šefers]]
| aktieri = * [[Ričards Bērtons]]
* [[Pīters Fērts]]
* [[Dženija Egatere]]
* [[Džoana Plauraita]]
* [[Kolins Bleiklijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Equus''
| studija = ''Winkast Film Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|10|14}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Equus''''' ir 1977. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]] filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]], bet scenārija autors [[Pīters Šefers]]. Filma ir balstīta uz Šefera 1973. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Bērtons]], [[Pīters Fērts]], [[Dženija Egatere]], [[Džoana Plauraita]] un [[Kolins Bleiklijs]].

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti|Marcienas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Magadi ezers
|attēls=LakeMagadi.png
|map = Kenija
| vieta        = {{KEN}}
| plat_d=1 | plat_m=52 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=36 | gar_m=16 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=104
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1
|tilpums=0,05
|augstums_vjl=579
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Kenija]]
|salas=
|pilsētas=[[Magadi]]
}}
'''Magadi ezers''' ({{val-en|Lake Magadi}}, {{val-sw|Ziwa Magadi}}; masaju valodā - ‘sāļš’) ir beznoteces [[sālsezers]] [[Kenija]]s dienvidu daļā, [[Lielā Rifta ieleja]]s dienvidos.

sentences:
{{citas nozīmes|zivīm|Vimbas (nozīmju atdalīšana)|Vimbas}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Vimba vimba.jpg
|  att_nosaukums = [[Vimba]] (''Vimba vimba'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Vimba
|       ģints_lv = Vimbas
|        ģints_r = Vimbas (zivis)
|       binomial = Vimba <small>([[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1873)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Vimbas, vimbu ģints''' (''Vimba'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Sastopamas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish/> Vimbu sugas mājo gan [[saldūdens|saldūdeņos]], gan viegli sāļos ūdeņos.<ref>[http://www.marinespecies.org/traits/aphia.php?p=taxdetails&id=271214 Marine Species Traits: Vimba Fitzinger, 1873]</ref> Divas sugas sastopamas kalnu ezeros un upēs ([[Bavārijas vimba]] un [[Maķedonijas vimba]]).<ref>[http://www.fishbase.org/summary/Vimba-elongata.html FishBase: Vimba elongata  (Valenciennes, 1844)]</ref> Vimbām ķermenis ir samērā slaids, no sāniem nedaudz saplacināts. Mute vērsta uz leju.<ref name=lat/>

sentences: '''Gravitons''' ir [[nesējdaļiņas|nesējdaļiņa]], kas pārnes gravitācijas spēku starp visām Visuma daļiņām, arī starp pašiem gravitoniem. Gravitons eksperimentāli vēl nav novērots.

sentences: '''Spalvu gubumākoņi''' ''Cirrocumulus'' (Cc) ir plāni [[mākoņi]], kuri sastāv no maziem viļņiem, pārslām vai kaudzītēm.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Indiana Džonss
| color         = #DEDEE2
| series        =
| image         = Indiana jones wearing his hat.jpg
| caption       = Harisons Fords, Indiana Džonsa lomā
| first         = "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]"
| last          = "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]"
| creator       = [[Džordžs Lūkass]]
| portrayer     =
* [[Harisons Fords]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Šons Patriks Flenerijs]]
* [[Džordžs Hols]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = arheologs
| title         =
| family        = Sūzija Džonsa, Henrijs Džonss vecākais, Anna Džonsa
| spouse        = Mariona Ravenvūda
| significantother =
| children      = Henrijs Džonss III
| relatives     =
| religion      = [[Kristietība|kristietis]]
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Henrijs Voltons "Indiana" Džonss jaunākais''' ({{val|en|Henry Walton "Indiana" Jones, Jr.}}) ir izdomāts tēls, piedzīvojumu filmu sērijas, grāmatu, komiksu un datorspēļu galvenais varonis, kuru radījuši [[Stīvens Spīlbergs]] un [[Džordžs Lūkass]]. Henrijs Voltons Džonss jaunākais dzimis {{dat|1899|6|1||bez}} [[Pristona|Pristonā]], [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]], vēlāk iegūdams iesauku '''Indiana Džonss'''. Indiana ir galvenais varonis četrās pilnmetrāžas filmās: "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]", šīs filmas [[Prikvels|prikvelā]] "[[Indiana Džonss un likteņa templis]]" un turpinājumos "[[Indiana Džonss un pēdējais krustakarš]]" un "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]". Galvenās Indiana iezīmes ir viņa cepure, pātaga, novalkāta ādas jaka, gāzmaskas soma, revolveris ''Smith&Wesson 2'' un patoloģisks riebums pret čūskām.

sentences:
, 1794)]]

'''Krimuldas viduslaiku pils''' ({{val-la|Castrum Cremum, Cremon, Crammon}}, {{val-de|Schloß Cremon, Kremon}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Turaidas pils]] palīgpils 13.-16. gadsimtā, kuras drupas tagad atrodas [[Sigulda]]s pilsētas [[Gauja]]s labā krasta daļā [[Krimulda|Krimuldā]].

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
(''Whiddy'' - angļu val.) Īrijā.]]
[[Image:SBM01.jpg|thumb|Peldošā platforma pie [[Putuvipe]]s (''Puthuvype'' - angļu val.), [[Koči (Indija)|Kočinā]], [[Indija|Indijā]].]]
'''Tauvošanās pie peldošās platformas''' ir kuģa pienākšanas un tā nostiprināšanas process pie jūrā noenkurotas pārkraušanas [[boja]]s, kura kalpo gan kā tauvošanās boja, gan arī kā savienojums ar [[Tankkuģis|tankkuģiem]], kuri iekrauj vai izkrauj gāzi vai šķidras kravas. Peldošās platformas veido savienojumu starp nekustīgo jūras dibenā novietoto kolektoru un viļņos šūpojošos tankkuģi. Platformas ir spējīgas apkalpot jebkuras tonnāžas kuģi, pat [[Naftas produktu tankkuģis#VLCC un ULCC|ļoti lielus jēlnaftas tankkuģus]] (''Very large crude carriers (VLCC)'' - angļu val.), ja nav citas iespējas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Chaenorhinum minus (L.)|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Chaenorhinum minus, 2020-06-20, West Mifflin, 01.jpg|kategorijas=nē|ģints_lv=Mazvīrceles|ģints=Chaenorhinum|suga=Chaenorhinum minus|suga_lv=Mazā mazvīrcele|sinonīmi=Antirrhinum minus L.}}'''Mazā mazvīrcele''' ({{val|la|Chaenorhinum minus}}, pazīstama arī kā "'''Mazvīrcele'''") ir augu suga [[Ceļteku dzimta|ceļteku dzimtā]]. Sugas sākotnējais izplatības areāls ir meklējams Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu daļā]], taču mūsdienās ir plaši sastopama arī citviet [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Amerika|Amerikā]] — sausās [[Nezāliene|nezālienēs]], uzbērumos, ceļu un dzelzceļu malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/chaenorhinum-minus-l-lange/|title=mazvīrcele - Chaenorhinum minus (L.) Lange - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-17}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vislava Šimborska
|     vārds_orig = Wisława Szymborska
|         attēls = Wisława Szymborska 2009.10.23 (1).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Vislava Šimborska 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = Proventa, tagad [[Kurņika]]s daļa, {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta = [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|poliete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece, esejiste, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =1945-2012
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|    apbalvojumi =1996. gada [[Nobela prēmija literatūrā]], [[Gētes prēmija]], [[Herdera prēmija]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Kainū
| official_name = ''Kainuun maakunta''<br />''Kajanaland''
| image_skyline =Viitajoki_Puolanka.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Vītajoki upe
| settlement_type = [[Somijas administratīvais iedalījums|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag = Flag_of_Kainuu.svg
| image_shield =Kainuu.vaakuna.svg
| shield_size = 75px
| image_map = Kainuu_sijainti_Suomi.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FIN}}
| area_total_km2 = 22687.38
| population_total = 72306
| population_as_of = 2019
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = | latm = | lats =| latNS =
| longd = | longm = | longs =| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Kajāni]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 8 pašvaldības
| website = {{url|https://kainuunliitto.fi/}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tropidophora carinata Aigrettes.JPG
| att_nosaukums  = ''Tropidophora carinata'' rekonstrukcija.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| virstips       = Lophotrochozoa
| virstips_lv    = Spirālveidīgie
| tips           = Mollusca
| tips_lv        = Gliemji
| klase          = Gastropoda
| klase_lv       = Gliemeži
| apakšklase     = Orthogastropoda
| apakšklase_lv  =
| kārta          = Architaenioglossa
| kārta_lv       =
| dzimta         = Pomatiidae
| dzimta_lv      =
| ģints          = Tropidophora
| ģints_lv       =
| suga           = Tropidophora carinata
| suga_lv        =
| binomial       = <small>(Born, 1780)</small>
}}
'''''Tropidophora carinata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemezis]].

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Tērbatas bīskapa igauņu vasaļu, Livonijas ordeņa un Dānijas karaļa vasaļu karagājiens notika uz [[Pleskava]]i (kartē - ''Pskov'') pakļautajām zemēm.]]
'''1240. gada karagājiens uz Izborsku un Pleskavu''' notika 1240. gada rudenī [[Tērbatas bīskapija|Tērbatas bīskapa]] Hermaņa vadībā, kas ilgstoši naidojās ar [[Novgoroda]]i pakļauto [[Pleskava]]s valsti par meslu ievākšanu no [[Ugaunija]]s iedzīvotājiem. Bruņoto konfliktu veicināja Romas pāvestu vēlme ieviest katoļu ticību [[mongoļi]]em nepakļautajā Krievzemes daļā. Tā kā [[Baltazars Rusovs]] savā hronikā kļūdaini rakstīja, ka karagājienu vadījis pirmais Livonijas ordeņa mestrs [[Hermans Balke]], tad agrāk tika pieņemts, ka tas noticis 1238. gadā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmzemju metāls
|      kārtas skaitlis = 20
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 8
|             4. čaula = 2
|              simbols = Ca
|             atommasa = 40,078
|   valences elektroni = [Ar]4s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kalcijs mēģenē [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un kalcija jonu dotā karmīnsarkanā [[liesma]]s krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,00
|              blīvums = 1550
|  kušanas temperatūra = 1115 K (842 °C)
| viršanas temperatūra = 1757 K (1484 °C)
}}

sentences: '''Kur, priedīte, tavas skujas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences: '''Nernsta vienādojums''' elektroķīmijā ir [[vienādojums]], ko var izmantot (kopā ar citu informāciju), lai noteiktu [[elektroķīmiskās šūnas potenciāls|elektroķīmiskās šūnas potenciālu]]. To var arī izmantot, lai noteiktu kopējo [[Spriegums|spriegumu]] (EDS) arī [[akumulators|akumulatoram]], kas sastāv no vairākām elektroķīmiskajām šūnām. Tas ir nosaukts par godu vācu fizikālķīmiķim, kurš pirmais formulēja to, [[Valters Hermanis Nernsts|Valteram Hermanim Nernstam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. sagatus
| suga_lv =Brūnsarkanā atmatene
| binomial = Agaricus sagatus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Zirnekļcilvēka filmu sērija}}
{{catmain|Zirnekļcilvēks (filmu sērija)}}

sentences: :''Par militāru kaujas vienību veidu skatīt rakstu [[Avangards (kaujas vienība)]]''.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Estados Unidos Mexicanos
|    pilnais_valsts_nosaukums = Meksikas Savienotās Valstis
|            valsts_nosaukums = Mexico
|               karoga_attēls = Flag of Mexico.svg
|            karoga_nosaukums = Meksikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Mexico.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Meksikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''[[La Patria es Primero]]'' ("Tauta ir pirmā")
|                valsts_himna = ''[[Himno Nacional Mexicano]]'' ("Meksikāņu nacionālā himna")
|               kartes_attēls = MEX orthographic.svg
|               galvaspilsēta = [[Mehiko]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=N | longd=99 | longm=22 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Federālisms|Federāla]] [[prezidentālisms|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Meksikas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Andress Manuels Lopess-Obradors]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Meksikas Neatkarības karš|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1810|9|16}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1821|9|27}}
|                 platība_km2 = 1 972 550
|               platība_rangs = 15.
|              procenti_ūdens = 2,5
|          iedzīvotāju_skaits = 119 530 753
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 10.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 61
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 142.
|                     IKP_PPP = $2,224 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs = 11.
|          IKP_PPP_per_capita = $18 857
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 66.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,779
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 74.
|                        Gini = 48,2
|                   Gini_gads = 2014
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Meksikas peso]]
|                valūtas_kods = MXN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -8 līdz -6
|                      domēns = [[.mx]]
|              tālsarunu_kods = 52
|                iso_kods_num = 484
|              iso_kods_alfa2 = MX
|              iso_kods_alfa3 = MEX
}}

sentences:
{{ infobox
| title   = {{{name|<includeonly>{{PAGENAME}}</includeonly>}}}
| image   = {{{image|}}}
| label1  = [[autobūve|Ražotājs]]
| data1   = {{{manufacturer|}}}
| label2  = [[Mātes kompānija]]
| data2   = {{{parent_company|}}}
| label3  = Cits nosaukums
| data3   = {{{aka|}}}
| label4  = Ražošana uzsākta
| data4   = {{{production_start|}}}
| label5  = Ražošana pārtraukta
| data5   = {{{production_end|}}}
| label6  = Ražošana
| data6   = {{{production|}}}
| label7  = [[Modeļa gads]]
| data7   = {{{model_years|}}}
| label8  = Komplektācija
| data8   = {{{assembly|}}}
| label9  = Priekštecis
| data9   = {{{predecessor|}}}
| label10 = Pēctecis
| data10  = {{{successor|}}}
| label11 = [[automašīnu klasifikācija|Klase]]
| data11  = {{{class|}}}
| label12 = [[virsbūve|Virsbūves tips]]
| data12  = {{{body_style|}}}
| label13 = [[automašīnu piedziņas veidi|Piedziņa]]
| data13  = {{{layout|}}}
| label14 = [[autobūves platforma|Platforma]]
| data14  = {{{platform|}}}
| label15 = [[iekšdedzes dzinējs|Dzinējs]]
| data15  = {{{engine|}}}
| label16 = [[Transmisija]]
| data16  = {{{transmission|}}}
| label17 = [[Garenbāze]]
| data17  = {{{wheelbase|}}}
| label18 = Garums
| data18  = {{{length|}}}
| label19 = Platums
| data19  = {{{width|}}}
| label20 = Augstums
| data20  = {{{height|}}}
| label21 = [[Masa]]
| data21  = {{{weight|}}}
| label22 = Degvielas bāka
| data22  = {{{fuel_capacity|}}}
| label23 = [[all-electric range|Electric range]]
| data23  = {{{electric_range|}}}
| label24 = Saistītie modeļi
| data24  = {{{related|}}}
| label25 = [[automašīnu projektēšana|Projektētājs]]
| data25  = {{{designer|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences: {{Commons category|Chemical reactions|Ķīmiskās reakcijas}}

sentences: '''Metroloģija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μέτρον'' [metros] — "mērs" un ''λόγος'' [logos] — "vārds, mācība") ir zinātne par [[mērīšana|mērīšanu]]. Metroloģija ietver mērīšanas teorētiskos un praktiskos aspektus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Trollus europaeus.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trollius europaeus|Eiropas saulpurene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Trollius
|         ģints_lv =Saulpurenes
|             suga =T. europaeus
|          suga_lv =Eiropas saulpurene
|         binomial =Trollius europaeus L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Rūtenbergs
|     vārds_orig = ''Otto von Rutenberg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Nasavas hercogiste]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Ernsts, māte - Frīderika, dzimusi [[Mirbahi|fon Mirbaha]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1833. gadā Rīgā - Paulīne Grebnere no Pērnavas
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| color            = lightblue
| name             = Fēbe Bafeja
| series           = ''[[Friends]]''
| caption          =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| image            =
| alias            =
| occupation       = Masiere
Mūziķe, dziedātāja, dziesmu autore
| family           = Frenks Bafejs (tēvs)
Fēbe Abota (mother)
Lilija Bafeja (pamāte, deceased)
Francisa Bafeja (vecmamma, deceased)
Ursula Bafeja (dvīņumāsa)
Frenks Bafejs (pusbrālis)
| spouse           = Dankans Salivans
(1988–1994)
Maiks Hanigans
(m. 2004-pašlaik)
| portrayer        = [[Līza Kudrova]]
| creator          = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
Kevins S. Braits
}}
'''Fēbe Bafeja-Hanigana''' ({{val|en|Phoebe Buffay-Hannigan}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Līza Kudrova]].<ref name="Phoebe">{{Tīmekļa atsauce |title = Lisa Kudrow - Biography |work = [[TV.com]] |publisher = [[CBS Interactive]] |url = http://www.tv.com/people/lisa-kudrow/ |accessdate = 25 November 2011 |archive-date = {{dat|2012|05|19||bez}} |archive-url = https://web.archive.org/web/20120519172212/http://www.tv.com/people/lisa-kudrow/ }}</ref> Par šo lomu L. Kudrova saņēmusi ''[[Emmy balva|Emmy]]'' un [[Ekrāna aktieru ģildes balva|Ekrāna aktieru ģildes balvu]], kā arī tikusi nominēta [[Zelta globusa balva]]i. Viņa ir ekscentriska masiere, kas pašmācības ceļā apguvusi ģitārspēli. Fēbe izceļas ar savādo pasaules uztveri, naivumu un nevainīgumu, taču dažās sērijās vērojams arī viņas vēlme iedzert un vieglprātīgā attieksme pret seksuālo partneru izvēli. Fēbei ir identiskā dvīņu māsa Ursula Bafeja (arī attēlo Līza Kudrova). Bijusi divreiz precējusies.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jaukās dienas
| operators =
| attēls = Jaukas-dienas.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vims Venderss]]
| producents = * Vims Venderss
* Takuma Takasaki
* Kodži Janai
| scenārijs = * Takuma Takasaki
* Vims Venderss
| aktieri = [[Kodži Jakušo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Perfect Days''
| studija = * ''Master Mind Limited''
* ''Spoon Inc.''
* ''Wenders Images''
| montāža =
| izplatītājs = * ''DCM''
* ''Bitters End''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|25|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|12|21|Vācija|2023|12|22|Latvija}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = * {{JAP}}
* {{DEU}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt27503384/|title=Perfect Days (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jaukās dienas"''' ({{Val|en|Perfect Days}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Japāna]]s un [[Vācija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Vims Venderss]]. Filmā galveno lomu atveido [[Kodži Jakušo]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Hokons VII
| vārds_orģ           =''Haakon VII''
| attēls              =Haakon7.jpg
| amats               =Norvēģijas karalis
| term_sākums         ={{Dat|1905|11|18|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1957|09|21|N}}
| priekštecis         =[[Oskars II]]
| pēctecis            =[[Ūlavs V]]
| dzim_dati           ={{Dat|1872|08|3|N}}
| dzim_vieta          =[[Kopenhāgena]], {{DEN}}
| mir_dati            ={{Dat|1957|09|21|N}}
| mir_vieta           =[[Oslo]], {{NOR}}
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =[[Frederiks VIII]]
| māte                =Zviedrijas Luīze
| dzīvesb             =[[Karaliene Moda]]
| bērni               =[[Ūlavs V]]
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Hokons VII''' ({{val|no|Haakon VII}}; dzimis {{Dat|1872|08|3||bez}} Šarlotenlundas pilī netālu no [[Kopenhāgena]]s kā '''Kristians Frederiks Kārlis Georgs Valdemārs Aksels''', miris {{Dat|1957|09|21||bez}} [[Oslo]]) bija [[Norvēģija]]s karalis no 1905. gada, kad tika likvidēta [[personālūnija]] ar [[Zviedrija|Zviedriju]], līdz savai nāvei 1957. gadā. Bija viens no nedaudzajiem vēlētajiem [[Eiropa]]s monarhiem.

sentences:
'''9814072356''' ir 87. un lielākais kāda skaitļa kvadrāts, kurā visi cipari, arī nulle, tiek izmantoti 1 reizi un bez atkārtošanās. Tā kvadrātsakne ir 99066. Šī skaitļa pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 248F6DC24.
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piliens
| attēls                   = The Drop Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Drop''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Mišels R. Roskams]]
| producents               =
* [[Pīters Černins]]
* [[Dilans Klārks]]
* [[Maiks Laroka]]
| scenārija autors         = [[Deniss Leheins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džeimss Gandolfīni]]
* [[Matiass Šoenerts]]
| mūzika                   = [[Marko Beltrami]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Chernin Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              =  ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|9|12||bez}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drop-2014|title=The Drop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drop.htm|title=The Drop (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piliens"''' ({{val|en|The Drop}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Mišels R. Roskams]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džeimss Gandolfīni]] un [[Matiass Šoenerts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|12||bez}}.

sentences: '''Siltasiņu dzīvnieki''' jeb '''homotermi''' (no {{val|el|ὁμο-}} (''homo-'') — 'tāds pats, līdzīgs' un ''θερμός'' (''thermós'') — 'silts, karsts') ir tādi [[dzīvnieki]], kas, izmantojot [[vielmaiņa]]s enerģiju, uztur pastāvīgu ķermeņa temperatūru un tā nav pilnībā atkarīga no ārējās vides temperatūras, kā tas ir [[aukstasiņu dzīvnieks|aukstasiņu dzīvniekiem]]. Siltasiņu dzīvnieki pārsvarā ir [[zīdītāji]] un [[putni]]. Terminus "siltasiņu" un "aukstasiņu" zinātnieki izmanto reti, jo to noteikumi izraisa neskaidrību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zooatlanta.org/cold-blooded-whats-it-mean/|title=Cold-blooded: What’s it mean? {{!}} Zoo Atlanta|last=Hill|first=Robert L.|website=zooatlanta.org|access-date=2022-09-03|date=2019-05-30|language=en-US}}</ref> Ķermeņa temperatūras uzturēšana ([[termoregulācija]]) ietver sevī daudz dažādu metožu, kuru rezultātā ķermeņa temperatūra nesvārstās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Bertholds
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1921
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Vaide]], [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lībietis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Viktors Bertholds''' (dzimis 1921. gada 16. janvārī,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.livones.net/personalijas |title=Personālijas - Viktora Bertholda biogrāfijas fragments |work=livones.net |accessdate={{dat|2012|12|29|SK}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215074948/http://www.livones.net/personalijas |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref> miris 2009. gada 28. februārī<ref name="Päevaleht">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.epl.ee/news/eesti/suri-viimane-vanema-polve-emakeelne-liivlane.d?id=51161040 |title=Suri viimane vanema põlve emakeelne liivlane ("Miris pēdējais vecākās paaudzes cilvēks, kura dzimtā valoda bija lībiešu") {{et ikona}}|accessdate={{dat|2012|12|29|SK}} |author=Prozes, Jaak; Heinapuu, Ott |date={{dat|2009|03|04|SK}} |work=Eesti Päevaleht |publisher=AS EESTI AJALEHED }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://site.voila.fr/tangyra/eng.html|title="Pēdējais lībietis" ir miris|last=Laakso|first=Johanna|work=Tangyra|accessdate=2009-06-09|archive-date=2009-04-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20090415075152/http://site.voila.fr/tangyra/eng.html}}</ref>) bija [[līvi|lībietis]], kas nereti plašsaziņas līdzekļos nosaukts par pēdējo lībiešu kā dzimtās valodas runātāju. 2009. gada martā igauņu laikraksts "[[Eesti Päevaleht]]" par viņa nāvi ziņoja, ka miris pēdējais viņa paaudzes cilvēks, kuram [[lībiešu valoda]] bija dzimtā valoda un vienīgā dzimtā valoda.<ref name="Päevaleht"/> Tomēr viņš nebija pēdējais cilvēks, kam lībiešu valoda bija dzimtā valoda - lībiešu valoda tiek uzskatīta par izmirušu līdz ar [[Grizelda Kristiņa|Grizeldas Kristiņa]]s nāvi {{dat|2013|6|2||bez}}.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina Lībiešu valoda vairs nav „dzīva”! Mūžībā aizsaukta pēdējā īstā lībiete Grizelda Kristiņa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130609035602/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina |date={{dat|2013|06|09||bez}} }} Kasjauns.lv</ref><ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/latvija/zinas/103-gadu-vecuma-muziba-aizgajusi-vecaka-libiesu-dzimtas-valodas-runataja-grizelda-kristina-14010863|title=103 gadu vecumā mūžībā aizgājusi vecākā lībiešu dzimtās valodas runātāja Grizelda Kristiņa|publisher=Diena.lv|accessdate=}}</ref>

sentences: '''Jonu dzinējs''' ir reaktīvā [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] veids, kurā par darbvielu izmanto jonizētu [[gāze|gāzi]] (tipiski [[ksenons|ksenonu]], [[Argons|argonu]], [[Slāpeklis|slāpekli]], [[Amonjaks|amonjaku]], [[Cēzijs|cēziju]], [[Indijs|indiju]] u.c.), kas paātrināta [[Elektriskais lauks|elektriskajā]] vai [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajā laukā]]. Zemās [[jauda]]s dēļ jonu dzinējs nav izmantojams [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] palaišanai no [[Zeme]]s, taču atklātā [[kosmoss|kosmosā]] ilgākā [[laiks|laikā]] ļauj sasniegt daudz lielāku [[ātrums|ātruma izmaiņu]] nekā [[ķīmiskais raķešdzinējs|ķīmiskais dzinējs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| company_name      = Samsung Group
{{val|ko|삼성그룹}}
{{val|ko|三星그룹}}
| company_logo      =
| company_type      =
| motto             = ''Imagine the Possibilities''
| foundation        = 1938
| founder           =
| location          = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
| key_people        =
| area_served      = {{flag|Pasaule}}
| industry         = Konglomerāts
| products         = Patēriņa elektronika, kuģubūve, telekomunikācijas, inženierzinātnes un būvniecība, finanšu pakalpojumi, ķimikālijas, mazumtirdzniecība, smagā rūpniecība, izklaide, apģērbi, medicīnas pakalpojumi
| subsid           = [[Samsung Electronics]]
[[Samsung Life Insurance]]
[[Samsung Heavy Industries]]
[[Samsung C&T Corporation|Samsung C&T]] utt
| revenue          = {{ASV dolārs|220,1 miljards}} (2010)<ref name="report">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |title=Samsung Profile 2011 |publisher=Samsung.com |date=2010-12-31 |accessdate=2011-10-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111009071710/http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |archivedate=2011-10-09 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = US$ 21,2 miljardi (2010)<ref name="report" />
| assets           = US$ 343,7 miljardi (2010)<ref name="report" />
| equity           = US$ 141,1 miljards (2010)<ref name="report" />
| num_employees    = 344 000 (2010)<ref name="report" />
| homepage         = [http://www.samsung.com/ Samsung.com]
}}
'''''Samsung Group''''' ({{val|ko|삼성그룹}}) ir starptautisks [[Dienvidkoreja]]s konglomerātuzņēmums, kura vadība atrodas [[Seula|Seulā]], Dienvidkorejā. Tam ir vairāki meitas uzņēmumi, kā arī radniecīgi uzņēmumi, vairākums no kuriem apvienojušies zem ''Samsung'' zīmola. Ievērojami ''Samsung'' rūpniecības meitas uzņēmumi ir ''[[Samsung Electronics]]'' (pasaulē lielākais [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] uzņēmums pēc 2011. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/cms/s/2/c48d477a-0c3b-11df-8b81-00144feabdc0.html |title=Technology - Samsung beats HP to pole position |publisher=Ft.com |date= |accessdate=2010-09-04}}</ref><ref name="economist">[http://www.economist.com/businessfinance/displayStory.cfm?story_id=13788472 Economist.com] Succession at Samsung — Crowning success</ref> ''Samsung Heavy Industries'' (pasaulē otrs lielākais kuģu būves uzņēmums pēc 2010. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Park |first=Kyunghee |url=http://www.bloomberg.com/apps/news?pid=newsarchive&sid=aO0FeeTB6_0Y |title=July 29 (Bloomberg) – Samsung Heavy Shares Gain on Shell’s Platform Orders (Update1) |publisher=Bloomberg |date=2009-07-28 |accessdate=2010-11-11}}</ref> ''Samsung Engineering'' un ''Samsung C&T'' (pasaulē 35. un 72. lielākie būvniecības uzņēmumi).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://enr.construction.com/toplists/InternationalContractors/001-100.asp |title=The Top 225 International Contractors2010 |publisher=Enr.construction.com |date=2010-08-25 |accessdate=2010-11-11}}</ref> Tāpat ievērojami meitas uzņēmumi ir ''Samsung Life Insurance'',<ref>{{ziņu atsauce|url=http://money.cnn.com/magazines/fortune/global500/2009/industries/183/index.html |title=Global 500 2009: Industry: - FORTUNE on CNNMoney.com |publisher=Money.cnn.com |date=2009-07-20 |accessdate=2010-09-04}}</ref> ''Samsung Everland''<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html|title=The World's Best Amusement Parks|publisher=Forbes.com|date=2002-03-21|accessdate=2010-09-11|archive-date=2012-03-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20120329211256/http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html}}</ref> un ''Cheil Worldwide''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000:KS|title=Cheil Worldwide Inc (030000:Korea SE)|publisher=businessweek.com|date=2010-09-15|accessdate=2010-09-16|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121005152815/http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000%3AKS|archivedate=2012-10-05}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://adage.com/agencyfamilytrees2010/|title=Agency Family Trees 2010 |publisher=Advertising Age |date=2010-04-26 |accessdate=2010-09-16}}</ref> ''Samsung'' produkcija sastāda apmēram piekto daļu visas Dienvidkorejas eksporta<ref name="Hutson">{{ziņu atsauce|url=http://business.timesonline.co.uk/tol/business/industry_sectors/technology/article3764352.ece|title=Samsung chairman charged with tax evasion - Times Online|last=Hutson|first=Graham|author2=Richards, Jonathan|date=17 April 2008|work=[[The Times]]|accessdate=28 February 2011|location=London}}</ref> un tā ieņēmumi ir lielāki nekā daudz valstu [[IKP]]. 2006. gadā tā būtu 35. lielākā ekonomika pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |title=[초 국가기업] <上> 삼성 매출>싱가포르 GDP… 국가를 가르친다 – 조선닷컴 |publisher=Chosun.com |date= |accessdate=2010-11-11 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101128123326/http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |archivedate=2010-11-28 }}</ref> Uzņēmumam ir liela ietekme uz valsts ekonomisko attīstību, politiku, medijiem, kultūru.

sentences: [[Image:CERN Compact Muon Solenoid.jpg|thumb|Kompaktais mionu solenoīds]]

sentences: '''ITF-14''' ir [[GS1]] Interleaved 2 of 5 (ITF) [[Svītrkods|svītrkoda ieviešana,]] [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā Tirdzniecības Vienības Numura]] kodēšanai. ITF-14 simboli parasti tiek izmantoti produkta iepakojumu līmeņu kodēšanai, piemēram, kastīte, kurā ir 24 zupas kārbas. ITF-14 vienmēr tiek iekodēti 14 cipari.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aheilīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāli
|ŠtruncaID=7/D.15-30
|ķīm_formula=(Fe++,Zn)Al6(PO4)4(OH)8·4(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bāli zila, bāli zaļa
|svītra=gaišzaļa
|habituss=Masīvs, pumpurveida
|skaldnība=Laba?
|lūzums=Āķains
|cietība=5-5,5
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=?
|pleohroisms=?
|blīvums=2,85
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Oglekļa nanocaurulītes''' ir [[cilindrs|cilindriskas]] formas struktūras, kas veidotas no [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Oglekļa atomi nanocaurulītēs ir savā starpā savienoti tāpat kā heksagonālajās [[grafīts|grafīta]] plaknēs viena atoma biezumā, taču šīs plaknes ir "saritinātas" ārkārtīgi miniatūrās ([[diametrs|diametrā]] no 1 [[nanometrs|nanometra]] līdz dažiem desmitiem nanometru) caurulītēs, kuru garums var sasniegt pat dažus [[centimetrs|centimetrus]]. Caurulīšu gali parasti ir noslēgti ar pussfēriskām "galviņām".

== Vēsture ==
Atšķirībā no [[fullerēns|fullerēna]], kura 60 atomu sfēriskā [[molekula]] tika atklāta [[1985]]. gadā, oglekļa caurulīšu precīzu atklāšanas datumu ir grūti nosaukt. Par nanocaurulīšu atklāšanu parasti uzskata S. Idžimas novērojumu [[1991]]. gadā, ka [[lokizlāde|elektriskā loka]] iedarbībā no grafīta veidojas daudzslāņainas cilindriskas mikrostruktūras<ref>S. Iijima, Helical microtubules of graphitic carbon, Nature 354 56 (1991)</ref>, tomēr šādas struktūras novērotas arī daudz agrāk. Piemēram, [[1976]]. gadā Oberlins, Endo un Kojama publicējuši vairākus darbus ar mikrocaurulīšu aprakstiem, kas iegūtas ar tvaiku kondensācijas metodi, tomēr sīkāk tās netika izpētītas. Termiski sadalot [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] uz [[dzelzs]] [[katalizators|katalizatora]], oglekļa caurulītes ar 50 nm diametru novērojuši padomju zinātnieki Raduškēvičs un Lukjanovičs [[1952]]. gadā - arī šie pētījumi nav turpināti.

sentences:
2008. gadā]]
'''Manteifeļi''' ({{val-de|Manteuffel}}) un '''Manteifeļi-Cēges''' ({{val-de|Manteuffel genannt Zoege, Zoege von Manteuffel, Manteuffel-Szoege}}) ir dažādu dzimtu atzari, kuras priekšteči [[Pomerānija|Pomerānijā]] izsekojami līdz 13. gadsimtam, bet [[Igaunija|Igaunijā]] līdz 14. gadsimtam.

sentences: '''Manierisms''' bija [[māksla]]s virziens, kas izveidojās [[Eiropa|Eiropā]] vēlīnās [[renesanse]]s periodā no 1515. gada līdz 17. gadsimta sākumam, kad to sāka aizstāt [[baroks]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 17
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 7
|              simbols = Cl
|             atommasa = 35,453
|   valences elektroni = [Ne]3s23p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gāzveida hlors pudelē un hlora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +6, +5, +4, +3, +1, '''−1'''
|  elektronegativitāte = 3,16
|              blīvums = 3,214
|  kušanas temperatūra = 71,6 K (-101,5 °C)
| viršanas temperatūra = 239,11 K (-34,04 °C)
}}

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paranoja
| operators =
| attēls = Disturbia.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģisks trilleris
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šia Lebafs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Sāra Rēmere]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Disturbia''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Cold Spring Pictures''
* ''The Montecito Picture Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|4}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|118,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3947857409/|title=Disturbia |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|5|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paranoja"''' ({{Val|en|Disturbia}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šia Lebafs]], [[Deivids Morss]], [[Sāra Rēmere]] un [[Kerija Anna Mosa]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Roķīgā mamma
 | oriģinālnos = ''Ricki and the Flash''
 |      attēls = RokigaMamma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Demme]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Marks Plets]]
 |   scenārijs = [[Diablo Koudijs]]
 |     aktieri =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Odra Makdonalda]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Bens Plets]]
* [[Riks Springfīlds]]
* [[Mamija Gamere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Badwill Entertainment]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|7||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015|title=Ricki and the Flash|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407090724/https://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rickiandtheflash.htm|title=Ricki and the Flash (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Roķīgā mamma"''' ({{val|en|Ricki and the Flash}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demme]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]], [[Odra Makdonalda]], [[Sebastians Stens]], [[Bens Plets]], [[Riks Springfīlds]] un [[Mamija Gamere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|7||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Barouzs''' var būt:
* [[Edgars Raiss Barouzs]] (''Edgar Rice Burroughs''; 1875―1950) ― amerikāņu rakstnieks;
* [[Viljams Barouzs]] (''William Burroughs''; 1914―1997) ― amerikāņu rakstnieks un mākslinieks.

sentences:
{{Citas nozīmes|'''1206. gada Salaspils aplenkumu'''|Kauja pie Salaspils|Kauja pie Salaspils}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1206. gada Salaspils aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz dienvidaustrumiem no Rīgas.
|date=[[1206]]. gada vasara vai rudens
|place= [[Salaspils]]
|result=[[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] karavīri nespēja ieņemt Salaspili un atteicās no uzbrukuma Rīgai
|combatant1= ''' [[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] zemju karaspēks'''
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]<br /> [[Salaspils]] [[līvi]]'''
|commander1=[[Polockas kņazs]] [[Vladimirs Vseslavičs]]
|commander2=
|strength1=
|strength2=20 krustnešu, nezināms skaits līvu
|casualties1=
|casualties2=Gevehards, Livonijas bīskapa pārvaldnieks
}}
'''Salaspils aplenkums''' bija turpinājums 1206. gada [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] sākuma posma karam starp krustnešiem un to sabiedrotajiem zemgaļiem pret [[Daugavas līvi|Daugavmalas]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[līvi]]em. Līvu meslu kungs [[Polockas kņazi|Polockas kņazs]] [[Vladimirs (Polockas kņazs)|Vladimirs]] uzbruka krustnešu kontrolētajām [[Ikšķile]]s un Salas pilīm Daugavas lejtecē un 11 dienas aplenca [[Salaspils|Salas]] pili. Uzbrukumā piedalījās Turaidas līvi, bet [[leti]] nepakļāvās Polockas kņaza aicinājumam. Aptuveni 20 krustnešu un pilī patvērušos līvu veiksmīgi izturēja krievu un turaidiešu karaspēka aplenkumu.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], X 12</ref>

sentences: '''Lisabonas stratēģija''' ({{val|en|Lisbon Strategy}}), pazīstama arī kā '''Lisabonas process''' (''Lisbon Process'') vai '''Lisabonas dienaskārtība''' (''Lisbon Agenda''), ir [[Eiropas Savienība]]s ilgtermiņa attīstības [[plāns]], kā arī tā īstenošanas process. Lisabonas [[stratēģija|stratēģiju]] pieņēma [[Eiropas Komisija]] savā [[sesija|sesijā]] [[Lisabona|Lisabonā]] 2000. gadā. Stratēģijas [[mērķis]] bija risināt problēmas, saistītas ar lēno Eiropas Savienības [[ekonomiskā attīstība|ekonomisko attīstību]], atpalicību [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] jomā, nepietiekošo [[darba ražīgums|darba ražīguma]] izaugsmi u.c. jomās, tā, lai līdz 2010. gadam Eiropas Savienība kļūtu par [[konkurētspēja|konkurētspējīgāko]], dinamiskāko, uz [[zināšanas|zināšanām]] balstīto reģionu pasaulē.

sentences:
s zinātni.]]
 "Dievs kā Ģeometrs (arhitekts)" no ''Bible moralisée'' (13. gs.).]]
'''Brīvmūrniecība''', arī '''Brīvmūrnieku ordenis''', '''masonu''' jeb '''frankmasonu''' (no {{val|fr|franc}} — 'brīvs', ''maçon'' — 'mūrnieks') '''kustība''', ir saskaņā ar [[brālība]]s principiem veidota organizācija, lielā mērā arī vairāk vai mazāk integrēta vispasaules savienība, kuras dalībniekus — brīvmūrniekus — vieno kopīgi [[morāle]]s, [[ētika]]s, [[filosofija]]s, [[metafizika]]s principi un [[ideāls|ideāli]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences: '''Ramšteinas katastrofa''' ir otra traģiskākā aviošova katastrofa, nākamā pēc [[Skņilovas katastrofa]]s 2002. gadā.<ref>[http://archives.cnn.com/2002/WORLD/europe/07/28/ukraine.detained/index.html 4 held over worst air show crash] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130403145420/http://archives.cnn.com/2002/WORLD/europe/07/28/ukraine.detained/index.html |date={{dat|2013|04|03||bez}} }}, CNN World</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Năstase''' var būt:
* [[Adrians Nestase]];
* [[Ilie Nestase]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ja es palikšu
 | oriģinālnos = ''If I Stay''
 |      attēls = If I Stay poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[R. Dž. Katlers]]
 |  producents =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Elisone Grīnspena]]
 |   scenārijs = [[Šona Krosa]]
 |     aktieri =
* [[Hloja Greisa Moreca]]
* [[Džeimijs Bleklijs]]
* [[Džošua Leonards]]
* [[Steisija Kīča]]
* [[Aiša Hindsa]]
* [[Mireja Enosa]]
 |      mūzika = [[Heitors Perera]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|8|18|Ņujorkas pirmizrāde|2014|8|2|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014|title=If I Stay|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 29, 2018|archive-date={{dat|2016|02|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160213231329/http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ifistay.htm|title=If I Stay (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ja es palikšu"''' ({{val|en|If I Stay}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz [[Geila Formane|Geilas Formanes]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[R. Dž. Katlers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hloja Greisa Moreca]], [[Džeimijs Bleklijs]], [[Džošua Leonards]], [[Steisija Kīča]], [[Aiša Hindsa]] un [[Mireja Enosa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|18||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste|gads_sākums=1607|gads_beigas=1776|galvaspilsēta=[[neviena]] (administratīva vadība no) [[Londona]]s|image_coat=|image_flag=Colonial-Red-Ensign.svg|image_map= Map of territorial growth 1775.svg|image_map_caption=Trīspadsmit kolonijas 1775. gadā (attēlotas sarkanajā krāsā)|national_anthem=|national_motto=|nauda=|nosaukums_latv_val=Trīspadsmit kolonijas|vietējais_nosaukums=The Thirteen Colonies|valdības_veids=[[Koloniālā konstitucionālā monarhija]]|symbol_type=|flag_type=Karogs|p1=|flag_p1=|kopīgas_valodas=[[Angļu valoda|angļu]],[[Vācu valoda|vācu]], [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[Amerikas ieziemiešu valodas]]|s1=|s2=|flag_s1=|flag_s2=
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Etna
| Nosaukums2       = ''Etna''
| Photo            = EtnaAvió.JPG
| Paraksts         = Skats uz Etnas vulkānu
| Augstums         = 3326
| Relatīvais_augstums = 3326
| karte            = Itālija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 37 |latm= 45 |lats= 18 |latNS= N
| longd= 14 |longm= 59 |longs= 42 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}} ([[Sicīlija]])
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2023. gada nogalē
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Dekamerons"
| image            = Boccaccio - Decameron, MCCCCLXXXXII ad di XX de giugno - 3852856 Scan00015.tif
| caption          = "Dekamerona" izdevuma ilustrācija
| author           = [[Džovanni Bokačo]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ITA}}
| language         = Itāļu (florenciešu)
| genre            = [[Novele]]s
| publisher        =
| pub_date         =
| english_pub_date =
| pages            =
| oclc             = 58887280
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dekamerons"''' ({{val|it|Decamerone}}, tulkojumā "desmit dienas") ir 14. gadsimta itāļu rakstnieka [[Džovanni Bokačo]] [[novele|noveļu]] krājums. Tiek uzskatīts par itāļu klasiskās prozas meistardarbu. Pabeigts ap 1353. gadu.

sentences: '''Saliktās daļiņas''' ({{val|en|composite particles}}) ir daudzveidīgas [[subatomāra daļiņa|subatomārās daļiņas]], pie kurām pieder gan [[hadroni]], kas sastāv no [[kvarki]]em, gan arī [[Atoma kodols|atomu kodoli]]. Plašākā nozīmē saliktās daļiņas ir visi [[atomi]] un [[molekulas]], kā arī [[hipotētiskās daļiņas]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Bens Šapiro
 | vārds_orig              = ''Ben Shapiro''
 | attēls                  = Ben Shapiro (42864830152) (cropped).jpg
 | komentārs               = Šapiro 2018. gadā
 | dz. vārds               = Bendžamins Ārons Šapiro
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1984|1|15}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = politikas komentētājs, jurists
 | reliģija                = jūdaists
 | dzimums                 = V
}}
'''Bendžamins Ārons Šapiro''' ({{val|en|Benjamin Aaron Shapiro}}; dzimis {{dat|1984|1|15}})<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.dailywire.com/tags/ben-shapiro|title=Spotlight: Ben Shapiro|publisher=|work=[[The Daily Wire]]|access-date=January 12, 2019|date=|last=|first=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190321112046/https://www.dailywire.com/tags/ben-shapiro|archivedate={{dat|2019|03|21||bez}}}}</ref> ir amerikāņu [[Konservatīvisms|konservatīvs]] politikas komentētājs, rakstnieks un jurists. Viņš ir uzrakstījis septiņas grāmatas, no kurām pirmo, ''Brainwashed: How Universities Indoctrinate America's Youth,'' sāka rakstīt 17 gadu vecumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.salon.com/2013/04/03/the_next_andrew_breitbart/|title=Is this baby-faced blogger the next Andrew Breitbart?|last=Seitz-Wald|first=Alex|publisher=Salon (website){{!}}Salon|access-date=|date=April 3, 2013}}</ref><ref name="Zman">{{Atsauce|title=Ben Shapiro: Proud Torah-Observant Jew and Rising Star in America's Conservative Movement|date=March 2012|url=http://www.zmanmagazine.com/PDF/Shapiro.pdf|ref={{Harvid | Zman | 2012}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170201053614/http://www.zmanmagazine.com/PDF/Shapiro.pdf|deadurl=no|work=Zman Magazine|format=[[Portable document format|PDF]]|archivedate=February 1, 2017}}</ref><ref>Spencer Brown (July 11, 2017) [http://www.yaf.org/news/ben-shapiro-partners-yaf-affirm-students-free-speech-rights-berkeley-amid-lawsuit Ben Shapiro Partners with YAF to Affirm Students' Free Speech Rights at Berkeley Amid Lawsuit] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170917080308/http://www.yaf.org/news/ben-shapiro-partners-yaf-affirm-students-free-speech-rights-berkeley-amid-lawsuit/ |date={{dat|2017|09|17||bez}} }}, YAF</ref> Viņš ir viens no konservatīvo ziņu un viedokļu vietnes [[The Daily Wire|''The'' ''Daily Wire'']] dibinātājiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtontimes.com/news/2020/jul/7/ben-shapiro-stepping-down-as-editor-in-chief-of-th/|title=Ben Shapiro stepping down as editor-in-chief of the Daily Wire|last=https://www.washingtontimes.com|first=The Washington Times|website=The Washington Times|access-date=2023-04-15|language=en-US}}</ref> raidījuma ''The'' ''Ben Shapiro show'' vadītājs un bijušais ''Breitbart News'' redaktors laika posmā no 2012. līdz 2016. gadam.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Vikisaites+}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Jakovļevs
|     vārds_orig = ''Александр Яковлев''
|         attēls = Александр Сергеевич Яковлев (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Krievija]])
|         m_gads = 1989
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Maskava, [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad Krievija)
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās = aviokonstruktors
|        dzimums = V
|       piezīmes =
|    kategorijas = Jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Hibīni
 |attēls                 = Apatity and Khibiny mountains.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz Hibīnu dienvidu nogāzēm pār blakusesošās Apatītu pilsētas panorāmu.
 | pushpin_map         = Krievijas Eiropas daļa#Murmanskas apgabals
 | latd  = 67 | latm  = 41 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 33 | longm = 43 | longs = 11 | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                =
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Eiropa]]
 |novietojums            = [[Kolas pussala]]
 |valstis                = {{RUS}}
[[Murmanskas apgabals]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                = 43 km
 |platība                = 1327 km2
 |vidējais_augstums      = 1116
 |kalns                  = Judivčomčurrs
 |augstums               = 1200,6
 |pilsētas               = [[Kirovska (Murmanskas apgabals)|Kirovska]], [[Apatiti]]
}}
'''Hibīni''' ({{val|ru|Хиби́ны}}, {{val|se|Umptek}}) ir ģeoloģiska struktūra, platības un augstuma ziņā lielākie [[kalns|kalni]] [[Kolas pussala|Kolas]] pussalā [[Krievija|Krievijā]]. Tie izvietojušies Kolas pussalas rietumu daļā starp [[Imandras ezers|Imandras ezeru]], [[Umbas ezers|Umbas ezeru]] un Imandras HES ūdenskrātuvi. Hibīnus veido divas viena otrai pieguļošas uz austrumiem atvērtas pakava formas kalnu grēdas. Hibīnu platība ir aptuveni 1327 km2, struktūras forma ir ieapaļa, kupolveidīga, tās vidējais diametrs aptuveni 43 km.<ref name=":0">{{cite journal|last1=Ivanyuk|first1=Gregory|last2=Yakovenchuk|first2=Victor|last3=Pakhomovsky|first3=Yakov|last4=Konoplyova|first4=Natalya|last5=Kalashnikov|first5=Andrei|last6=Mikhailova|first6=Julia|last7=Goryainov|first7=Pavel|editor1-last=Ahmad Dar|editor1-first=Imran|title=Self-Organization of the Khibiny Alkaline Massif (Kola peninsula, Russia)|journal=Earth Sciences|date=03.02.2012.|doi=10.5772/26151|url=http://www.intechopen.com/books/howtoreference/earth-sciences/self-organization-of-the-khibiny-alkaline-massif-kola-peninsula-russia-}}</ref> Hibīnu augstākās virsotnes ir [[Judivčomčurrs]] 1200,6 m v.j.l. un [[Časnačorrs]] 1189 m v.j.l. Abas augstākās virsotnes atrodas Hibīnu rietumos esošajā pusloka kalnu grēdā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Fabian Gottlieb von der Osten-Sacken''
|         attēls = Fabian Wilhelm von Osten-Sacken.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = portrets (1822-1828)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1752
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kijiva]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Vilhelms Ferdinands fon der Ostenzakens, Hedviga Eleonora fon Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = feldmaršals
|  dienesta_laiks = 1766–1835
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1768–1774)]], [[Krievu-turku karš (1787—1792)]], [[Polijas dalīšanas]], [[Napoleona kari]], [[Novembra sacelšanās]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Vadakste (ciems)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vadakste
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Vadakstis
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Vadakstis
| attēls            = Vadakstis.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = ZA no [[Auce]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=29 | sāk_plat_s=45 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=55 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=3 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| garums            = 82
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 39,4
| kritums           = 54
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 0,28
| baseins           = 1250
| baseins_latvijā   = 775
| pietekas          = [[Ezere (upe)|Ezere]], [[Avīkne]]
}}
'''Vadakste'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97264 |title=Informācija par objektu: Vadakste |accessdate={{dat|2018|02|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Venta]]s labā krasta pieteka [[Dobeles novads|Dobeles]] un [[Saldus novads|Saldus]] novados.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> 67 km garā posmā ir Latvijas un [[Lietuva]]s robežupe. Robežtilti [[Ezere|Ezerē]], [[Laižuva|Laižuvā]] un [[Priedula|Priedulā]]. Upi šķērso autoceļi [[P96]] un [[P104]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū
| attēls                   = Scooby-Doo Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeimss Ganns]]
* [[Kreigs Titlijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Nīls Fanings]] (balss)
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''Mosaic Media Group''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|6|14}}
| ilgums                   = 86 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =  {{ASV dolārs|84 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0267913/|title=Scooby-Doo (2002)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|4||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā]]"
| imdb                     =
}}
'''"Skubijs Dū"''' ({{val|en|Scooby-doo}}) ir 2002. gada ASV piedzīvojumu filma, kas uzņemta pēc [[Viljams Hanna|Viljama Hannas]] un [[Džozefs Barbera|Džozefa Barberas]] animācijas seriāla motīviem. Tās režisors ir [[Radža Gosnels]]. Galvenās lomas atveido [[Fredijs Princs jaunākais]] (Freds), [[Metjū Lilards]] (Šagijs), [[Linda Kardelīni]] (Velma), [[Sāra Mišela Gelāra]] (Dafne) un [[Rovans Atkinsons]].

sentences:
[[Kategorija:Neirozinātne]]
[[Kategorija:Klīniskā psiholoģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Šķaudīšana''' jeb '''šķavas''' ir daļēji autonoms un konvulsīvs [[reflekss]], kurā [[deguna dobums|deguna dobuma]] gļotādas [[kairinājums|kairinājuma]] dēļ [[gaiss]] spēcīgā, īsā izelpā plūst caur degunu vai muti, parasti ar skaļu [[troksnis|troksni]]. Kairinājumu deguna dobumā parasti izraisa svešķermeņi, piemēram, [[putekļi]], [[alergēns|alergēni]] un [[mikroorganisms|mikroorganismi]]. Šķaudīšana ir arī [[simptoms]], kas var liecināt arī par [[slimība]]s sākumu,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | title= Škaudi un klepo pareizi! | publisher= LOR klīnika | accessdate= 2019. gada 17. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191217101004/https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | archivedate= 2019. gada 17. Decembris }}</ref> piemēram, par [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]]. Šķavu galvenais uzdevums ir izvadīt no deguna dobuma un mutes nevēlamos svešķermeņus, tāpēc nav vēlams šķaudīt citu cilvēku virzienā, kuri līdz ar to varētu inficēties.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Troksneņi''' (saukti arī par '''obstruentiem''') ir viena no divām lielajām [[Artikulācijas veids|artikulāciju]] klasēm. Otra ir [[Skanenis|skaneņi]]. Troksnenis tiek izrunāts ''pārtraucot'' runas procesā izejošo gaisa plūsmu un tādējādi radot palielinātu gaisa spiedienu [[balss trakts|balss traktā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1,2-heksāndiola struktūrformula
|       citi nosaukumi = heksametilēnglikols
|           CAS numurs = 629-11-8
|      ķīmiskā formula = C6H14O2
|              molmasa = 118,18
|              blīvums = 1120
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C
| šķīdība ūdenī        = 5000 g/l pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''1,6-Heksāndiols''' (HOCH2(CH2)4CH2OH) pieder pie divvērtīgajiem [[spirti]]em jeb [[dioli]]em. 1,6-Heksāndiols ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas kūst 42 °C temperatūrā, vārās pie 250 °C un labi šķīst [[Ūdens|ūdenī]] un [[etanols|spirtā]]. Slikti šķīst karstā [[ēteris|ēterī]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref> Kristalizējas no ūdens kā adatveida kristāli.

sentences:
'''[[Līklīnijas kustība|Līklīnijas]] pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. '''Līklīnijas [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedai''' abi ir sānu virzieni, kuri abi vērsti vienā virzienā. Katrs no ienākošā pamatvirziena sāk atzaroties zem atšķirīga leņķa un ar atšķirīgiem rādiusiem. Līklīnijas pārmiju pārvedai ir divi matemātiskie centri - katram atzarojumam savs centrs. Ārējam ceļam, kuram rādiuss likumsakarīgi būs vienmēr lielāks, ekspluatācijas parametri būs labāki. Līklīnijas pārmiju pārvedas iebūvē līknē un tā ir alternatīva vienkāršajai pārmiju pārvedai, kad vietējie apstākļi neatļauj iebūvēt taisno virzienu. Līklīnijas pārmiju pārvedām pārvedlīkņu ārējam pavedienam ierīko paaugstinājumu nedzēstā centrbēdzes paātrinājuma dzēšanai. Par paaugstinājuma lieluma noteikšanas orientieri parasti nosaka ienākošo pamatvirzienu ar lielāko rādiusu. Tomēr pārāk liels vai pārāk mazs paaugstinājums atkarībā no izteiktās kravspriedzes plūsmas virziena pārslogos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kaitīgo telpu un krustenis īsā laikā kļūs nederīgs. Līklīnijas pārmiju pārvedām ordinātas parasti atliek no rāmjsliežu salaidnes pa pieskari. Ordinātas no auklas pret ārējo sliežu pavedienu būs pieaugošas.
==Attēlu galerija==
<gallery>
Attēls:Eisenbahnweiche Bogenweiche.jpeg|Līklīnijas pārmiju pārveda ar mazu rādiusu. Labā
Attēls:I19 952 Gütersloh TWE, Weiche 80.jpg|Labā
Attēls:NBS-Ebensfeld-Erfurt-Verbindungskurve-Nord-02.jpg|Kreisā
</gallery>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Uvulāri''' '''[[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret vai ļoti tuvu [[ūka]]i, tas ir, vēl tālāk [[Mutes dobums|mutes dobumā]], nekā [[Velārs līdzskanis|velārie līdzskaņi]].<ref>{{Ladefoged}}</ref> Uvulāri var būt [[Nazāls līdzskanis|nazālie līdzskaņi]], [[Eksplozīvs slēdzenis|slēdzeņi]], [[Berzenis|berzeņi]], [[Trills|trilli]], kā arī [[Spraudzenis|spraudzeņi]], kaut arī [[IPA]] nav speciāla simbola uvulāram spraudzenim un tā vietā lieto balsīga berzeņa simbolu. Atsevišķos gadījumos (dažās [[Āfrika]]s un [[Amerika]]s [[Indiāņi|indiāņu]] valodās) var būt uvulāras [[afrikata]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stokholma
| operators =
| attēls = Stockholm film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, komēdija, drāma
| režisors = [[Roberts Budro]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ītans Hoks]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Marks Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stockholm''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|4|19}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3523839489/weekend/|title=Stockholm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Stokholma"''' ({{Val|en|Stockholm}}) ir 2018. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Roberts Budro]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ītans Hoks]], [[Noumi Rapasa]] un [[Marks Strongs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Perca fluviatilis.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Actinopteri
|    klase_lv = Starspures
|       kārta = Perciformes
|    kārta_lv = Asarveidīgās
|      dzimta = Percidae
|   dzimta_lv = Asaru dzimta
|       ģints = Perca
|    ģints_lv = Asari
|     ģints_r = Asaru ģints
|        suga = Perca fluviatilis
|     suga_lv = Asaris
|    binomial = Perca fluviatilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   izplatība =
{{legend|red|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|#00FF00|Introdukcijas areāls}}
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mateo Mesīna-Denāro
| vārds_orig = ''Matteu Missina Dinaru''
| attēls = Foto segnaletica di Matteo Messina Denaro (2023).jpg|180px
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1962
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 26
| dz_vieta = [[Kastelvetrano]], [[Sicīlija]], [[Itālija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2023
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 25
| m_vieta = [[L'Akvila]], [[Abruco]], {{ITA}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{ITA}}
| tautība = [[itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| nodarbošanās = [[mafija]]s boss
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Matteo Mesīna Denaro''' ({{val|it|Matteo Messina Denaro}}; dzimis {{dat|1962|04|26}}, miris {{dat|2023|09|25}}<ref>https://www.tvnet.lv/7861809/italija-miris-nesen-notvertais-cosa-nostra-mafijas-boss</ref>), pazīstams arī kā ''Diaboliks'' (tēls itāļu [[komikss|komiksos]]) bija [[Sicīlija|sicīliešu]] mafiozs. Pēc [[Bernardo Provencāno]] aresta 2006. gada 11. aprīlī viņš kļuva par vienu no jaunajiem mafijas grupējuma ''[[Cosa Nostra]]'' vadītājiem.<ref>https://web.archive.org/web/20111211234616/http://www.utro.ru/articles/2006/04/26/543900.shtml</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Miķeļa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno soboras 2006-06-25.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Miķeļa baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Miķeļa baznīca
| position = left
| latd  = 54.896944  | latNS  = N
| longd = 23.921111  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobizantisms]]
| architect = [[Konstantīns Limarenko]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1891. gads|1891. gadā]]
| year_completed        = [[1895. gads|1895. gadā]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 metri
| capacity = 2000
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Miķeļa katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3325"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Erceņģeļa Miķeļa baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu]] [[baznīca (celtne)|baznīca]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s centrālajā daļā. Pārdala Kauņas [[Brīvības aleja (Kauņa)|Brīvības aleju]] divās nevienlīdzīgās daļās.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Brēmenes Ādams''' jeb '''Ādams no Brēmenes''' (latīņu: ''Adamus Bremensis'', miris pēc [[1081]]. gada [[12. decembris|12. decembra]]) bija viens no ievērojamākajiem [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Vācija]]s hronistiem, [[Brēmenes arhibīskapija|Brēmenes baznīcas]] kanoniķis, "[[Hamburgas baznīcas arhibīskapu darbi]]" ([[Hamburga]]s arhibīskapijas vēstures) autors.

sentences:
[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:

ārējais plastmasas apvalks

austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)

iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators

vara kodols (iekšējais vadītājs)

]]

sentences:
{{Pārvietot|Antoni Gaudī}}
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour =
 |          name = Antonio Gaudi
 |     name_orig = ''Antoni Gaudi''
 |         image = Antoni Gaudi 1878.jpg
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1852|6|25}}
 |      location = {{vieta|Spānija|Katalonija|Reusa}}
 |     deathdate = {{dat|1926|6|10}}
 |    deathplace = {{vieta|Spānija|Katalonija|Barselona}}
 |        places =
 |   nationality = [[Spāņi|Spānis]]
 |         field = Arhitekts
 |      training =
 |      movement =
 |  famous works = [[Svētās Ģimenes baznīca]]
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Antonio Gaudi i Kornets''' ({{val|ca|Antoni Gaudí i Cornet}}, dzimis {{dat|1852|06|25}} [[Reusa|Reusā]], miris {{dat|1926|06|10}} [[Barselona|Barselonā]]) bija [[katalonieši|kataloniešu]] [[arhitektūra|arhitekts]], kurš pazīstams ar savu būvju stilu un īpatnējām konstrukcijām.

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences:
<includeonly>{{Vikistipendija
<!-- aizpilda iesniedzējs -->
 |                 numurs = <!-- vikistipendijas numurs (piemēram, 1, 2, 3…) -->
 |                   gads = gggg
 |    iesniegšanas datums = {{dat|GGGG|MM|DD}}
 |                statuss = apspriešanā
 |       dalībnieka vārds = <!-- Iesniedzēja dalībnieka vārds ar saiti uz dalībnieka lapu. -->
 |               apraksts = <!-- Apraksts brīvā tekstā par projekta būtību. -->
 |       projekta grafiks = <!-- jānorāda beigu (un starpposmu) datums -->
 |             pamatojums = <!-- Ko šis projekts dos Wikimedia projektiem, kāds ir darba apjoms. -->
 |               finanses = <!-- Detalizētāks apraksts par nepieciešamajām finansēm un kam tās tiks tērētas. -->
 |        pieteiktā summa = <!-- Kopējā pieteikuma summa -->
<!-- aizpilda, apstiprinot vikistipendiju -->
 | apstiprināšanas datums = <!-- {{dat|GGGG|MM|DD}} aizpilda pie apstiprināšanas -->
 |                 lēmums = <!-- apstiprināts vai noraidīts, kopsavilkums no kopienas diskusijas -->
 |              apmaksāts = <!-- apmaksātā summa, var atšķirties no piešķirtās -->
<!-- aizpilda iesniedzējs, pabeidzot projektu -->
 |     pabeigšanas datums = <!-- Lauku aizpilda pie projekta pabeigšanas. -->
 |      projekta ziņojums = <!-- Ziņojums par projekta izpildi -->
}}

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences: '''Meditācija''' (no {{val|la|meditatio}} — 'domāt, apcerēt') ir prakse, kurā praktizējošais indivīds paša spēkiem mēģina ierosināt [[prāts|prāta]] un [[apziņa]]s stāvokļa izmaiņas, lai veicinātu garīgu labumu. Tā aptver dažādas garīgas disciplīnas un ir saistīta ar kādu reliģisku tradīciju vai mūsdienu terapiju.

sentences: '''Dinārs''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''динар)'' bija [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] valstu ([[Dienvidslāvijas Karaliste|Dienvidslāvijas Karalistes]], [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas]] un [[Dienvidslāvijas Federālā Republika|Dienvidslāvijas Federālā Republikas]]) [[valūta]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Obelia-Hydrozoa-at40x.jpg
| att_nosaukums=[[Obēlijas|Obēlija]] (''Obelia'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips=Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| klase =Hydrozoa
| klase_lv =Hidrozoji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Leptolinae}}
* {{TaksoSaite|Trachylinae}}
| kategorijas =nē
| binomial=Hydrozoa <small>([[Richard Owen|Owen]], 1843)</small>
}}
'''Hidrozoji''' jeb '''hidromedūzas''' (''Hydrozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu tipa]] (''Cnidaria'') viena no [[medūzas|medūzu]] [[klase (bioloģija)|klasēm]]. Hidrozoju klasē ir apmēram 3400 sugu, kas iedalītas 2 apakšklasēs un 7 kārtās. Plašākās kārtas ir ''[[Anthomedusae]]'' ar 1200 sugām<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |title=Order Anthoathecata Cornelius, 1992 |access-date={{dat|2012|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120305234846/http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |archivedate={{dat|2012|03|05||bez}} }}</ref> un ''[[Leptomedusae]]'' ar 1900 sugām.<ref>[http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/lepto/leptomedusae.htm Order Leptothecata Cornelius, 1992]</ref>

sentences: '''Taklamakans''' ir [[tuksnesis]] [[Siņdzjanas Uiguru autonomais rajons|Siņdzjanas Uiguru autonomajā rajonā]], [[Ķīna]]s ziemeļrietumos. Lielākais tikai no smiltīm sastāvošais tuksnesis pasaulē. Vārds "Taklamakans" pēc dažiem avotiem nozīmē "ieiesi, neatgriezīsies" vai "vieta, no kuras neatgriežas", pēc citiem - "nāves tuksnesis". ''Makan'' [[tjurku valodas|tjurku valodās]] nozīmē "vieta".

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict    = Sarajevas aplenkums
| partof      = [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]]
| image       =
| image_size  = 300px
| caption     =
| date        = {{dat|1992|4|5|N|bez}} – {{dat|1996|2|29|N|bez}}
| place       = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Sarajeva}}
| territory   =
| result      =
}}
'''Sarajevas aplenkums''' bija kauja [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] galvaspilsētā [[Sarajeva|Sarajevā]] [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]] laikā. Tas ilga gandrīz četrus gadus (1425 dienas) no {{dat|1992|4|5|Ģ|bez}} līdz {{dat|1996|2|29|D|bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Berghia_coerulescens_(Laurillard,_1830).jpg
| att_nosaukums   = ''[[Berghia coerulescens]]''
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klada           = Nudipleura
| klada_lv        =
| klada2     = Nudibranchia
| klada_lv2  = Kailžaungliemeži
| binomial        = Nudibranchia <small>([[Henri Marie Ducrotay de Blainville|Blainville]], 1814)</small>
| iedalījums =
* ''[[Euctenidiacea]]''
* ''[[Dexiarchia]]''
| kategorijas = nē
}}
'''Kailžaungliemeži''' (''Nudibranchia'')<ref name="Worms">[http://marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=1762 World Regiter of Marine Species]</ref> ir [[jūra]]s [[gliemji|gliemju]] klada, kuras pārstāvji pēc kāpura attīstības stadijas nomet čaulu. Tie ir vieni no skaistākajiem [[bezmugurkaulnieki]]em pasaulē, kurus bieži rotā visneparastākie un visneiedomājamākie krāsu salikumi. Zināmas vairāk nekā 3000 kailžaungliemežu sugas, un nepārtraukti tiek atklāti jauni šīs kladas pārstāvji.<ref name="National">{{Tīmekļa atsauce |url=http://animals.nationalgeographic.com/animals/invertebrates/nudibranch/ |title=National Geographic |access-date={{dat|2015|04|01||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150401052240/http://animals.nationalgeographic.com/animals/invertebrates/nudibranch/ }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 |  name   =
 |  logo   = Stena line logo.svg|250px
 |  type   = [[Privāts uzņēmums]]
 |  company_slogan = ''Veidojot labāku dienu<br />Ikviens ir pelnījis atpūtu''
 |  foundation     = 1962. gads
 |  location       = {{karogs|Zviedrija}}, [[Gēteborga]]
 |  key_people     = ''Dan Sten Olsson'', dibinātājs un īpašnieks
 |  num_employees  = 5000 (2015)
 |  industry       = [[Transports]] Prāmji
 |  products       = Prāmji, kravas, pasažieri, ceļošana
 |  passengers     = 7,000,000 (2015)
 |  vehicles       = 1,500,000 (2015)
 |  freight units  = 2,000,000 (2015)
 |  revenue        = [[Image:Green Arrow Up.svg|12px]] 12,0 miljardi [[Zviedrijas krona|SEK]] (2015)
 |  result         = [[Image:Green Arrow Up.svg|12px]] 540 million [[Swedish krona|SEK]] (2006)
 |  homepage       = [https://www.stenaline.com/ stenaline.com]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagakaulo
|attēls          =
|image_caption   = Tagakaulo sieviete tradicionālā tērpā
|native_name     = ''Tagakaulo''
|skaits          = 152 604 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagakaulo valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Tagakaulo''' (''Tagakaulo'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Mindanao]] salas dienvidus [[Apo]] vulkāna apkārtnē. Kopskaits ap 150 tūkstošiem (0,1 % no valsts iedzīvotāju skaita). Lielākā daļa tagakaulo mīt [[Rietumdavao]] (86 318 cilvēki; 27,2 % no provinces iedzīvotāju kopskaita) un [[Sarangani]] (31 149; 5,6 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[tagakaulo valoda|tagakaulo valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/tagakaulo/ Ethnic Groups of the Philippines. Tagakaulo]</ref> [[Etnonīms]] tulkojumā nozīmē ‘[upju] iztekas iedzīvotāji’. Pēc reliģiskās piederības galvenokārt [[politeisms|politeisti]]; neliela daļa [[kristieši]] un [[musulmaņi]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Hokusai<br />北斎
 |           image = Hokusai portrait.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption = Hokusai pašportrets (1839. gads)
 |       birthname =
 |       birthdate = [[1760. gads|1760]]. gada oktobrī
 |        location = [[Edo]]
 |       deathdate = {{dat|1849|5|10}}
 |      deathplace = [[Edo]]
 |          places =
 |     nationality = [[japāņi|japānis]]
 |           field = [[glezniecība]], [[ukijo-e]], [[kokgriešana]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = "[[Lielais Kanagavas vilnis]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour      = EEDD82
| name          = El Greco
| image         = El Greco - Portrait of a Man - WGA10554.jpg
| imagesize     =
| caption       = ''Vecā vīra portrets'' (pieņemts, ka tas ir El Greko pašportrets), aptuveni 1595.—1600. gadā, eļļas glezna uz audekla, 52.7 × 46.7 cm, Metropolitēna mākslas muzejā, Ņujorkā, ASV
| birthname     = Domeniks Teotokopuls
| birthdate     = [[1541]]. gadā
| location      = [[Krēta|Krētā]],  [[Venēcijas republika]]
(tagad {{GRE}})
| deathdate     = {{dat|1614|4|7}}
| deathplace    = [[Toledo]],  [[Spānijas impērija]]
(tagad {{ESP}})
| nationality   = [[grieķi]]s
| field         = [[glezniecība]], [[tēlniecība]] un [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[manierisms]], [[Spānijas renesanse]]
| famous works  = ''[[El Expolio]]'' (1577—1579, [[Toledo katedrāle]], [[Toledo]])
''[[El entierro del Conde de Orgaz]]'' (1586—1588, ''Iglesia de Santo Tomé'', [[Toledo]])
''[[Vista de Toledo]]'' (1596-1600, [[Metropoles mākslas muzejs]], [[Ņujorka]])
''[[Visión del Apocalipsis]]'' (1608-1614, Metropoles mākslas muzejs, Ņujorka)
| influenced by = [[Krētas skola]], [[manierisms]], [[Itālijas renesanse]], [[Ticiāns]], [[Džulio Klovio]]
| influenced    = [[ekspresionisms]], [[kubisms]], [[Pols Sezans]], [[Pablo Pikaso]], [[Džeksons Polloks]], [[Rainers Marija Rilke]], [[Nikoss Kazancakiss]]
| paraksts      = ElGreco signature.jpg
| patrons       =
| awards        =
}}
'''El Greko''' ("Grieķis", dzimis [[1541]]. gadā, miris {{dat|1614|4|7}}) bija [[spāņi|spāņu]] renesanses [[gleznotājs]], [[tēlnieks]] un [[arhitekts]]. Uz savām [[glezna|gleznām]] parasti parakstījās pilnajā vārdā ar [[grieķu burti]]em — Δομήνικος Θεοτοκόπουλος (''Doménicos Theotokópoulos'' — '''Domeniks Teotokopuls''').

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Bridgestone
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         = <!--{{Tyo|5108}}<br>{{OTC Pink|BRDCY}}-->
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1931. gads]]
|founder           = ''Shojiro Ishibashi''
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = mašīnbūve
| products         = [[riepa]]s
| services         =
|revenue           =  {{increase}} 3,024 triljoni [[Japānas jena|JPY]] (2011.)
|operating_income  =  {{increase}} 191,32 miljardi JPY (2011.)
|net_income        =  {{increase}} 102,97 miljardi JPY (2011.)
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =  {{increase}} 2,677 miljardi JPY (2011.)
|equity            =  {{increase}} 1,165 miljardi JPY (2011.)
| owner            =
| num_employees    = ~ 140 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  [http://www.bridgestone.com/ bridgestone.com]
| footnotes        =
| intl             = yes
}}

sentences:
[[Kategorija:Pieminekļi Latvijā pēc pilsētas]]
[[Kategorija:Salaspils]]

sentences:
{{Citas nozīmes|mūziķi|Mārtins|Mārtins}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kriss Mārtins
|Vārds_orig    =''Chris Martin''
|Attēls        = ChrisMartinManch030623 (cropped).jpg
|Att_izm       = 200px
|Apraksts      = Kriss Mārtins 2023. gadā.
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Kristofers Entonijs Džons Mārtins
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|2}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Lielbritānija}} [[Eksetera]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[mandolīns]], [[klarnete]], [[mutes harmonikas]]
|Darbojies_arī = [[Coldplay]]
|Gadi          = 1997—pašlaik
|Dzimums       = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences: '''Cyrix''' bija [[mikroprocesors|mikroprocesoru]] ražotājs, kurš dibināts [[1988]]. gadā kā augstražīgu [[līdzprocesors|matemātisko līdzprocesoru]] piegādātājs. Kompāniju dibināja agrākie [[Texas instruments]] darbinieki. Cyrix dibinājs Džerijs Rodžers (''Jerry Rogers'') agresīvi vervēja inženierus, izveidojot nelielu, bet efektīvu 30 cilvēku grupu.

sentences:
{{#if:{{{title|}}}|
{{{title}}}
}}{{#if:{{{above|}}}|{{Infobox3cols/row
 |header={{{above}}} |headerstyle=text-align:center; font-size:125%; font-weight:bold; {{{abovestyle|}}}
 |class={{{aboveclass|}}} |rowclass={{{aboverowclass|}}}
}} }}{{#if:{{{subheader|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{subheader}}}     |datastyle={{{subheaderstyle|}}}
 |class={{{subheaderclass|}}}   |rowclass={{{subheaderrowclass1|}}}
}} }}{{#if:{{{subheader2|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{subheader2}}}     |datastyle={{{subheaderstyle|}}}
 |class={{{subheaderclass|}}}   |rowclass={{{subheaderrowclass2|}}}
}} }}{{#if:{{{image|{{{image1|}}}}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{image|{{{image1}}} }}}{{#if:{{{caption|{{{caption1|}}}}}}|
{{{caption|{{{caption1}}}}}}}}     |datastyle={{{imagestyle|}}}
 |class={{{imageclass|}}}   |rowclass={{{imagerowclass1|}}}
}} }}{{#if:{{{image2|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{image2}}}{{#if:{{{caption2|}}}|
{{{caption2|}}}}}     |datastyle={{{imagestyle|}}}
 |class={{{imageclass|}}}   |rowclass={{{imagerowclass2|}}}
}} }}{{ infobox3cols/row
 | header = {{{header0|}}} | headerstyle = {{{headerstyle|}}}
 | label  = {{{label0|}}}  | labelstyle  = {{{labelstyle|}}}
 | data   = {{{data0|}}}   | datastyle   = {{{datastyle|}}}
 | dataa  = {{{data0a|}}}  | datastylea  = {{{datastylea|}}}
 | datab  = {{{data0b|}}}  | datastyleb  = {{{datastyleb|}}}
 | datac  = {{{data0c|}}}  | datastylec  = {{{datastylec|}}}
 | class  = {{{class0|}}}  | rowclass    = {{{rowclass0|}}}
 | multidatastyle = {{{multidatastyle|}}}
}}{{ infobox3cols/row
 | header = {{{header1|}}} | headerstyle = {{{headerstyle|}}}
 | label  = {{{label1|}}}  | labelstyle  = {{{labelstyle|}}}
 | data   = {{{data1|}}}   | datastyle   = {{{datastyle|}}}
 | dataa  = {{{data1a|}}}  | datastylea  = {{{datastylea|}}}
 | datab  = {{{data1b|}}}  | datastyleb  = {{{datastyleb|}}}
 | datac  = {{{data1c|}}}  | datastylec  = {{{datastylec|}}}
 | class  = {{{class1|}}}  | rowclass    = {{{rowclass1|}}}
 | multidatastyle = {{{multidatastyle|}}}
}}{{{hook2|}}}{{#if:{{{header2|}}}|
{{{header2|}}}
| {{#if:{{{label2|}}}|{{#if:{{{data2|}}}|
{{{label2|}}}	{{{data2|}}}
|{{#if:{{{data2a|}}}{{{data2b|}}}|
{{{label2|}}}	{{{data2a|}}}	{{{data2b|}}}	{{{data2c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data2|}}}|
{{{data2|}}}
}} }} }}{{{hook3|}}}{{#if:{{{header3|}}}|
{{{header3|}}}
| {{#if:{{{label3|}}}|{{#if:{{{data3|}}}|
{{{label3|}}}	{{{data3|}}}
|{{#if:{{{data3a|}}}{{{data3b|}}}|
{{{label3|}}}	{{{data3a|}}}	{{{data3b|}}}	{{{data3c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data3|}}}|
{{{data3|}}}
}} }} }}{{{hook4|}}}{{#if:{{{header4|}}}|
{{{header4|}}}
| {{#if:{{{label4|}}}|{{#if:{{{data4|}}}|
{{{label4|}}}	{{{data4|}}}
|{{#if:{{{data4a|}}}{{{data4b|}}}|
{{{label4|}}}	{{{data4a|}}}	{{{data4b|}}}	{{{data4c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data4|}}}|
{{{data4|}}}
}} }} }}{{{hook5|}}}{{#if:{{{header5|}}}|
{{{header5|}}}
| {{#if:{{{label5|}}}|{{#if:{{{data5|}}}|
{{{label5|}}}	{{{data5|}}}
|{{#if:{{{data5a|}}}{{{data5b|}}}|
{{{label5|}}}	{{{data5a|}}}	{{{data5b|}}}	{{{data5c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data5|}}}|
{{{data5|}}}
}} }} }}{{{hook6|}}}{{#if:{{{header6|}}}|
{{{header6|}}}
| {{#if:{{{label6|}}}|{{#if:{{{data6|}}}|
{{{label6|}}}	{{{data6|}}}
|{{#if:{{{data6a|}}}{{{data6b|}}}|
{{{label6|}}}	{{{data6a|}}}	{{{data6b|}}}	{{{data6c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data6|}}}|
{{{data6|}}}
}} }} }}{{{hook7|}}}{{#if:{{{header7|}}}|
{{{header7|}}}
| {{#if:{{{label7|}}}|{{#if:{{{data7|}}}|
{{{label7|}}}	{{{data7|}}}
|{{#if:{{{data7a|}}}{{{data7b|}}}|
{{{label7|}}}	{{{data7a|}}}	{{{data7b|}}}	{{{data7c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data7|}}}|
{{{data7|}}}
}} }} }}{{{hook8|}}}{{#if:{{{header8|}}}|
{{{header8|}}}
| {{#if:{{{label8|}}}|{{#if:{{{data8|}}}|
{{{label8|}}}	{{{data8|}}}
|{{#if:{{{data8a|}}}{{{data8b|}}}|
{{{label8|}}}	{{{data8a|}}}	{{{data8b|}}}	{{{data8c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data8|}}}|
{{{data8|}}}
}} }} }}{{{hook9|}}}{{#if:{{{header9|}}}|
{{{header9|}}}
| {{#if:{{{label9|}}}|{{#if:{{{data9|}}}|
{{{label9|}}}	{{{data9|}}}
|{{#if:{{{data9a|}}}{{{data9b|}}}|
{{{label9|}}}	{{{data9a|}}}	{{{data9b|}}}	{{{data9c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data9|}}}|
{{{data9|}}}
}} }} }}{{{hook10|}}}{{#if:{{{header10|}}}|
{{{header10|}}}
| {{#if:{{{label10|}}}|{{#if:{{{data10|}}}|
{{{label10|}}}	{{{data10|}}}
|{{#if:{{{data10a|}}}{{{data10b|}}}|
{{{label10|}}}	{{{data10a|}}}	{{{data10b|}}}	{{{data10c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data10|}}}|
{{{data10|}}}
}} }} }}{{{hook11|}}}{{#if:{{{header11|}}}|
{{{header11|}}}
| {{#if:{{{label11|}}}|{{#if:{{{data11|}}}|
{{{label11|}}}	{{{data11|}}}
|{{#if:{{{data11a|}}}{{{data11b|}}}|
{{{label11|}}}	{{{data11a|}}}	{{{data11b|}}}	{{{data11c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data11|}}}|
{{{data11|}}}
}} }} }}{{{hook12|}}}{{#if:{{{header12|}}}|
{{{header12|}}}
| {{#if:{{{label12|}}}|{{#if:{{{data12|}}}|
{{{label12|}}}	{{{data12|}}}
|{{#if:{{{data12a|}}}{{{data12b|}}}|
{{{label12|}}}	{{{data12a|}}}	{{{data12b|}}}	{{{data12c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data12|}}}|
{{{data12|}}}
}} }} }}{{{hook13|}}}{{#if:{{{header13|}}}|
{{{header13|}}}
| {{#if:{{{label13|}}}|{{#if:{{{data13|}}}|
{{{label13|}}}	{{{data13|}}}
|{{#if:{{{data13a|}}}{{{data13b|}}}|
{{{label13|}}}	{{{data13a|}}}	{{{data13b|}}}	{{{data13c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data13|}}}|
{{{data13|}}}
}} }} }}{{{hook14|}}}{{#if:{{{header14|}}}|
{{{header14|}}}
| {{#if:{{{label14|}}}|{{#if:{{{data14|}}}|
{{{label14|}}}	{{{data14|}}}
|{{#if:{{{data14a|}}}{{{data14b|}}}|
{{{label14|}}}	{{{data14a|}}}	{{{data14b|}}}	{{{data14c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data14|}}}|
{{{data14|}}}
}} }} }}{{{hook15|}}}{{#if:{{{header15|}}}|
{{{header15|}}}
| {{#if:{{{label15|}}}|{{#if:{{{data15|}}}|
{{{label15|}}}	{{{data15|}}}
|{{#if:{{{data15a|}}}{{{data15b|}}}|
{{{label15|}}}	{{{data15a|}}}	{{{data15b|}}}	{{{data15c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data15|}}}|
{{{data15|}}}
}} }} }}{{{hook16|}}}{{#if:{{{header16|}}}|
{{{header16|}}}
| {{#if:{{{label16|}}}|{{#if:{{{data16|}}}|
{{{label16|}}}	{{{data16|}}}
|{{#if:{{{data16a|}}}{{{data16b|}}}|
{{{label16|}}}	{{{data16a|}}}	{{{data16b|}}}	{{{data16c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data16|}}}|
{{{data16|}}}
}} }} }}{{{hook17|}}}{{#if:{{{header17|}}}|
{{{header17|}}}
| {{#if:{{{label17|}}}|{{#if:{{{data17|}}}|
{{{label17|}}}	{{{data17|}}}
|{{#if:{{{data17a|}}}{{{data17b|}}}|
{{{label17|}}}	{{{data17a|}}}	{{{data17b|}}}	{{{data17c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data17|}}}|
{{{data17|}}}
}} }} }}{{{hook18|}}}{{#if:{{{header18|}}}|
{{{header18|}}}
| {{#if:{{{label18|}}}|{{#if:{{{data18|}}}|
{{{label18|}}}	{{{data18|}}}
|{{#if:{{{data18a|}}}{{{data18b|}}}|
{{{label18|}}}	{{{data18a|}}}	{{{data18b|}}}	{{{data18c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data18|}}}|
{{{data18|}}}
}} }} }}{{{hook19|}}}{{#if:{{{header19|}}}|
{{{header19|}}}
| {{#if:{{{label19|}}}|{{#if:{{{data19|}}}|
{{{label19|}}}	{{{data19|}}}
|{{#if:{{{data19a|}}}{{{data19b|}}}|
{{{label19|}}}	{{{data19a|}}}	{{{data19b|}}}	{{{data19c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data19|}}}|
{{{data19|}}}
}} }} }}{{{hook20|}}}{{#if:{{{header20|}}}|
{{{header20|}}}
| {{#if:{{{label20|}}}|{{#if:{{{data20|}}}|
{{{label20|}}}	{{{data20|}}}
|{{#if:{{{data20a|}}}{{{data20b|}}}|
{{{label20|}}}	{{{data20a|}}}	{{{data20b|}}}	{{{data20c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data20|}}}|
{{{data20|}}}
}} }} }}{{{hook21|}}}{{#if:{{{header21|}}}|
{{{header21|}}}
| {{#if:{{{label21|}}}|{{#if:{{{data21|}}}|
{{{label21|}}}	{{{data21|}}}
|{{#if:{{{data21a|}}}{{{data21b|}}}|
{{{label21|}}}	{{{data21a|}}}	{{{data21b|}}}	{{{data21c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data21|}}}|
{{{data21|}}}
}} }} }}{{{hook22|}}}{{#if:{{{header22|}}}|
{{{header22|}}}
| {{#if:{{{label22|}}}|{{#if:{{{data22|}}}|
{{{label22|}}}	{{{data22|}}}
|{{#if:{{{data22a|}}}{{{data22b|}}}|
{{{label22|}}}	{{{data22a|}}}	{{{data22b|}}}	{{{data22c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data22|}}}|
{{{data22|}}}
}} }} }}{{{hook23|}}}{{#if:{{{header23|}}}|
{{{header23|}}}
| {{#if:{{{label23|}}}|{{#if:{{{data23|}}}|
{{{label23|}}}	{{{data23|}}}
|{{#if:{{{data23a|}}}{{{data23b|}}}|
{{{label23|}}}	{{{data23a|}}}	{{{data23b|}}}	{{{data23c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data23|}}}|
{{{data23|}}}
}} }} }}{{{hook24|}}}{{#if:{{{header24|}}}|
{{{header24|}}}
| {{#if:{{{label24|}}}|{{#if:{{{data24|}}}|
{{{label24|}}}	{{{data24|}}}
|{{#if:{{{data24a|}}}{{{data24b|}}}|
{{{label24|}}}	{{{data24a|}}}	{{{data24b|}}}	{{{data24c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data24|}}}|
{{{data24|}}}
}} }} }}{{{hook25|}}}{{#if:{{{header25|}}}|
{{{header25|}}}
| {{#if:{{{label25|}}}|{{#if:{{{data25|}}}|
{{{label25|}}}	{{{data25|}}}
|{{#if:{{{data25a|}}}{{{data25b|}}}|
{{{label25|}}}	{{{data25a|}}}	{{{data25b|}}}	{{{data25c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data25|}}}|
{{{data25|}}}
}} }} }}{{{hook26|}}}{{#if:{{{header26|}}}|
{{{header26|}}}
| {{#if:{{{label26|}}}|{{#if:{{{data26|}}}|
{{{label26|}}}	{{{data26|}}}
|{{#if:{{{data26a|}}}{{{data26b|}}}|
{{{label26|}}}	{{{data26a|}}}	{{{data26b|}}}	{{{data26c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data26|}}}|
{{{data26|}}}
}} }} }}{{{hook27|}}}{{#if:{{{header27|}}}|
{{{header27|}}}
| {{#if:{{{label27|}}}|{{#if:{{{data27|}}}|
{{{label27|}}}	{{{data27|}}}
|{{#if:{{{data27a|}}}{{{data27b|}}}|
{{{label27|}}}	{{{data27a|}}}	{{{data27b|}}}	{{{data27c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data27|}}}|
{{{data27|}}}
}} }} }}{{{hook28|}}}{{#if:{{{header28|}}}|
{{{header28|}}}
| {{#if:{{{label28|}}}|{{#if:{{{data28|}}}|
{{{label28|}}}	{{{data28|}}}
|{{#if:{{{data28a|}}}{{{data28b|}}}|
{{{label28|}}}	{{{data28a|}}}	{{{data28b|}}}	{{{data28c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data28|}}}|
{{{data28|}}}
}} }} }}{{{hook29|}}}{{#if:{{{header29|}}}|
{{{header29|}}}
| {{#if:{{{label29|}}}|{{#if:{{{data29|}}}|
{{{label29|}}}	{{{data29|}}}
|{{#if:{{{data29a|}}}{{{data29b|}}}|
{{{label29|}}}	{{{data29a|}}}	{{{data29b|}}}	{{{data29c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data29|}}}|
{{{data29|}}}
}} }} }}{{{hook30|}}}{{#if:{{{header30|}}}|
{{{header30|}}}
| {{#if:{{{label30|}}}|{{#if:{{{data30|}}}|
{{{label30|}}}	{{{data30|}}}
|{{#if:{{{data30a|}}}{{{data30b|}}}|
{{{label30|}}}	{{{data30a|}}}	{{{data30b|}}}	{{{data30c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data30|}}}|
{{{data30|}}}
}} }} }}{{{hook31|}}}{{#if:{{{header31|}}}|
{{{header31|}}}
| {{#if:{{{label31|}}}|{{#if:{{{data31|}}}|
{{{label31|}}}	{{{data31|}}}
|{{#if:{{{data31a|}}}{{{data31b|}}}|
{{{label31|}}}	{{{data31a|}}}	{{{data31b|}}}	{{{data31c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data31|}}}|
{{{data31|}}}
}} }} }}{{{hook32|}}}{{#if:{{{header32|}}}|
{{{header32|}}}
| {{#if:{{{label32|}}}|{{#if:{{{data32|}}}|
{{{label32|}}}	{{{data32|}}}
|{{#if:{{{data32a|}}}{{{data32b|}}}|
{{{label32|}}}	{{{data32a|}}}	{{{data32b|}}}	{{{data32c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data32|}}}|
{{{data32|}}}
}} }} }}{{{hook33|}}}{{#if:{{{header33|}}}|
{{{header33|}}}
| {{#if:{{{label33|}}}|{{#if:{{{data33|}}}|
{{{label33|}}}	{{{data33|}}}
|{{#if:{{{data33a|}}}{{{data33b|}}}|
{{{label33|}}}	{{{data33a|}}}	{{{data33b|}}}	{{{data33c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data33|}}}|
{{{data33|}}}
}} }} }}{{{hook34|}}}{{#if:{{{header34|}}}|
{{{header34|}}}
| {{#if:{{{label34|}}}|{{#if:{{{data34|}}}|
{{{label34|}}}	{{{data34|}}}
|{{#if:{{{data34a|}}}{{{data34b|}}}|
{{{label34|}}}	{{{data34a|}}}	{{{data34b|}}}	{{{data34c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data34|}}}|
{{{data34|}}}
}} }} }}{{{hook35|}}}{{#if:{{{header35|}}}|
{{{header35|}}}
| {{#if:{{{label35|}}}|{{#if:{{{data35|}}}|
{{{label35|}}}	{{{data35|}}}
|{{#if:{{{data35a|}}}{{{data35b|}}}|
{{{label35|}}}	{{{data35a|}}}	{{{data35b|}}}	{{{data35c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data35|}}}|
{{{data35|}}}
}} }} }}{{{hook36|}}}{{#if:{{{header36|}}}|
{{{header36|}}}
| {{#if:{{{label36|}}}|{{#if:{{{data36|}}}|
{{{label36|}}}	{{{data36|}}}
|{{#if:{{{data36a|}}}{{{data36b|}}}|
{{{label36|}}}	{{{data36a|}}}	{{{data36b|}}}	{{{data36c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data36|}}}|
{{{data36|}}}
}} }} }}{{{hook37|}}}{{#if:{{{header37|}}}|
{{{header37|}}}
| {{#if:{{{label37|}}}|{{#if:{{{data37|}}}|
{{{label37|}}}	{{{data37|}}}
|{{#if:{{{data37a|}}}{{{data37b|}}}|
{{{label37|}}}	{{{data37a|}}}	{{{data37b|}}}	{{{data37c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data37|}}}|
{{{data37|}}}
}} }} }}{{{hook38|}}}{{#if:{{{header38|}}}|
{{{header38|}}}
| {{#if:{{{label38|}}}|{{#if:{{{data38|}}}|
{{{label38|}}}	{{{data38|}}}
|{{#if:{{{data38a|}}}{{{data38b|}}}|
{{{label38|}}}	{{{data38a|}}}	{{{data38b|}}}	{{{data38c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data38|}}}|
{{{data38|}}}
}} }} }}{{{hook39|}}}{{#if:{{{header39|}}}|
{{{header39|}}}
| {{#if:{{{label39|}}}|{{#if:{{{data39|}}}|
{{{label39|}}}	{{{data39|}}}
|{{#if:{{{data39a|}}}{{{data39b|}}}|
{{{label39|}}}	{{{data39a|}}}	{{{data39b|}}}	{{{data39c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data39|}}}|
{{{data39|}}}
}} }} }}{{{hook40|}}}{{#if:{{{header40|}}}|
{{{header40|}}}
| {{#if:{{{label40|}}}|{{#if:{{{data40|}}}|
{{{label40|}}}	{{{data40|}}}
|{{#if:{{{data40a|}}}{{{data40b|}}}|
{{{label40|}}}	{{{data40a|}}}	{{{data40b|}}}	{{{data40c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data40|}}}|
{{{data40|}}}
}} }} }}{{{hook41|}}}{{#if:{{{header41|}}}|
{{{header41|}}}
| {{#if:{{{label41|}}}|{{#if:{{{data41|}}}|
{{{label41|}}}	{{{data41|}}}
|{{#if:{{{data41a|}}}{{{data41b|}}}|
{{{label41|}}}	{{{data41a|}}}	{{{data41b|}}}	{{{data41c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data41|}}}|
{{{data41|}}}
}} }} }}{{{hook42|}}}{{#if:{{{header42|}}}|
{{{header42|}}}
| {{#if:{{{label42|}}}|{{#if:{{{data42|}}}|
{{{label42|}}}	{{{data42|}}}
|{{#if:{{{data42a|}}}{{{data42b|}}}|
{{{label42|}}}	{{{data42a|}}}	{{{data42b|}}}	{{{data42c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data42|}}}|
{{{data42|}}}
}} }} }}{{{hook43|}}}{{#if:{{{header43|}}}|
{{{header43|}}}
| {{#if:{{{label43|}}}|{{#if:{{{data43|}}}|
{{{label43|}}}	{{{data43|}}}
|{{#if:{{{data43a|}}}{{{data43b|}}}|
{{{label43|}}}	{{{data43a|}}}	{{{data43b|}}}	{{{data43c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data43|}}}|
{{{data43|}}}
}} }} }}{{{hook44|}}}{{#if:{{{header44|}}}|
{{{header44|}}}
| {{#if:{{{label44|}}}|{{#if:{{{data44|}}}|
{{{label44|}}}	{{{data44|}}}
|{{#if:{{{data44a|}}}{{{data44b|}}}|
{{{label44|}}}	{{{data44a|}}}	{{{data44b|}}}	{{{data44c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data44|}}}|
{{{data44|}}}
}} }} }}{{{hook45|}}}{{#if:{{{header45|}}}|
{{{header45|}}}
| {{#if:{{{label45|}}}|{{#if:{{{data45|}}}|
{{{label45|}}}	{{{data45|}}}
|{{#if:{{{data45a|}}}{{{data45b|}}}|
{{{label45|}}}	{{{data45a|}}}	{{{data45b|}}}	{{{data45c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data45|}}}|
{{{data45|}}}
}} }} }}{{{hook46|}}}{{#if:{{{header46|}}}|
{{{header46|}}}
| {{#if:{{{label46|}}}|{{#if:{{{data46|}}}|
{{{label46|}}}	{{{data46|}}}
|{{#if:{{{data46a|}}}{{{data46b|}}}|
{{{label46|}}}	{{{data46a|}}}	{{{data46b|}}}	{{{data46c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data46|}}}|
{{{data46|}}}
}} }} }}{{{hook47|}}}{{#if:{{{header47|}}}|
{{{header47|}}}
| {{#if:{{{label47|}}}|{{#if:{{{data47|}}}|
{{{label47|}}}	{{{data47|}}}
|{{#if:{{{data47a|}}}{{{data47b|}}}|
{{{label47|}}}	{{{data47a|}}}	{{{data47b|}}}	{{{data47c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data47|}}}|
{{{data47|}}}
}} }} }}{{{hook48|}}}{{#if:{{{header48|}}}|
{{{header48|}}}
| {{#if:{{{label48|}}}|{{#if:{{{data48|}}}|
{{{label48|}}}	{{{data48|}}}
|{{#if:{{{data48a|}}}{{{data48b|}}}|
{{{label48|}}}	{{{data48a|}}}	{{{data48b|}}}	{{{data48c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data48|}}}|
{{{data48|}}}
}} }} }}{{{hook49|}}}{{#if:{{{header49|}}}|
{{{header49|}}}
| {{#if:{{{label49|}}}|{{#if:{{{data49|}}}|
{{{label49|}}}	{{{data49|}}}
|{{#if:{{{data49a|}}}{{{data49b|}}}|
{{{label49|}}}	{{{data49a|}}}	{{{data49b|}}}	{{{data49c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data49|}}}|
{{{data49|}}}
}} }} }}{{{hook50|}}}{{#if:{{{header50|}}}|
{{{header50|}}}
| {{#if:{{{label50|}}}|{{#if:{{{data50|}}}|
{{{label50|}}}	{{{data50|}}}
|{{#if:{{{data50a|}}}{{{data50b|}}}|
{{{label50|}}}	{{{data50a|}}}	{{{data50b|}}}	{{{data50c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data50|}}}|
{{{data50|}}}
}} }} }}{{{hook51|}}}{{#if:{{{header51|}}}|
{{{header51|}}}
| {{#if:{{{label51|}}}|{{#if:{{{data51|}}}|
{{{label51|}}}	{{{data51|}}}
|{{#if:{{{data51a|}}}{{{data51b|}}}|
{{{label51|}}}	{{{data51a|}}}	{{{data51b|}}}	{{{data51c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data51|}}}|
{{{data51|}}}
}} }} }}{{{hook52|}}}{{#if:{{{header52|}}}|
{{{header52|}}}
| {{#if:{{{label52|}}}|{{#if:{{{data52|}}}|
{{{label52|}}}	{{{data52|}}}
|{{#if:{{{data52a|}}}{{{data52b|}}}|
{{{label52|}}}	{{{data52a|}}}	{{{data52b|}}}	{{{data52c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data52|}}}|
{{{data52|}}}
}} }} }}{{{hook53|}}}{{#if:{{{header53|}}}|
{{{header53|}}}
| {{#if:{{{label53|}}}|{{#if:{{{data53|}}}|
{{{label53|}}}	{{{data53|}}}
|{{#if:{{{data53a|}}}{{{data53b|}}}|
{{{label53|}}}	{{{data53a|}}}	{{{data53b|}}}	{{{data53c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data53|}}}|
{{{data53|}}}
}} }} }}{{{hook54|}}}{{#if:{{{header54|}}}|
{{{header54|}}}
| {{#if:{{{label54|}}}|{{#if:{{{data54|}}}|
{{{label54|}}}	{{{data54|}}}
|{{#if:{{{data54a|}}}{{{data54b|}}}|
{{{label54|}}}	{{{data54a|}}}	{{{data54b|}}}	{{{data54c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data54|}}}|
{{{data54|}}}
}} }} }}{{{hook55|}}}{{#if:{{{header55|}}}|
{{{header55|}}}
| {{#if:{{{label55|}}}|{{#if:{{{data55|}}}|
{{{label55|}}}	{{{data55|}}}
|{{#if:{{{data55a|}}}{{{data55b|}}}|
{{{label55|}}}	{{{data55a|}}}	{{{data55b|}}}	{{{data55c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data55|}}}|
{{{data55|}}}
}} }} }}{{{hook56|}}}{{#if:{{{header56|}}}|
{{{header56|}}}
| {{#if:{{{label56|}}}|{{#if:{{{data56|}}}|
{{{label56|}}}	{{{data56|}}}
|{{#if:{{{data56a|}}}{{{data56b|}}}|
{{{label56|}}}	{{{data56a|}}}	{{{data56b|}}}	{{{data56c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data56|}}}|
{{{data56|}}}
}} }} }}{{{hook57|}}}{{#if:{{{header57|}}}|
{{{header57|}}}
| {{#if:{{{label57|}}}|{{#if:{{{data57|}}}|
{{{label57|}}}	{{{data57|}}}
|{{#if:{{{data57a|}}}{{{data57b|}}}|
{{{label57|}}}	{{{data57a|}}}	{{{data57b|}}}	{{{data57c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data57|}}}|
{{{data57|}}}
}} }} }}{{{hook58|}}}{{#if:{{{header58|}}}|
{{{header58|}}}
| {{#if:{{{label58|}}}|{{#if:{{{data58|}}}|
{{{label58|}}}	{{{data58|}}}
|{{#if:{{{data58a|}}}{{{data58b|}}}|
{{{label58|}}}	{{{data58a|}}}	{{{data58b|}}}	{{{data58c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data58|}}}|
{{{data58|}}}
}} }} }}{{{hook59|}}}{{#if:{{{header59|}}}|
{{{header59|}}}
| {{#if:{{{label59|}}}|{{#if:{{{data59|}}}|
{{{label59|}}}	{{{data59|}}}
|{{#if:{{{data59a|}}}{{{data59b|}}}|
{{{label59|}}}	{{{data59a|}}}	{{{data59b|}}}	{{{data59c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data59|}}}|
{{{data59|}}}
}} }} }}{{{hook60|}}}{{#if:{{{header60|}}}|
{{{header60|}}}
| {{#if:{{{label60|}}}|{{#if:{{{data60|}}}|
{{{label60|}}}	{{{data60|}}}
|{{#if:{{{data60a|}}}{{{data60b|}}}|
{{{label60|}}}	{{{data60a|}}}	{{{data60b|}}}	{{{data60c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data60|}}}|
{{{data60|}}}
}} }} }}{{{hook61|}}}{{#if:{{{header61|}}}|
{{{header61|}}}
| {{#if:{{{label61|}}}|{{#if:{{{data61|}}}|
{{{label61|}}}	{{{data61|}}}
|{{#if:{{{data61a|}}}{{{data61b|}}}|
{{{label61|}}}	{{{data61a|}}}	{{{data61b|}}}	{{{data61c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data61|}}}|
{{{data61|}}}
}} }} }}{{{hook62|}}}{{#if:{{{header62|}}}|
{{{header62|}}}
| {{#if:{{{label62|}}}|{{#if:{{{data62|}}}|
{{{label62|}}}	{{{data62|}}}
|{{#if:{{{data62a|}}}{{{data62b|}}}|
{{{label62|}}}	{{{data62a|}}}	{{{data62b|}}}	{{{data62c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data62|}}}|
{{{data62|}}}
}} }} }}{{{hook63|}}}{{#if:{{{header63|}}}|
{{{header63|}}}
| {{#if:{{{label63|}}}|{{#if:{{{data63|}}}|
{{{label63|}}}	{{{data63|}}}
|{{#if:{{{data63a|}}}{{{data63b|}}}|
{{{label63|}}}	{{{data63a|}}}	{{{data63b|}}}	{{{data63c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data63|}}}|
{{{data63|}}}
}} }} }}{{{hook64|}}}{{#if:{{{header64|}}}|
{{{header64|}}}
| {{#if:{{{label64|}}}|{{#if:{{{data64|}}}|
{{{label64|}}}	{{{data64|}}}
|{{#if:{{{data64a|}}}{{{data64b|}}}|
{{{label64|}}}	{{{data64a|}}}	{{{data64b|}}}	{{{data64c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data64|}}}|
{{{data64|}}}
}} }} }}{{{hook65|}}}{{#if:{{{header65|}}}|
{{{header65|}}}
| {{#if:{{{label65|}}}|{{#if:{{{data65|}}}|
{{{label65|}}}	{{{data65|}}}
|{{#if:{{{data65a|}}}{{{data65b|}}}|
{{{label65|}}}	{{{data65a|}}}	{{{data65b|}}}	{{{data65c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data65|}}}|
{{{data65|}}}
}} }} }}{{{hook66|}}}{{#if:{{{header66|}}}|
{{{header66|}}}
| {{#if:{{{label66|}}}|{{#if:{{{data66|}}}|
{{{label66|}}}	{{{data66|}}}
|{{#if:{{{data66a|}}}{{{data66b|}}}|
{{{label66|}}}	{{{data66a|}}}	{{{data66b|}}}	{{{data66c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data66|}}}|
{{{data66|}}}
}} }} }}{{{hook67|}}}{{#if:{{{header67|}}}|
{{{header67|}}}
| {{#if:{{{label67|}}}|{{#if:{{{data67|}}}|
{{{label67|}}}	{{{data67|}}}
|{{#if:{{{data67a|}}}{{{data67b|}}}|
{{{label67|}}}	{{{data67a|}}}	{{{data67b|}}}	{{{data67c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data67|}}}|
{{{data67|}}}
}} }} }}{{{hook68|}}}{{#if:{{{header68|}}}|
{{{header68|}}}
| {{#if:{{{label68|}}}|{{#if:{{{data68|}}}|
{{{label68|}}}	{{{data68|}}}
|{{#if:{{{data68a|}}}{{{data68b|}}}|
{{{label68|}}}	{{{data68a|}}}	{{{data68b|}}}	{{{data68c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data68|}}}|
{{{data68|}}}
}} }} }}{{{hook69|}}}{{#if:{{{header69|}}}|
{{{header69|}}}
| {{#if:{{{label69|}}}|{{#if:{{{data69|}}}|
{{{label69|}}}	{{{data69|}}}
|{{#if:{{{data69a|}}}{{{data69b|}}}|
{{{label69|}}}	{{{data69a|}}}	{{{data69b|}}}	{{{data69c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data69|}}}|
{{{data69|}}}
}} }} }}{{{hook70|}}}{{#if:{{{header70|}}}|
{{{header70|}}}
| {{#if:{{{label70|}}}|{{#if:{{{data70|}}}|
{{{label70|}}}	{{{data70|}}}
|{{#if:{{{data70a|}}}{{{data70b|}}}|
{{{label70|}}}	{{{data70a|}}}	{{{data70b|}}}	{{{data70c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data70|}}}|
{{{data70|}}}
}} }} }}{{{hook71|}}}{{#if:{{{header71|}}}|
{{{header71|}}}
| {{#if:{{{label71|}}}|{{#if:{{{data71|}}}|
{{{label71|}}}	{{{data71|}}}
|{{#if:{{{data71a|}}}{{{data71b|}}}|
{{{label71|}}}	{{{data71a|}}}	{{{data71b|}}}	{{{data71c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data71|}}}|
{{{data71|}}}
}} }} }}{{{hook72|}}}{{#if:{{{header72|}}}|
{{{header72|}}}
| {{#if:{{{label72|}}}|{{#if:{{{data72|}}}|
{{{label72|}}}	{{{data72|}}}
|{{#if:{{{data72a|}}}{{{data72b|}}}|
{{{label72|}}}	{{{data72a|}}}	{{{data72b|}}}	{{{data72c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data72|}}}|
{{{data72|}}}
}} }} }}{{{hook73|}}}{{#if:{{{header73|}}}|
{{{header73|}}}
| {{#if:{{{label73|}}}|{{#if:{{{data73|}}}|
{{{label73|}}}	{{{data73|}}}
|{{#if:{{{data73a|}}}{{{data73b|}}}|
{{{label73|}}}	{{{data73a|}}}	{{{data73b|}}}	{{{data73c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data73|}}}|
{{{data73|}}}
}} }} }}{{{hook74|}}}{{#if:{{{header74|}}}|
{{{header74|}}}
| {{#if:{{{label74|}}}|{{#if:{{{data74|}}}|
{{{label74|}}}	{{{data74|}}}
|{{#if:{{{data74a|}}}{{{data74b|}}}|
{{{label74|}}}	{{{data74a|}}}	{{{data74b|}}}	{{{data74c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data74|}}}|
{{{data74|}}}
}} }} }}{{{hook75|}}}{{#if:{{{header75|}}}|
{{{header75|}}}
| {{#if:{{{label75|}}}|{{#if:{{{data75|}}}|
{{{label75|}}}	{{{data75|}}}
|{{#if:{{{data75a|}}}{{{data75b|}}}|
{{{label75|}}}	{{{data75a|}}}	{{{data75b|}}}	{{{data75c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data75|}}}|
{{{data75|}}}
}} }} }}{{{hook76|}}}{{#if:{{{header76|}}}|
{{{header76|}}}
| {{#if:{{{label76|}}}|{{#if:{{{data76|}}}|
{{{label76|}}}	{{{data76|}}}
|{{#if:{{{data76a|}}}{{{data76b|}}}|
{{{label76|}}}	{{{data76a|}}}	{{{data76b|}}}	{{{data76c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data76|}}}|
{{{data76|}}}
}} }} }}{{{hook77|}}}{{#if:{{{header77|}}}|
{{{header77|}}}
| {{#if:{{{label77|}}}|{{#if:{{{data77|}}}|
{{{label77|}}}	{{{data77|}}}
|{{#if:{{{data77a|}}}{{{data77b|}}}|
{{{label77|}}}	{{{data77a|}}}	{{{data77b|}}}	{{{data77c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data77|}}}|
{{{data77|}}}
}} }} }}{{{hook78|}}}{{#if:{{{header78|}}}|
{{{header78|}}}
| {{#if:{{{label78|}}}|{{#if:{{{data78|}}}|
{{{label78|}}}	{{{data78|}}}
|{{#if:{{{data78a|}}}{{{data78b|}}}|
{{{label78|}}}	{{{data78a|}}}	{{{data78b|}}}	{{{data78c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data78|}}}|
{{{data78|}}}
}} }} }}{{{hook79|}}}{{#if:{{{header79|}}}|
{{{header79|}}}
| {{#if:{{{label79|}}}|{{#if:{{{data79|}}}|
{{{label79|}}}	{{{data79|}}}
|{{#if:{{{data79a|}}}{{{data79b|}}}|
{{{label79|}}}	{{{data79a|}}}	{{{data79b|}}}	{{{data79c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data79|}}}|
{{{data79|}}}
}} }} }}{{{hook80|}}}{{#if:{{{header80|}}}|
{{{header80|}}}
| {{#if:{{{label80|}}}|{{#if:{{{data80|}}}|
{{{label80|}}}	{{{data80|}}}
|{{#if:{{{data80a|}}}{{{data80b|}}}|
{{{label80|}}}	{{{data80a|}}}	{{{data80b|}}}	{{{data80c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data80|}}}|
{{{data80|}}}
}} }} }}{{{hook81|}}}{{#if:{{{header81|}}}|
{{{header81|}}}
| {{#if:{{{label81|}}}|{{#if:{{{data81|}}}|
{{{label81|}}}	{{{data81|}}}
|{{#if:{{{data81a|}}}{{{data81b|}}}|
{{{label81|}}}	{{{data81a|}}}	{{{data81b|}}}	{{{data81c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data81|}}}|
{{{data81|}}}
}} }} }}{{{hook82|}}}{{#if:{{{header82|}}}|
{{{header82|}}}
| {{#if:{{{label82|}}}|{{#if:{{{data82|}}}|
{{{label82|}}}	{{{data82|}}}
|{{#if:{{{data82a|}}}{{{data82b|}}}|
{{{label82|}}}	{{{data82a|}}}	{{{data82b|}}}	{{{data82c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data82|}}}|
{{{data82|}}}
}} }} }}{{{hook83|}}}{{#if:{{{header83|}}}|
{{{header83|}}}
| {{#if:{{{label83|}}}|{{#if:{{{data83|}}}|
{{{label83|}}}	{{{data83|}}}
|{{#if:{{{data83a|}}}{{{data83b|}}}|
{{{label83|}}}	{{{data83a|}}}	{{{data83b|}}}	{{{data83c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data83|}}}|
{{{data83|}}}
}} }} }}{{{hook84|}}}{{#if:{{{header84|}}}|
{{{header84|}}}
| {{#if:{{{label84|}}}|{{#if:{{{data84|}}}|
{{{label84|}}}	{{{data84|}}}
|{{#if:{{{data84a|}}}{{{data84b|}}}|
{{{label84|}}}	{{{data84a|}}}	{{{data84b|}}}	{{{data84c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data84|}}}|
{{{data84|}}}
}} }} }}{{{hook85|}}}{{#if:{{{header85|}}}|
{{{header85|}}}
| {{#if:{{{label85|}}}|{{#if:{{{data85|}}}|
{{{label85|}}}	{{{data85|}}}
|{{#if:{{{data85a|}}}{{{data85b|}}}|
{{{label85|}}}	{{{data85a|}}}	{{{data85b|}}}	{{{data85c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data85|}}}|
{{{data85|}}}
}} }} }}{{{hook86|}}}{{#if:{{{header86|}}}|
{{{header86|}}}
| {{#if:{{{label86|}}}|{{#if:{{{data86|}}}|
{{{label86|}}}	{{{data86|}}}
|{{#if:{{{data86a|}}}{{{data86b|}}}|
{{{label86|}}}	{{{data86a|}}}	{{{data86b|}}}	{{{data86c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data86|}}}|
{{{data86|}}}
}} }} }}{{{hook87|}}}{{#if:{{{header87|}}}|
{{{header87|}}}
| {{#if:{{{label87|}}}|{{#if:{{{data87|}}}|
{{{label87|}}}	{{{data87|}}}
|{{#if:{{{data87a|}}}{{{data87b|}}}|
{{{label87|}}}	{{{data87a|}}}	{{{data87b|}}}	{{{data87c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data87|}}}|
{{{data87|}}}
}} }} }}{{{hook88|}}}{{#if:{{{header88|}}}|
{{{header88|}}}
| {{#if:{{{label88|}}}|{{#if:{{{data88|}}}|
{{{label88|}}}	{{{data88|}}}
|{{#if:{{{data88a|}}}{{{data88b|}}}|
{{{label88|}}}	{{{data88a|}}}	{{{data88b|}}}	{{{data88c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data88|}}}|
{{{data88|}}}
}} }} }}{{{hook89|}}}{{#if:{{{header89|}}}|
{{{header89|}}}
| {{#if:{{{label89|}}}|{{#if:{{{data89|}}}|
{{{label89|}}}	{{{data89|}}}
|{{#if:{{{data89a|}}}{{{data89b|}}}|
{{{label89|}}}	{{{data89a|}}}	{{{data89b|}}}	{{{data89c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data89|}}}|
{{{data89|}}}
}} }} }}{{{hook90|}}}{{#if:{{{header90|}}}|
{{{header90|}}}
| {{#if:{{{label90|}}}|{{#if:{{{data90|}}}|
{{{label90|}}}	{{{data90|}}}
|{{#if:{{{data90a|}}}{{{data90b|}}}|
{{{label90|}}}	{{{data90a|}}}	{{{data90b|}}}	{{{data90c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data90|}}}|
{{{data90|}}}
}} }} }}{{{hook91|}}}{{#if:{{{header91|}}}|
{{{header91|}}}
| {{#if:{{{label91|}}}|{{#if:{{{data91|}}}|
{{{label91|}}}	{{{data91|}}}
|{{#if:{{{data91a|}}}{{{data91b|}}}|
{{{label91|}}}	{{{data91a|}}}	{{{data91b|}}}	{{{data91c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data91|}}}|
{{{data91|}}}
}} }} }}{{{hook92|}}}{{#if:{{{header92|}}}|
{{{header92|}}}
| {{#if:{{{label92|}}}|{{#if:{{{data92|}}}|
{{{label92|}}}	{{{data92|}}}
|{{#if:{{{data92a|}}}{{{data92b|}}}|
{{{label92|}}}	{{{data92a|}}}	{{{data92b|}}}	{{{data92c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data92|}}}|
{{{data92|}}}
}} }} }}{{{hook93|}}}{{#if:{{{header93|}}}|
{{{header93|}}}
| {{#if:{{{label93|}}}|{{#if:{{{data93|}}}|
{{{label93|}}}	{{{data93|}}}
|{{#if:{{{data93a|}}}{{{data93b|}}}|
{{{label93|}}}	{{{data93a|}}}	{{{data93b|}}}	{{{data93c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data93|}}}|
{{{data93|}}}
}} }} }}{{{hook94|}}}{{#if:{{{header94|}}}|
{{{header94|}}}
| {{#if:{{{label94|}}}|{{#if:{{{data94|}}}|
{{{label94|}}}	{{{data94|}}}
|{{#if:{{{data94a|}}}{{{data94b|}}}|
{{{label94|}}}	{{{data94a|}}}	{{{data94b|}}}	{{{data94c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data94|}}}|
{{{data94|}}}
}} }} }}{{{hook95|}}}{{#if:{{{header95|}}}|
{{{header95|}}}
| {{#if:{{{label95|}}}|{{#if:{{{data95|}}}|
{{{label95|}}}	{{{data95|}}}
|{{#if:{{{data95a|}}}{{{data95b|}}}|
{{{label95|}}}	{{{data95a|}}}	{{{data95b|}}}	{{{data95c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data95|}}}|
{{{data95|}}}
}} }} }}{{{hook96|}}}{{#if:{{{header96|}}}|
{{{header96|}}}
| {{#if:{{{label96|}}}|{{#if:{{{data96|}}}|
{{{label96|}}}	{{{data96|}}}
|{{#if:{{{data96a|}}}{{{data96b|}}}|
{{{label96|}}}	{{{data96a|}}}	{{{data96b|}}}	{{{data96c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data96|}}}|
{{{data96|}}}
}} }} }}{{{hook97|}}}{{#if:{{{header97|}}}|
{{{header97|}}}
| {{#if:{{{label97|}}}|{{#if:{{{data97|}}}|
{{{label97|}}}	{{{data97|}}}
|{{#if:{{{data97a|}}}{{{data97b|}}}|
{{{label97|}}}	{{{data97a|}}}	{{{data97b|}}}	{{{data97c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data97|}}}|
{{{data97|}}}
}} }} }}{{{hook98|}}}{{#if:{{{header98|}}}|
{{{header98|}}}
| {{#if:{{{label98|}}}|{{#if:{{{data98|}}}|
{{{label98|}}}	{{{data98|}}}
|{{#if:{{{data98a|}}}{{{data98b|}}}|
{{{label98|}}}	{{{data98a|}}}	{{{data98b|}}}	{{{data98c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data98|}}}|
{{{data98|}}}
}} }} }}{{{hook99|}}}{{#if:{{{header99|}}}|
{{{header99|}}}
| {{#if:{{{label99|}}}|{{#if:{{{data99|}}}|
{{{label99|}}}	{{{data99|}}}
|{{#if:{{{data99a|}}}{{{data99b|}}}|
{{{label99|}}}	{{{data99a|}}}	{{{data99b|}}}	{{{data99c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data99|}}}|
{{{data99|}}}
}} }} }}{{{hook100|}}}{{#if:{{{header100|}}}|
{{{header100|}}}
| {{#if:{{{label100|}}}|{{#if:{{{data100|}}}|
{{{label100|}}}	{{{data100|}}}
|{{#if:{{{data100a|}}}{{{data100b|}}}|
{{{label100|}}}	{{{data100a|}}}	{{{data100b|}}}	{{{data100c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data100|}}}|
{{{data100|}}}
}} }} }}{{{hook101|}}}{{#if:{{{header101|}}}|
{{{header101|}}}
| {{#if:{{{label101|}}}|{{#if:{{{data101|}}}|
{{{label101|}}}	{{{data101|}}}
|{{#if:{{{data101a|}}}{{{data101b|}}}|
{{{label101|}}}	{{{data101a|}}}	{{{data101b|}}}	{{{data101c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data101|}}}|
{{{data101|}}}
}} }} }}{{{hook102|}}}{{#if:{{{header102|}}}|
{{{header102|}}}
| {{#if:{{{label102|}}}|{{#if:{{{data102|}}}|
{{{label102|}}}	{{{data102|}}}
|{{#if:{{{data102a|}}}{{{data102b|}}}|
{{{label102|}}}	{{{data102a|}}}	{{{data102b|}}}	{{{data102c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data102|}}}|
{{{data102|}}}
}} }} }}{{{hook103|}}}{{#if:{{{header103|}}}|
{{{header103|}}}
| {{#if:{{{label103|}}}|{{#if:{{{data103|}}}|
{{{label103|}}}	{{{data103|}}}
|{{#if:{{{data103a|}}}{{{data103b|}}}|
{{{label103|}}}	{{{data103a|}}}	{{{data103b|}}}	{{{data103c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data103|}}}|
{{{data103|}}}
}} }} }}{{{hook104|}}}{{#if:{{{header104|}}}|
{{{header104|}}}
| {{#if:{{{label104|}}}|{{#if:{{{data104|}}}|
{{{label104|}}}	{{{data104|}}}
|{{#if:{{{data104a|}}}{{{data104b|}}}|
{{{label104|}}}	{{{data104a|}}}	{{{data104b|}}}	{{{data104c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data104|}}}|
{{{data104|}}}
}} }} }}{{{hook105|}}}{{#if:{{{header105|}}}|
{{{header105|}}}
| {{#if:{{{label105|}}}|{{#if:{{{data105|}}}|
{{{label105|}}}	{{{data105|}}}
|{{#if:{{{data105a|}}}{{{data105b|}}}|
{{{label105|}}}	{{{data105a|}}}	{{{data105b|}}}	{{{data105c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data105|}}}|
{{{data105|}}}
}} }} }}{{{hook106|}}}{{#if:{{{header106|}}}|
{{{header106|}}}
| {{#if:{{{label106|}}}|{{#if:{{{data106|}}}|
{{{label106|}}}	{{{data106|}}}
|{{#if:{{{data106a|}}}{{{data106b|}}}|
{{{label106|}}}	{{{data106a|}}}	{{{data106b|}}}	{{{data106c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data106|}}}|
{{{data106|}}}
}} }} }}{{{hook107|}}}{{#if:{{{header107|}}}|
{{{header107|}}}
| {{#if:{{{label107|}}}|{{#if:{{{data107|}}}|
{{{label107|}}}	{{{data107|}}}
|{{#if:{{{data107a|}}}{{{data107b|}}}|
{{{label107|}}}	{{{data107a|}}}	{{{data107b|}}}	{{{data107c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data107|}}}|
{{{data107|}}}
}} }} }}{{{hook108|}}}{{#if:{{{header108|}}}|
{{{header108|}}}
| {{#if:{{{label108|}}}|{{#if:{{{data108|}}}|
{{{label108|}}}	{{{data108|}}}
|{{#if:{{{data108a|}}}{{{data108b|}}}|
{{{label108|}}}	{{{data108a|}}}	{{{data108b|}}}	{{{data108c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data108|}}}|
{{{data108|}}}
}} }} }}{{{hook109|}}}{{#if:{{{header109|}}}|
{{{header109|}}}
| {{#if:{{{label109|}}}|{{#if:{{{data109|}}}|
{{{label109|}}}	{{{data109|}}}
|{{#if:{{{data109a|}}}{{{data109b|}}}|
{{{label109|}}}	{{{data109a|}}}	{{{data109b|}}}	{{{data109c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data109|}}}|
{{{data109|}}}
}} }} }}{{{hook110|}}}{{#if:{{{header110|}}}|
{{{header110|}}}
| {{#if:{{{label110|}}}|{{#if:{{{data110|}}}|
{{{label110|}}}	{{{data110|}}}
|{{#if:{{{data110a|}}}{{{data110b|}}}|
{{{label110|}}}	{{{data110a|}}}	{{{data110b|}}}	{{{data110c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data110|}}}|
{{{data110|}}}
}} }} }}{{{hook111|}}}{{#if:{{{header111|}}}|
{{{header111|}}}
| {{#if:{{{label111|}}}|{{#if:{{{data111|}}}|
{{{label111|}}}	{{{data111|}}}
|{{#if:{{{data111a|}}}{{{data111b|}}}|
{{{label111|}}}	{{{data111a|}}}	{{{data111b|}}}	{{{data111c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data111|}}}|
{{{data111|}}}
}} }} }}{{{hook112|}}}{{#if:{{{header112|}}}|
{{{header112|}}}
| {{#if:{{{label112|}}}|{{#if:{{{data112|}}}|
{{{label112|}}}	{{{data112|}}}
|{{#if:{{{data112a|}}}{{{data112b|}}}|
{{{label112|}}}	{{{data112a|}}}	{{{data112b|}}}	{{{data112c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data112|}}}|
{{{data112|}}}
}} }} }}{{{hook113|}}}{{#if:{{{header113|}}}|
{{{header113|}}}
| {{#if:{{{label113|}}}|{{#if:{{{data113|}}}|
{{{label113|}}}	{{{data113|}}}
|{{#if:{{{data113a|}}}{{{data113b|}}}|
{{{label113|}}}	{{{data113a|}}}	{{{data113b|}}}	{{{data113c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data113|}}}|
{{{data113|}}}
}} }} }}{{{hook114|}}}{{#if:{{{header114|}}}|
{{{header114|}}}
| {{#if:{{{label114|}}}|{{#if:{{{data114|}}}|
{{{label114|}}}	{{{data114|}}}
|{{#if:{{{data114a|}}}{{{data114b|}}}|
{{{label114|}}}	{{{data114a|}}}	{{{data114b|}}}	{{{data114c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data114|}}}|
{{{data114|}}}
}} }} }}{{{hook115|}}}{{#if:{{{header115|}}}|
{{{header115|}}}
| {{#if:{{{label115|}}}|{{#if:{{{data115|}}}|
{{{label115|}}}	{{{data115|}}}
|{{#if:{{{data115a|}}}{{{data115b|}}}|
{{{label115|}}}	{{{data115a|}}}	{{{data115b|}}}	{{{data115c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data115|}}}|
{{{data115|}}}
}} }} }}{{{hook116|}}}{{#if:{{{header116|}}}|
{{{header116|}}}
| {{#if:{{{label116|}}}|{{#if:{{{data116|}}}|
{{{label116|}}}	{{{data116|}}}
|{{#if:{{{data116a|}}}{{{data116b|}}}|
{{{label116|}}}	{{{data116a|}}}	{{{data116b|}}}	{{{data116c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data116|}}}|
{{{data116|}}}
}} }} }}{{{hook117|}}}{{#if:{{{header117|}}}|
{{{header117|}}}
| {{#if:{{{label117|}}}|{{#if:{{{data117|}}}|
{{{label117|}}}	{{{data117|}}}
|{{#if:{{{data117a|}}}{{{data117b|}}}|
{{{label117|}}}	{{{data117a|}}}	{{{data117b|}}}	{{{data117c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data117|}}}|
{{{data117|}}}
}} }} }}{{{hook118|}}}{{#if:{{{header118|}}}|
{{{header118|}}}
| {{#if:{{{label118|}}}|{{#if:{{{data118|}}}|
{{{label118|}}}	{{{data118|}}}
|{{#if:{{{data118a|}}}{{{data118b|}}}|
{{{label118|}}}	{{{data118a|}}}	{{{data118b|}}}	{{{data118c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data118|}}}|
{{{data118|}}}
}} }} }}{{{hook119|}}}{{#if:{{{header119|}}}|
{{{header119|}}}
| {{#if:{{{label119|}}}|{{#if:{{{data119|}}}|
{{{label119|}}}	{{{data119|}}}
|{{#if:{{{data119a|}}}{{{data119b|}}}|
{{{label119|}}}	{{{data119a|}}}	{{{data119b|}}}	{{{data119c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data119|}}}|
{{{data119|}}}
}} }} }}{{{hook120|}}}{{#if:{{{header120|}}}|
{{{header120|}}}
| {{#if:{{{label120|}}}|{{#if:{{{data120|}}}|
{{{label120|}}}	{{{data120|}}}
|{{#if:{{{data120a|}}}{{{data120b|}}}|
{{{label120|}}}	{{{data120a|}}}	{{{data120b|}}}	{{{data120c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data120|}}}|
{{{data120|}}}
}} }} }}{{{hook121|}}}{{#if:{{{header121|}}}|
{{{header121|}}}
| {{#if:{{{label121|}}}|{{#if:{{{data121|}}}|
{{{label121|}}}	{{{data121|}}}
|{{#if:{{{data121a|}}}{{{data121b|}}}|
{{{label121|}}}	{{{data121a|}}}	{{{data121b|}}}	{{{data121c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data121|}}}|
{{{data121|}}}
}} }} }}{{{hook122|}}}{{#if:{{{header122|}}}|
{{{header122|}}}
| {{#if:{{{label122|}}}|{{#if:{{{data122|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122|}}}
|{{#if:{{{data122a|}}}{{{data122b|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122a|}}}	{{{data122b|}}}	{{{data122c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data122|}}}|
{{{data122|}}}
}} }} }}{{{hook122|}}}{{#if:{{{header122|}}}|
{{{header122|}}}
| {{#if:{{{label122|}}}|{{#if:{{{data122|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122|}}}
|{{#if:{{{data122a|}}}{{{data122b|}}}|
{{{label122|}}}	{{{data122a|}}}	{{{data122b|}}}	{{{data122c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data122|}}}|
{{{data122|}}}
}} }} }}{{{hook123|}}}{{#if:{{{header123|}}}|
{{{header123|}}}
| {{#if:{{{label123|}}}|{{#if:{{{data123|}}}|
{{{label123|}}}	{{{data123|}}}
|{{#if:{{{data123a|}}}{{{data123b|}}}|
{{{label123|}}}	{{{data123a|}}}	{{{data123b|}}}	{{{data123c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data123|}}}|
{{{data123|}}}
}} }} }}{{{hook124|}}}{{#if:{{{header124|}}}|
{{{header124|}}}
| {{#if:{{{label124|}}}|{{#if:{{{data124|}}}|
{{{label124|}}}	{{{data124|}}}
|{{#if:{{{data124a|}}}{{{data124b|}}}|
{{{label124|}}}	{{{data124a|}}}	{{{data124b|}}}	{{{data124c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data124|}}}|
{{{data124|}}}
}} }} }}{{{hook125|}}}{{#if:{{{header125|}}}|
{{{header125|}}}
| {{#if:{{{label125|}}}|{{#if:{{{data125|}}}|
{{{label125|}}}	{{{data125|}}}
|{{#if:{{{data125a|}}}{{{data125b|}}}|
{{{label125|}}}	{{{data125a|}}}	{{{data125b|}}}	{{{data125c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data125|}}}|
{{{data125|}}}
}} }} }}{{{hook126|}}}{{#if:{{{header126|}}}|
{{{header126|}}}
| {{#if:{{{label126|}}}|{{#if:{{{data126|}}}|
{{{label126|}}}	{{{data126|}}}
|{{#if:{{{data126a|}}}{{{data126b|}}}|
{{{label126|}}}	{{{data126a|}}}	{{{data126b|}}}	{{{data126c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data126|}}}|
{{{data126|}}}
}} }} }}{{{hook127|}}}{{#if:{{{header127|}}}|
{{{header127|}}}
| {{#if:{{{label127|}}}|{{#if:{{{data127|}}}|
{{{label127|}}}	{{{data127|}}}
|{{#if:{{{data127a|}}}{{{data127b|}}}|
{{{label127|}}}	{{{data127a|}}}	{{{data127b|}}}	{{{data127c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data127|}}}|
{{{data127|}}}
}} }} }}{{{hook128|}}}{{#if:{{{header128|}}}|
{{{header128|}}}
| {{#if:{{{label128|}}}|{{#if:{{{data128|}}}|
{{{label128|}}}	{{{data128|}}}
|{{#if:{{{data128a|}}}{{{data128b|}}}|
{{{label128|}}}	{{{data128a|}}}	{{{data128b|}}}	{{{data128c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data128|}}}|
{{{data128|}}}
}} }} }}{{{hook129|}}}{{#if:{{{header129|}}}|
{{{header129|}}}
| {{#if:{{{label129|}}}|{{#if:{{{data129|}}}|
{{{label129|}}}	{{{data129|}}}
|{{#if:{{{data129a|}}}{{{data129b|}}}|
{{{label129|}}}	{{{data129a|}}}	{{{data129b|}}}	{{{data129c|}}}
}}}}|  {{#if:{{{data129|}}}|
{{{data129|}}}
}} }} }}{{#if:{{{below|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{{below}}}     |datastyle={{{belowstyle|}}}
 |class={{{belowclass|}}}   |rowclass={{{belowrowclass|}}}
}} }}{{#if:{{{name|}}}|{{Infobox3cols/row
 |data={{navbar|{{{name}}} }}
}} }}

<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Selekcija]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences: '''Magnetārs''' ir [[neitronu zvaigzne]] ar izteikti spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Magnētiskais lauks ir vairāku tūkstošu reižu lielāks nekā parastai neitronu zvaigznei. Magnetārs izstaro galvenokārt [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]].

sentences:
'' komikss]]
'''Interneta komikss''' ir [[komikss|komiksa]] paveids, kas daļēji vai lielākoties pilnībā tiek publicēts [[internets|internetā]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 99
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 29
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Es
|             atommasa = [252]
|   valences elektroni = [Rn]5f117s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 8840
|  kušanas temperatūra = 1133 K (860 °C)
| viršanas temperatūra = 1269 K (996 °C) (aplēses)
}}

sentences: '''Elektriskā lauka indukcija''' (vienkārši — '''elektriskā indukcija''') <math>\vec{D}</math> ir [[Vektors|vektoriāls]] [[Fizikāls lielums|lielums fizikā]], kas vienāds ar [[Elektriskā lauka intensitāte|elektriskā lauka intensitātes]] <math>\vec{E}</math> [[Dielektriķis|dielektriķī]] un [[Dielektriķu polarizēšanās|dielektriķa polarizētības]] <math>\vec{P}</math> summu:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera 2
| attēls                   = Pink_Panther_2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pink Panther 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Haralds Zvarts]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Neustaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Žans Reno]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Aišvarija Raja]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džūlija Vonga]]
| studija                  = ''[[Roberts Saimonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|2|6}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pinkpanther2.htm | title=The Pink Panther 2 (2009) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2023-07-22}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Rozā pantera]]" (2006)
| nākamā                   =
| imdb                     = 0838232
}}
'''"Rozā pantera 2"''' ({{val|en|The Pink Panther 2}}) ir 2009. gada ASV detektīvkomēdijas filma. Filmas režisors ir [[Haralds Zvarts]] un tas ir turpinājums 2006. gada filmai "[[Rozā pantera]]", kas uzņemta, balstoties uz populāra komēdijseriāla sižetu.

sentences:
{{cita nozīme|izdomātu tēlu|filmu|Brīnumsieviete (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Brīnumsieviete
| color         =
| series        =
| image         = Wonder Woman.jpg
| caption       = Brīnumsievietes attēlojums 2006. gadā
| first         = 1941. gada oktobrī (''All Star Comics'' #8)
| last          =
| creator       = [[Viljams Multons Marstons]] (rakstnieks)<br />[[Harijs Džordžs Pīters]] (mākslinieks)
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Publicētājs
| data1         = ''[[DC Comics]]''
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         = Princese Daiena no Temiskiras
| species       = [[amazones|amazone]], olimpa dieviete
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
}}

sentences: '''Gaisa kondicionēšana''' ir gaisa apstrādes process un automātiska gaisa [[temperatūra]]s, [[mitrums|mitruma]], kustības [[ātrums|ātruma]] un tīrības uzturēšana slēgtā telpā vai telpas daļā neatkarīgi no ārējiem meteoroloģiskiem apstākļiem un mainīgiem telpas [[siltums|siltuma]] un mitruma izdalījumiem."<ref name="autogenerated1">Krēsliņš A., Gaisa kondicionēšana rūpniecības un sabiedriskajās ēkās - R.:Liesma, 1975. - 3.lpp</ref> Plašākā nozīmē termins var attiekties arī uz [[apkure|apkuri]], [[ventilācija|ventilāciju]] un telpas gaisa kvalitāti.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

sentences:
{{Coord|41|18|40|N|72|55|36|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Jeila Universitāte
|latin_name = Universitas Yalensis
|image_name = Yale University Shield 1.svg
|motto = ''Lux et veritas''
|established = {{dat|1701|10|9|N|bez}}
|type = Privāta
|calendar= Semestris
|endowment = {{ASV dolārs|23,9 miljardi}}<ref name="news.yale.edu">http://news.yale.edu/2014/09/24/investment-return-202-brings-yale-endowment-value-239-billion</ref>
|president = Pīters Salovejs<ref name=nhregister23rdPres>{{Ziņu atsauce | url=http://nhregister.com/articles/2013/07/01/news/new_haven/doc51d22565bfa00732291606.txt | title=Peter Salovey takes the helm as Yale’s 23rd president | work=New Haven Register | date=July 1, 2013 | accessdate=22 July 2013 | author=Shelton, Jim }}{{Novecojusi saite}}</ref>
|faculty = 4171<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |title=Yale "Factsheet" |website=Yale Office of Institutional Research |publisher=Yale University |date=Fall 2013 |accessdate=24 July 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140701134747/http://oir.yale.edu/yale-factsheet#Faculty |archivedate={{dat|2014|07|01||bez}} }}</ref>
|students = 12 223
|undergrad = 5414
|postgrad = 6809
|location = {{vieta|ASV|Konektikuta|Ņūheivena}}
|former_names =''Collegiate School''
(1701—1718)
''Yale College''
(1718—1887)
|athletics =
|colors = Zila {{color box|#0F4D92}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.yale.edu/printer/identity/yaleblue.html |title=Yale University – Identity Guidelines |publisher=Yale.edu |accessdate=December 4, 2011}}</ref>
|nickname =
|mascot =
|affiliations    =
|website = {{URL|http://www.yale.edu/|Yale.edu}}
|logo =
}}
'''Jeila Universitāte'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi latviski rakstīt vārdu savienojumu: Jēlas Universitāte vai Jēla Universitāte (ASV) |year= 2010 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=12 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Par savu nosaukumu minētajai universitātei ir jāpateicas kādam Velsas tirgonim vārdā Elaihu Jeilam ''(Elihu Yale)'', kurš itin devīgi sponsorējis topošo augstskolu, turklāt šī uzvārda izruna patiešām ir [jeil]. Protams, ''Yale'' faktiski ir kļuvis par visa universitātes kompleksa nosaukumu un tādējādi arī par jaunvietvārdu, kas mazliet sarežģī dzimtes jautājumu. Taču ar ''Hārvardu'' un vēl dažu labu patiesībā ir gluži tāpat, tāpēc, paturot prātā šo un citas analoģijas, par visprecīzāko varētu atzīt universitātes nosaukuma variantu '''Jeila Universitāte'''.}}</ref> ({{val|en|Yale University}}) ir privāta [[universitāte]]. Tā atrodas [[Ņūheivena|Ņūheivenā]], [[Konektikuta|Konektikutas štatā]].

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Kuģa Ķīļa Ēta
|               attēls =
Kuģa Ķīļa Ēta Homunkula miglāja iekšienē
 (attēls iegūts [[1995]]. gadā ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]])
|       citi nosaukumi = η Carinae
|           zvaigznājs = [[Kuģa Ķīlis]]
|          deklinācija = −59° 41′ 04,26″
|        rektascensija = 10h 45m 03.591s
|    redzamais spožums = 6,21
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 100 - 150
}}
'''Kuģa Ķīļa Ēta''' (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais [[pārmilzis]] [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz [[Saule]]s masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās [[starjauda]] ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša [[miglājs|miglāja]] - '''Homunkula miglāja''' - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - [[Ķīļa miglājs]] jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas [[Atslēgas cauruma miglājs]]. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no Saules sistēmas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = MycoBank
| image        =
| size         =
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    = 2004
| headquarters = [[Utrehta]], [[Nīderlande]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.mycobank.org/ mycobank.org]
}}
'''''MycoBank''''' ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē ''Centraalbureau voor Schimmelcultures'' Vesterdeikas [[sēnes|sēņu]] bioloģiskās daudzveidības institūtā [[Utrehta|Utrehtā]].<ref>Hawksworth DL. (2005). "''Universal fungus register offers pattern for zoology''". Nature. 438 (7064): 24. Bibcode:2005Natur.438Q..24H. doi:10.1038/438024b. PMID 16267528.</ref><ref>[http://www.mycobank.org/#MoreInfo More about MycoBank]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Basketbolisti]]
[[Kategorija:Basketbola slavas zāle]]

sentences:
{{Komponista infokaste
|          vārds_orig = ''Arnold Schönberg'' <br /> ''Arnold Schoenberg''
|              attēls = Arnold Schoenberg la 1948.jpg
|       att_nosaukums = Arnolds Šēnbergs (ap 1948), foto: ''Florence Homolka''
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1951
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Vīne]], [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Bostona]], [[Losandželosa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs =
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Arnolds Francis Valters Šēnbergs''' ({{val|de|Arnold Franz Walter Schönberg}}, {{val|en|Arnold Schoenberg}}, dzimis {{dat|1874|09|13}} [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], miris {{dat|1951|07|13}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes austriešu / amerikāņu [[komponists]], [[diriģents]], [[mūzika]]s [[zinātnieks]] un [[gleznotājs]] daiļkrāsotājs, muzikāla [[ekspresionisms|ekspresionisma]] virziena pārstāvis, atonālās mūzikas un 12 skaņu (pustoņu) kompozīcijas tehnikas izveidotājs (pazīstama arī kā "dodekafonija" jeb "[[Seriālā mūzika|seriālā tehnika]]"). Šēnbergs bija viens no īpaši ietekmīgiem [[20. gadsimts|20. gadsimta]] Rietumu mūzikas darbiniekiem.

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = Grieķijas Republikas prezidents
|body            =
|insignia        = Flag of the President of Greece.svg{{!}}border
|insigniasize    =
|insigniacaption = Prezidenta standarts
|image           = President Sakellaropoulou.jpg
|imagesize       = 165px
|incumbent       = [[Katerina Sakellaropulu]]
|incumbentsince  = {{dat|2020|3|13|G|bez}}
|appointer       = [[Grieķijas parlaments]]
|residence       = [[Prezidenta pils]], [[Atēnas]]
|termlength      = Pieci gadi, vienu reizi atjaunojams
|formation       = {{dat|1974|12|18|N}}
|inaugural       = [[Mihails Stasinopulu]]
|website         = {{URL|https://www.presidency.gr/}}
| style          = Viņas Ekselence
}}
'''Grieķijas prezidents''', oficiāli Grieķijas Republikas prezidents ({{val|gr|Πρόεδρος της Ελληνικής Δημοκρατίας}}) ir [[Grieķijas Republika]]s valsts galva. Prezidentu ievēl [[Grieķijas parlaments]]; kopš 1986. gada konstitucionālās reformas loma galvenokārt ir bijusi ceremoniāla. Prezidenta amats oficiāli tika izveidots ar Grieķijas konstitūciju 1975. gadā, bet tam ir priekšteči Otrajā Grieķijas Republikā 1924.–1935. gadā un [[Grieķijas militārā hunta|Grieķijas huntā]] 1973.–1974. gadā, kas notika pirms pārejas uz pašreizējo Trešo Grieķijas Republiku.

sentences: '''Transferts''' [[ekonomika]]s un [[finanses|finanšu]] terminoloģijā un ir maksājums, apmaiņā pret kuru netiek saņemta [[prece]] vai [[pakalpojums]]. Visbiežāk transferti sastopami valsts budžeta struktūrā un sabiedriskā labuma maksājumos, piemēram [[pensija|pensiju]] un pabalstu izmaksā.<ref>{{cite web |url= http://www.economist.com/economics-a-to-z/t#node-21529382 |title=Economics A-Z terms beginning with T;transfer  |first= Matthew |last=Bishop |work=The Economist |year=2012 |quote=Payments that are made without any good or service being received in return. Much PUBLIC SPENDING goes on transfers, such as pensions and WELFARE benefits. Private-sector transfers include charitable donations and prizes to lottery winners. |accessdate=11 July 2012}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Katara]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences: {{Commonscat|Rowers from the France|Francijas airētāji}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Maurice Wilkins
| attēls =Maurice wilkins.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =15
| dz_vieta =Pangaroa, {{NZL}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=10
| m_diena=5
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Manhetenas projekts]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Birmingemas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS]] struktūra
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Kiberkarš''' ({{val-en|cyberwarfare}}) ir politiski motivēta [[ielaušanās datorsistēmās]], to sabotāža un [[spiegošana]].

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Bebrenes pagasts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hagātņa
 | official_name            = ''Hagåtña''<br />''Agaña''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Hagatna from Fort Santa Agueda.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Hagåtña, Guam.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Guama
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Atkarīgā teritorija
 | subdivision_name1        = {{GUM}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džons Kruzs
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[ChST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 144 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus serrata|suga_lv=Zāģzobainais ozols|binomial=Quercus serrata|attēls=Quercus serrata3.jpg|attēls2=Quercus serrata (22273500030).jpg}}
'''Zāģzobainais ozols''' ({{val-la|Quercus serrata}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Ķīna|Ķīnā]], [[Taivāna (sala)|Taivānā]], [[Japāna|Japānā]] un [[Koreja|Korejā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://oaks.of.the.world.free.fr/quercus_serrata.htm|title=Quercus serrata|website=oaks.of.the.world.free.fr|access-date=2023-09-03}}</ref>

sentences: '''22. jūlijs''' ir gada 203. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (204. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 162 dienas.

sentences:
'''10 000 000 000''' ('''desmit miljardi''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9 999 999 999 un 10 000 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 1010. To raksta kā 10,000,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 10.000.000.000 (Vācijā).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''Max-Morlock-Stadion''|logo_image=|image=Frankenstadion 1.JPG|map_type=Vācija|latNS=N|latd=49|latm=25|lats=34|longEW=E|longd=11|longm=7|longs=33|UEFA_rating=|location={{vieta|Vācija|Nirnberga}}|broke_ground=|built=1928|closed=|renovated=|opened=1928|surface=zāle|construction_cost=|seating_capacity=50 000|tenants=[[1. FC Nürnberg]]|expanded=}}'''Max-Morlock-Stadion''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Nirnberga|Nirnbergā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 50 000 skatīāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas Bundeslīga|Vācijas Bundeslīgas]] klubs [[1. FC Nürnberg|''1. FC'' ''Nürnberg'']]. Stadions ir atvērts 1928. gadā. Šeit ir noticis [[2006. gada FIFA Pasaules kauss]].

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Apija
 | official_name            = ''Apia''
 | image_skyline            = Samoa - Apia Govt buildings.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               = <!-- lietot, ja ir Emblēma -->
 | image_shield             = <!-- lietot, ja ir Ģerbonis -->
 | pushpin_map              = Samoa
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              = Samoa Apia Map.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Rajons
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Samoa}} [[Samoa]]
 | subdivision_name1        = Tuamasaga
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1850. gados
 | established_title2       = Galvaspilsēta
 | established_date2        = 1959. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 123,81
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           = 51,8
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 41 611
 | population_urban         = 36 735
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 6 534
 | timezone                 = [[SST]]
 | utc_offset               = -11
 | timezone_DST             = [[Havaju-aleutu laika josla|HST]]
 | utc_offset_DST           = -10
 | latd = 13 | latm = 50 | lats = 00 | latNS = S
 | longd = 171 | longm = 45 | longs = 00 | longEW = W
 | postal_code_type         = <!-- Pasta indekss -->
 | postal_code              = <!-- LV-XXXX  -->
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|augu ģinti|acs daļu|radzene}}
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium tomentosum02.jpg
| att_nosaukums = ''Cerastium tomentosum''
}}

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences: '''Pilnā magnētiskās indukcijas plūsma''' jeb '''plūsmas saķēdējums''' ir [[fizikāls lielums]], kopējā [[magnētiskās indukcijas plūsma]], kas iet caur noslēgtu, no vairākiem vijumiem veidotu [[Elektriskais vadītājs|elektrovadošu]] kontūru (parasti tā ir [[induktivitātes spole]]). Apzīmē ar ''Ψm'', [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] mērvienība ir [[Vēbers (mērvienība)|vēbers]] (Wb).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marija — Skotijas karaliene
| attēls                   =  Mary Queen of Scots.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mary Queen of Scots''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Džosija Rurka]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorda]]
| scenārija autors         = [[Bo Vilimons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeks Loudens]]
* [[Džo Elvins]]
* [[Džemma Čana]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Makss Ričters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Studiocanal]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|11|15|Amerikas Filmu institūta festivāls „AFI Fest”|2018|12|7|ASV|2019|1|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 121 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018|title=Mary Queen of Scots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622022545/https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maryqueenofscots.htm|title=Mary Queen of Scots (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marija — Skotijas karaliene"''' ({{val|en|Mary Queen of Scots}}) ir 2018. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Džosija Rurka]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Margota Robija]], [[Džeks Loudens]], [[Džo Elvins]], [[Džemma Čana]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|15||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = African Warthog - Phacochoerus aethiopicus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| apakškārta=Nonruminantia
| apakškārta_lv=Neatgremotāju apakškārta
| dzimta =Suidae
| dzimta_lv =Cūku dzimta
| ģints = Phacochoerus
| ģints_lv = Kārpcūkas
| suga = Phacochoerus aethiopicus
| suga_lv = Tuksneša kārpcūka
| binomial= Phacochoerus aethiopicus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1766)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: '''Dendroloģija''' (no {{val|grc|Δένδρον}} (''déndron'') — 'koks' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'mācība') — [[botānika]]s nozare, kas pētī [[Koks|kokaugu]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]], fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Ģenētika|ģenētiku]], [[Areāls|izplatību]], saimniecisko nozīmi, [[Introdukcija (bioloģija)|introdukciju]] un aklimatizāciju. Dendroloģijai ir liela nozīme mežsaimniecībā, augļkopībā, daiļdārzniecībā, ainavu arhitektūrā.<ref>{{LPE|2|}}</ref> Zinātniekus, kas strādā šajā nozarē, sauc par '''dendrologiem'''.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Soldier with Bazooka M1.jpg
|paraksts           = Karavīrs ar M1 Bazuku
|nosaukums          = Bazuka
''Bazooka''
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[Bezatsitiena raķešu prettanku ierocis]]
|konstruktors       = Edvards Ūls<ref>https://web.archive.org/web/20100523162739/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,1990849,00.html</ref>
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = no [[1942. gads|1942. gada]] līdz [[1945. gads|1945. gadam]] (2,36 collu bazuka)
|bruņojumā          = no [[1942. gads|1942. gada]]
|patronu_tips       =
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      = 82 m/s
|attālums           = 365 m
135 m(efektīvais)
|masa               = 6,8 kg
|garums             = 1370 mm
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =
|tēmēklis           =
|versijas           = M1, M1A1, M9, M9A1, M20, M25
|daudzums           = {{ubl|112 790 (M1)<ref>Rottman, Gordon L. (2012). The Bazooka. Osprey Publishing. ISBN 978-1-8490-8801-5.</ref> |59 932 (M1A1) |6087 (M9) |277 819 (M9A1) |nav zināms (M20) |1500 (M25)}}
}}
'''Bazuka''' ({{val|en|Bazooka}}) ir pārnēsājams bezatsitiena [[prettanku ierocis|prettanku]] [[granātmetējs|raķešu palaišanas ierocis]], ko plaši izmantoja [[ASV armija]], īpaši [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Novatoriskā bazuka, ko dēvē arī par "tvaika cauruli", bija viena no pirmās paaudzes  [[rokas prettanku granātmetējs|raķešu dzinēju prettanku ieročiem]], ko izmantoja [[kājnieki|kājnieku]] kaujās.

sentences: '''Skice''', arī '''uzmetums''', '''mets''' (no grieķu valodas σχέδιος - ''skedios'', "veikts bez sagatavošanās",<ref>[http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 sketch] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110130051705/http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 |date={{dat|2011|01|30||bez}} }}, on Oxford Dictionaries</ref><ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dsxe%2Fdios σχέδιος], Henry George Liddell, Robert Scott, ''A Greek-English Lexicon'', on Perseus</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?search=sketch&searchmode=none|title=Online Etymology Dictionary - Sketch|author=Douglas Harper}}</ref> angļu: ''sketch'', itāļu: ''schizzo''), šī vārda nozīmes visplašākajā izpratnē, ir strauji izpildīts brīvrokas [[zīmējums]], kas parasti nav paredzēts kā pabeigts darbs. Skice var kalpot vairākiem [[mērķis|mērķiem]]: tā var attēlot kaut ko, ko [[mākslinieks]] redz, tā var piefiksēt kādu [[ideja|ideju]], kā arī veicināt idejas tālāku [[attīstība|attīstību]] vēlāk, arī tikt izmantota kā ātrs veids [[attēls|attēla]], idejas vai [[glezna]]s pamata grafiskai attēlošanai. Skicēšana parasti sastāda noteiktu mākslas [[studijas|studiju]] daļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēcteči
| attēls                   = Descendants film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Descendants''
| žanrs                    = komēdijdrāma
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* Aleksandrs Peins
* [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rešs]]
* (pēc [[Kaui Hārta Hemingsa|Kaui Hārtas Hemingsas]] romāna "Pēcteči" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Metjū Lilārs]]
* [[Bo Bridžess]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  = [[Kevins Tents]]
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|10|Toronto|2011|11|18|ASV}}
| ilgums                   = 115 minūtes<!-- Theatrical runtime: 114:54 --><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''The Descendants'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283931/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-09-27|accessdate=2011-12-10}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|177,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=descendents.htm |title=The Descendants (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDB]] |accessdate={{dat|2022|10|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 1033575
}}
'''"Pēcteči"''' ({{val|en|The Descendants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma,<ref name=tiff>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |title=Special Presentation: 'The Descendants': Alexander Payne |publisher=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]] |accessdate=September 15, 2011 |first=Cameron |last=Bailey |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110915224815/http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |archivedate={{dat|2011|09|15||bez}} |deadurl=no }}</ref> kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]].<ref name=NYTimes-production>{{Tīmekļa atsauce| url= http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| title= 'The Descendants' (2011): Production Credits| accessdate= July 28, 2011| publisher= [[Baseline (database)|Baseline]] / [[All Media Guide]] / ''[[The New York Times]]''| archiveurl= https://web.archive.org/web/20110915222710/http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| archivedate= {{dat|2011|09|15||bez}}| deadurl= no}}</ref> Filma saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā gada labākā drāma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kultura.delfi.lv/news/movies/movies/zelta-globusa-ceremonija-triumfe-the-descendants-un-the-artist.d?id=42055360|title='Zelta globusa' ceremonijā triumfē 'The Descendants' un 'The Artist'|date={{dat|2012|1|16||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|1|16||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laika ceļotāja sieva
| attēls                   =  The Time Traveler's Wife film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Time Traveler's Wife''
| žanrs                    = romantiska filma, zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Roberts Šventke]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dede Gārdnere]]
| scenārija autors         = [[Brūss Džoels Rubins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|14|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 6, 2019|archive-date={{dat|2019|07|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190706160906/https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetravelerswife.htm|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laika ceļotāja sieva"''' ({{val|en|The Time Traveler's Wife}}) ir 2009. gada romantiska zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Odrijas Nefenegeras tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Vess Kreivens]]. Galvenās lomas atveido [[Reičela Makadamsa]], [[Ēriks Bana]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|14||bez}}.

sentences: '''Hronoklazma''' ({{val|en|chronoclasm}}) [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]] ir viena no iespējamām sekām [[ceļošana laikā|ceļojumam laikā]]. Dažādu laikmetu cilvēku tikšanās rezultātā idejas un informācija tiek pārnesta no [[nākotne]]s uz [[pagātne|pagātni]]. Tas izraisa dažus pagātnes notikumus un darbības, taču visas to sekas jau atspoguļojas nākotnē. Tādējādi [[realitāte]] nemainās, visi jebkad radītie hronoklazmu gredzeni jau ir iekļauti vēstures gaitā. Gluži pretēji, kādas hronoklazmas atcelšana novedīs pie izmaiņām nākotnē.<ref name="s65">{{Grāmatas atsauce|title=Как устроить хроноклазм|last=Альтшуллер|first=Г. С|publisher=В мире книг|year=1965|location=M.}}</ref><ref name="s64">{{Grāmatas atsauce|title=Хроноклазм|last=Уиндем|first=Джон|publisher=Молодая гвардия|year=1964|location=M.}}</ref> Hronoklazmas jēdziens ir tieši pretējs [[tauriņa efekts|tauriņa efekta]] jēdzienam, kur jebkura ietekme uz pagātni rada tūlītēju lavīnas efektu nākotnē.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nīls Degrass Taisons
 |    vārds_orig = ''Neil deGrasse Tyson''
 |        attēls = Neil deGrasse Tyson in June 2017 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Nīls Degrass Taisons 2017. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = amerikānis
 |  nodarbošanās = [[astrofizika|astrofiziķis]], zinātnes komunikators
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Janga (kopš 1988. gada)
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (bakalaurs)
 [[Teksasas Universitāte Ostinā]] (maģistrs)
 [[Kolumbijas Universitāte]] (doktors)
 |      paraksts = Neil deGrasse Tyson signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|optisku parādību|filmu|Mirāža (filma)}}
'''Mirāža''' ir optiska parādība, kad [[Saule]]s stari atstarojas uz siltu un aukstu (t.i., dažādi blīvu) [[gaiss|gaisa]] masu robežas.

sentences:
'''Citoplazmatiskā vīrišķā sterilitāte''' ir parādība, kad [[augs|augam]] ir sterili [[putekšņi]], bet sievišķie vairošanās orgāni ir normāli. Augs spēj [[apputeksnēšana|apputeksnēties]] ar cita auga putekšņiem. Šī parādība var izpausties vairākās formās:
* [[putekšnīca]]s nemaz neattīstās;
* putekšnīcas attīstās, bet tajās nav putekšņu vai tie ir sterili;
* izveidojas normāli putekšņi, bet putekšnīcas neuzplīst.<ref>Misiņa M., Loža V. 1991. Ģenētika ar selekcijas pamatiem. Rīga, Zvaigzne. 191.—193. lpp</ref>

sentences:
[[Image:Pierre-Auguste Renoir - Suzanne Valadon - Dance at Bougival.jpg|thumb|200px|right|[[Pjērs Ogists Renuārs]], ''Dejas Buživālā'', 1883]]
'''Slēgtais satvēriens''' ir dejotāju savstarpējais novietojums, kas tiek izmantots galvenokārt klasiskajās Eiropas un Amerikas [[Balles_dejas|balles dejās]].

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences:
glezna "Desmittūkstoš mocekļu sodīšana"]]
'''Moceklis''' ir persona, kas pacieš [[vajāšana|vajāšanu]] un [[spīdzināšana|spīdzināšanu]], kā arī atrodas smagos dzīves apstākļos savas [[ticība]]s vai [[ideja]]s vārdā. [[Kristietība|Kristietībā]] moceklis ir kanonizēts [[svētais]], kas bijis pakļauts mokpilnai dzīvei savas ticības dēļ.<ref name="tezaurs"/> Nereti mocekļi savas ticības dēļ ir [[nogalināšana|nogalināti]]. Arī citās reliģijās ir mocekļi, piemēram, [[islāms|islāmā]] mocekļi tiek saukti par [[šahīds|šahīdiem]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Ekspress-AMU1'' / ''Eutelsat 36C''
| Nosaukums_orig         = ''Экспресс-АМУ1''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Ekspress''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar E3000]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|12|24|SK}} 21:31 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 200/39
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 5700 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5892 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              = 15 kW
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 36° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Ekspress-AM8]]''
| KA_nāk                 = ''[[Ekspress-80]]''
}}
'''''Ekspress-AMU1''''' (''Экспресс-АМУ1'') ir [[Krievija]]s uzņēmuma ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'' sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2015. gada decembrī. Pavadonis nodrošina sakarus Krievijas Eiropas daļā un Āfrikā. Francijas uzņēmums ''[[Eutelsat]]'' nomā daļu no kosmiskā aparāta kanāliem ar nosaukumu '''''Eutelsat 36C'''''.

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecumnieku pagasts
| karte             = Vecumnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecumnieku pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vecumnieku pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecumnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Vecumnieki
| platība           = 280,9
| iedzīvotāji       = 4454<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 4454 / 280.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.vecumnieki.lv
}}

sentences: '''Izovirsma''' ({{val|en|Isosurface}}) ir 3D virsmas attēlojums punktiem ar vienādām vērtībām 3D datu izplatīšanu, kā arī 3D analogs [[izolīnija]]<nowiki/>i. Izovirsma var tikt izmantota, lai pārstāvētu, piemēram, visus [[:en:Voxel|VoXels]] attēlā ar konkrētā [[:en:Colocalization|CoLocalization]] līmeni. Šie punkti savienojoties veido 3D virsmu. Var gadīties, ka virsma ir sadalīta dažādās, slēgtās, nesaistītās daļās: tie kļūst par objektiem, kurus nevar analizēt atsevišķi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Master and Commander: Uz pasaules malu
| operators =
| attēls = Master and Commander-The Far Side of the World poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska kara drāma
| režisors = [[Pīters Vīrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Pols Betanijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Master and Commander: The Far Side of the World''
| studija = * ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|11|14}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|211,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2439218689/|title=Master and Commander: The Far Side of the World |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Master and Commander: Uz pasaules malu"''' ({{Val|en|Master and Commander: The Far Side of the World}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska kara drāmas filma, kuras režisors ir [[Pīters Vīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]] un [[Pols Betanijs]]. Filmas scenārijs un tēli ir balstīti uz trīs rakstnieka [[Patriks O'Braiens|Patrika O'Braiena]] romāniem. Filmas darbība norisinās [[Napoleona kari|Napoleona karu]] laikā un stāsta par britu karakuģa kapteini Obriju (Krovs) un kuģa ķirurgu Stīvenu (Betanijs). Šī ir otrā filma pēc "[[Brīnišķais prāts]]" (2001), kurā galvenās lomas atveido Krovs un Betanijs.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Postgrandžs
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]], [[alternatīvais metāls]]
| kultūras_izcelsme      = [[1990. gadi|1990. gadu]] vidus, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Lielbritānija]], [[Kanāda]] un [[Austrālija]]
| instrumenti            = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[akustiskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           = bija populārs no 1990. gadu vidus līdz 2000. gadu vidum
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = [[postbritpops]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Aleksandrs Šmēlings
| image         = Aleksandrs Šmēlings.jpg
| imagesize     = 160px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1877|7|4|}}
| location      = [[Pēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| deathdate     = {{dat|1961|8|28|}}
| deathplace    = [[Badkreicnaha]], [[Reinzeme-Pfalca]] {{GER}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[jūgendstils]]
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums
| logo =
| seal_image =
| image = Baltijas skolotāju seminārs (1866-1915).jpg
| image size =
| alt =
| caption = Baltijas skolotāju semināra ēka
| motto =
| location = Liepājas iela 31, [[Kuldīga]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 7
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 57
| longs = 53
| longEW = E
| schooltype = profesionālās izglītības mācību iestāde
| fundingtype =
| opened =
| founder =
| status = aktīva
| closed =
| c_approx =
| director =
| headmistress = Iveta Bērziņa (Direktores pienākumu izpildītāja)[1]
| headmaster =
| head_teacher =
| key_people =
| grades =
| years =
| enrollment_as_of =
| pupils = 507 (2021)
| language = latviešu
| schedtyp = dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|http://www.kuldigastehnikums.lv}}
}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/22.12.2023-kuldigas-tehnikumu-pagaidam-vadis-saldus-tehnikuma-direktore.a536456/|title=Kuldīgas tehnikumu pagaidām vadīs Saldus tehnikuma direktore|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-01|language=lv}}</ref>
'''Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums''' ir profesionālās ievirzes izglītības iestāde [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Dibināta 1989. gadā kā Kuldīgas 78. arodvidusskola, kas atradās bijušajā [[Baltijas skolotāju seminārs|Baltijas skolotāju semināra]] ēku kompleksā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hademīts
|attēls=
|klase=Sulfātu minerāls
|ŠtruncaID=6/D.06-20
|ķīm_formula=Al(SO4)F·5(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Garozas, kristāli uz materiāla virsmas
|skaldnība=
|lūzums=Nav
|cietība=1-2
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.440 nβ = 1.460 nγ = 1.487
|pleohroisms=
|blīvums=1,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ziemeļtanimass
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =47 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 80
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Krutojrogs]]
|augstums               = 6025
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļtanimass''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Танимаси Шимолӣ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Izvietojusies Pamira vidusdaļā [[kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]], stiepjas 80 km garumā rietumu—austrumu virzienā no [[Fedčenko šļūdonis|Fedčenko šļūdoņa]] līdz [[Zulumarts|Zulumarta]] grēdas dienvidu galam. Uz ziemeļiem no Ziemeļtanimasa atzarojas Kizkurganas un Balandkiikas grēdas, dienvidos Naļivkina šļūdonis to šķir no {{nobr|25 km}} garās paralēlās Arala grēdas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Acrocephalus_palustris_(Marek_Szczepanek).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 180px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus palustris
 |       suga_lv = Purva ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus palustris
([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1798)
 |   kategorijas = nē
}}
[[File:Bosrietzanger-4961637.ogv|thumb |Acrocephalus palustris]]

sentences:
s delta]]
'''Mitrājs''' jeb '''mitrzeme''' ir pārmitra vai ar seklu ūdens slāni klāta teritorija, [[bioma]]. Par mitrājiem uzskata upju [[paliene]]s, zāļu un kūdras [[purvs|purvus]] vai ūdeņu platības — dabiskas vai mākslīgas, pastāvīgas vai pārplūstošas, kurās ir stāvošs vai tekošs ūdens, saldūdens, iesāļš vai sāļš ūdens, t.sk. jūras akvatorijas, kuru dziļums [[paisums|bēguma]] laikā nepārsniedz 6 metrus.<ref>Definīcija [http://www.lvm.lv/lat/lvm/normativie_akti/starptautiskie_akti/?doc=100 1971. gada 2. februāra Konvencijā par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071218053507/http://www.lvm.lv/lat/lvm/normativie_akti/starptautiskie_akti/?doc=100 |date={{dat|2007|12|18||bez}} }}</ref> Mitrājiem ir liela nozīme noteces regulēšanā, ūdeņu attīrīšanā un dabas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mountain Tapir2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints = Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus pinchaque
| suga_lv =Kalnu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo kalnu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus pinchaque ([[Roulin]], 1829)
}}
'''Kalnu tapirs''' (''Tapirus pinchaque '') ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]]. Kalnu tapirs ir otrs mazākais tapirs un ir vienīgais, kas dzīvo ārpus [[tropi|tropu]] [[lietus meži|lietus mežu]] [[bioma]]s.
 Kolumbijā]]
Kalnu tapiri dzīvo tropu un subtropu mitrajos mežos - [[miglas meži|miglas mežos]] un [[paramo]] biomā, kas atrodas [[Andi|Andu]] kalnos starp pēdējo tropu [[mežs|meža]] līniju un [[sniegs|sniega]] līniju (3800 metri virs jūras līmeņa - 5000 metri virs jūras līmeņa). Kalnu tapiru var sastapt Andu kalnos [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]] un [[Peru]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/21473 |title=Tapirus pinchaque (Mountain Tapir, Andean Tapir, Woolly Tapir) |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090424224616/http://www.iucnredlist.org/details/21473 }}</ref>.

sentences:
[[Kategorija:Vadībzinība]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas|Pārvaldība]]
[[Kategorija:Informācijas pārvaldība|Tehnoloģiju]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Melilotus officinalis kz1.JPG
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Melilotus
| ģints_lv = Amoliņš
| suga_lv = Ārstniecības amoliņš
| suga = Melilotus officinalis
| binomial = Melilotus officinalis
| autors = (L.) Pall.
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Ārstniecības amoliņš''' (''Melilotus officinalis'') ir augu suga [[Amoliņi|amoliņu]] ģintī. Tā ir plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], kā arī ieviesusies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug nezālienēs, ceļmalās, karjeros, arī kā [[Nezāles|nezāle]] [[Tīrums|tīrumos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/melilotus-officinalis-l-pall/|title=ārstniecības amoliņš - Melilotus officinalis (L.) Pall. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-22}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{vikisaites+}}
'''Invariants''' ir lielums, kas paliek nemainīgs, piemēram, kādā norisē vai apstākļos(franču valodā vārds invariant nozīmē nemainīgs). Ar vārdiem invarianta īpašība apzīmē īpašību, kas kādā procesā saglabājas, nemainās. Kā piemēri tam varētu būt, mašīnas braukšanas ātrums visā ceļa posmā nav nemainīgs lielums, jo, uzsākot braucienu, tās ātrums ir nulle, bet kaut kādā ceļa posmā tas ir nemainīgs, t.i., invariants.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|title=Invariantu metode — teorija. Matemātika, Gatavošanās matemātikas olimpiādēm.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-01-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912100941/http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/gatavosanas-matematikas-olimpiadem/invariantu-metode-12295/re-cd13f4ee-af40-4d05-a6a3-1a0b6668e381|archivedate=2018-09-12}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nms.lu.lv/wp-content/uploads/2015/01/invarianti_5_8_teorija.pdf|website=nms.lu.lv|access-date=2019-01-03}}{{Novecojusi saite}}</ref> Šūpojoties šūpolēs, attālums no šūpolēm līdz stienim, uz kura šūpoles ir pakārtas, ir invariants lielums, bet attālums no šūpolēm līdz šūpoļu balstiem nav invariants lielums. Invariantiem ir ļoti liela nozīme visās zinātnes nozarēs. Zinātne var pastāvēt tikai tāpēc, ka dažas objektu īpašības ir invariantas, nemainīgas. Ja katrs objekts pilnīgi atšķirtos no visiem citiem objektiem un katrā eksperimentā iegūtu citādus rezultātus, tad nevarētu runāt par vispārīgiem likumiem un īpašībām. Invariantu metodi kā pierādīšanu izmanto uzdevumos, kad veicot uzdevumu nav iespējams pierādīt rezultātu, ņemot noteiktas operācijas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums = 200px
|               vārds = Arhimēds
|          vārds_orig = Ἀρχιμήδης
|              attēls = Domenico-Fetti Archimedes 1620.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Arhimēds [[Domeniko Feti]] gleznā (1620)
|          dz_dat_alt = 287. gadā p.m.ē.
|            dz_vieta = [[Sirakūzas]]
|           m_dat_alt = 212. gadā p.m.ē.
|             m_vieta = Sirakūzas
|             tautība = grieķis
|              vecāki = Feidijs
|               skola = mācījies pie [[Eiklīds|Aleksandrijas Eiklīda]]
|           intereses = [[matemātika]], [[fizika]], [[inženierija]], [[astronomija]]
|         kategorijas = nē
}}'''Arhimēds''' ({{val-el|Άρχιμήδης}}, dzimis 287. gadā p.m.ē., miris 212. gadā p.m.ē.) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis, fiziķis, inženieris, izgudrotājs un astronoms. Arhimēds tiek pieskaitīts pie tā laika vadošajiem [[zinātnieks|zinātniekiem]]. Viņš ir veicis svarīgus atklājumus [[matemātika|matemātikā]] un [[ģeometrija|ģeometrijā]], kā arī izgudrojis dažādus [[mehānisms|mehānismus]], piemēram, [[Arhimēda skrūve|Arhimēda skrūvi]]. Arhimēds lika pamatus arī tādām [[fizika]]s nozarēm kā [[hidrodinamika]], [[statika]], kā arī izskaidroja [[svira]]s principu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Zviedrija]]
[[Kategorija:Zviedrija]]

sentences:
{{Infobox military installation
|name             = Mitelverka
|partof           =
|location         = [[Nordhauzene]], [[Tīringene]]
|coordinates={{coord|51.5348|10.751|type:landmark_region:DE|display=it}}
|image            = File:Bundesarchiv Bild 146-1991-061-17, Niedersachswerfen, Produktion von V1 - V2.jpg
|image_size       =
|caption          = Skats tuneļu iekšienē
|type             = [[Pazeme]]s [[bunkurs]]
| pushpin_map =
|code=
|built            = pabeigts 1943. gadā
|builder          = Mittelwerk GmbH
|materials        =
|height=
|used             = 1943–1945
|demolished=
|condition=
|ownership=
|open_to_public   = Muzejs Tuneļa A dienvidu daļā<ref>{{cite web |last=Grigoreff |first=Paul |title=The Mittelwerk/Mittelbau/Camp Dora Mittelbau GmbH – Mittelbau KZ
 |url=http://www.v2rocket.com/start/chapters/mittel.html |work=V2rocket.com }}</ref>
|controlledby=
|garrison=
|current_commander=
|commanders=
|occupants=
|battles=
|events=
}}

sentences:
, 1943. gada vasara]]
'''Adelberts Šulcs''' ([[Vācu valoda|vācu]]: Adelbert Schulz; dzimis 1903. gada 20. decembrī [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijā]], miris 1944. gada 28. janvārī [[Hmeļnickas apgabals|Hmeļnickas apgabalā]]) bija [[Vācieši|vācu]] ģenerālmajors, [[7. tanku divīzija (Vērmahts)|7. tanku divīzijas]] komandieris, [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] dalībnieks, kā arī viens no jaunākajiem [[Vērmahts|Vērmahta]] ģenerāļiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Pain Hustlers''
| operators =
| attēls = Pain hustlers film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Deivids Jeitss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Emilija Blanta]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika = * [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
* [[Maikls Dīns Pārsons]]
| oriģinālnos = ''Pain Hustlers''
| studija = * ''Grey Matter Productions''
* ''Wychwood Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|11|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Pain Hustlers''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Jeitss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilija Blanta]], [[Kriss Evanss]], [[Ketrina O'Hāra]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz Evana Hjūza tāda paša nosaukuma 2022. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://directories.wga.org/project/1232173/pain-hustlers|title=Pain Hustlers|website=directories.wga.org|access-date=2023-11-14}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''La Loi du marché''
| operators =
| attēls = The Measure of a Man (2015 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stefans Brizē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Vensāns Lindons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Loi du marché''
| studija = * ''Nord-Ouest Films''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2015|5|19|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2607895045/|title=The Measure of a Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''La Loi du marché''''' ir 2015. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stefans Brizē]]. Filmā galveno lomu atveido [[Vensāns Lindons]].

sentences: '''"Estonia" piemiņas memoriāls''' ir viena no piemiņas vietām [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] nogrimušajam prāmim [[Estonia (prāmis)|"Estonia"]]. Piemiņas vieta atrodas [[Stokholma|Stokholmā]] [[Jūrgordena|Jūrgordenā]] blakus [[kapsēta]]i ({{val|sv|Galärkyrkogården}}), netālu no [[Vāsa muzejs|Vāsas muzeja]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=4&ex=y |title=Minnesmärken |access-date={{dat|2011|06|17||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304191659/http://www.estoniasamlingen.se/content.aspx?idx=4&ex=y }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Meat eater ant feeding on honey02.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Hymenoptera
| kārta_lv =Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|      apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta =Vespoidea
| virsdzimta_lv=Lapseņu virsdzimta
| dzimta =Formicidae
| dzimta_lv =Skudru dzimta
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Aenictinae|}}
* {{TaksoSaite|Aenictogitoninae|}}
* {{TaksoSaite|Agroecomyrmecinae|}}
* {{TaksoSaite|Amblyoponinae|}}
* {{TaksoSaite|Aneuretinae|}}
* †{{TaksoSaite|Armaniinae|}}
* †{{TaksoSaite|Brownimeciinae|}}
* {{TaksoSaite|Cerapachyinae|}}
* {{TaksoSaite|Dolichoderinae|}}
* {{TaksoSaite|Dorylinae|}}
* {{TaksoSaite|Ecitoninae|}}
* {{TaksoSaite|Ectatomminae|}}
* {{TaksoSaite|Formicinae|}}
* †{{TaksoSaite|Formiciinae|}}
* {{TaksoSaite|Heteroponerinae|}}
* {{TaksoSaite|Leptanillinae|}}
* {{TaksoSaite|Leptanilloidinae|}}
* {{TaksoSaite|Martialinae|}}
* {{TaksoSaite|Myrmeciinae|}}
* {{TaksoSaite|Myrmicinae|}}
* †{{TaksoSaite|Paleosminthurinae|}}
* {{TaksoSaite|Paraponerinae|}}
* {{TaksoSaite|Ponerinae|}}
* {{TaksoSaite|Proceratiinae|}}
* {{TaksoSaite|Pseudomyrmecinae|}}
* †{{TaksoSaite|Sphecomyrminae|}}
| kategorijas =nē
}}
'''Skudras, skudru dzimta''' (''Formicidae'') ir viena no visvieglāk atpazīstamākajām un izplatītākajām [[Kukaiņi|kukaiņu]] dzimtām. Skudras dzīvo lielās, labi organizētās kolonijās. Vienā skudru kolonijā var būt līdz vairākiem desmitiem tūkstošu darbaskudru. Tās ir nelielas - parasti no 2 līdz 10 [[Milimetrs|milimetrus]] garas, ar sešām kājām.

sentences: '''Programmed Data Processor''' (''PDP'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumā [[Digital Equipment Corporation]] (DEC) izstrādāta [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Skotijas parlaments
| native_name       = Pàrlamaid na h-Alba
| legislature       = 6. Parlaments
| coa_pic           = Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Scotland Parliament Holyrood.jpg
| house_type        = Vienpalātas
| leader1_type      = Prezidējošā virsnieku
| leader1           = Alisone Džonstona
| party1            = [[Skotu Zaļā partija]]
| election1         = {{dat|2021|5|6|ģ|bez}}
| members           = 129
| political_groups1 =
* {{colorbox|#FFFF00}} [[Skotu nacionālā partija]] (64)
* {{colorbox|#0087DC}} [[Skotu konservatīvā partija]] (31)
* {{colorbox|#DC241F}} [[Skotu leiboristu partija]] (22)
* {{color box|#009900}} [[Skotu zaļā partija]] (8)
* {{colorbox|#fdbb30}} [[Skotu liberālie demokrāti]] (4)
* {{color box|#DDDDDD}} [[Nepiederoši deputāti]] (0)
| structure1        = Scottish-parliament.svg
| structure1_res    = 250px
| voting_system1    =
| last_election1    = 2021. gada 6. maijs
| meeting_place     = {{vieta|Skotija|Edinburga|Skotijas parlamenta ēka}}
| website           = {{URL|http://www.scottish.parliament.uk}}
}}
'''Skotijas parlaments''' ({{val|gd|Pàrlamaid na h-Alba}}, {{val|sco|Scottish Pairlament}}<ref name="NameInScots1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm |title=Scottish Parliament Web Site |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |archive-date=2011-10-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111008130404/http://scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm }}</ref><ref name="NameInScots2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/makingYourVoiceHeard/index.htm |title="Makkin Yer Voice Heard in the Scottish Pairlament" |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10}}</ref><ref name="NameInScots3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf |title=SPCB Leid Policy |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |format=PDF |archive-date=2011-07-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110720232141/http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf }}</ref><ref>No [[skotu valoda]]s ''Scottish'' faktiski ir '''[https://dsl.ac.uk/entry/snd/scots Scots]'''.</ref>) ir vienpalātas [[Skotija]]s nacionālā [[likumdevēja iestāde]], kura atrodas [[Holirūda]]s (''Holyrood'') apgabalā [[Edinburga|Edinburgā]]. Tamdēļ to arī dažreiz tā dēvē - par '''Holirūdu'''<ref name="HolyroodName">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/education/resources/teachingResources/wordBank.htm |title=Scottish Parliament Word Bank |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2006-11-14}}</ref> (tāpat kā [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamentu]] par Vestminsteru). Parlamentā [[demokrātija|demokrātiski]] uz četriem [[gads|gadiem]] tiek ievēleti 129 locekļi, kurus dažreiz saīsināti dēvē par MSPs (''Members of the Scottish Parliament'').

sentences: '''Uzlabots šifrēšanas standarts''' jeb '''AES''' ({{val-en|Advanced Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Advanced Encryption Standard|lang=EN}}</ref>, pazīstams arī pēc tā sākotnējā [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] nosaukuma '''''Rijndael''''', ir [[cipardati|cipardatu]] [[šifrēšana]]s standarts, ko ieviesa ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST) 2001. gadā.<ref name="fips-197">{{Tīmekļa atsauce|url=http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|title=Announcing the ADVANCED ENCRYPTION STANDARD (AES)|publisher=ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST)|work=Federālais informācijas apstrādes standartu publikācija 197|date=2001. gada 26. novembrī|accessdate=2012. gada 2. oktobrī|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170312045558/http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|archivedate=2017. gada 12. martā|df=|language=en}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Ābele
| vārds_orig =
| attēls = Kārlis Ābele.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1896
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Bauņu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Adelaida]], {{AUS}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, biologs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi =  [[Lāčplēša Kara ordenis]] III šķira (1921)
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Kārlis Ābele''' (1896—1961) bija [[latviešu strēlnieki|latviešu strēlnieku]] virsnieks, [[Lāčplēša Kara ordenis|Lāčplēša Kara ordeņa]] kavalieris, vēlāk biologs un rakstnieks. [[Latvijas Universitāte]]s un [[Baltijas Universitāte]]s profesors. Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem. Pirmais latviešu augu anatoms, citologs un augu embriologs.<ref>[http://skolai.daba.lv/liis/biologi_lv/abele.shtml skolai.daba.lv]</ref> Nodarbojies arī ar rakstniecību un dramaturģiju. Vairāku [[Stāsts|stāstu]], [[Dramaturģija|lugu]] un [[dzeja]]s krājumu autors.

sentences:
'''Sakai''' var būt:
* [[Gotoku Sakai]];
* [[Hideo Sakai]];
* [[Hiroki Sakai]];
* [[Juki Sakai]];
* [[Naoki Sakai]];
* [[Tacuja Sakai]];
* [[Tomojuki Sakai]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''HP-UX''' ('''Hewlett Packard UniX''') ir [[Hewlett-Packard]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] (sākotnēji - uz [[UNIX System III]]). Tā darbojas uz HP [[PA-RISC]] un [[Intel Itanium]] arhitektūras procesoriem, kā arī bija pieejama jaunāko modeļu [[Apollo/Domain]] sistēmām. Vecākas versijas darbojās arī uz [[HP 9000]] sērijas datoriem ar [[Motorola 68000]] un [[FOCUS]] arhitektūru procesoriem.

sentences:
{{Commonscat|Chemical elements|Ķīmiskie elementi}}
Šajā kategorijā ievietoti raksti par [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]].
{{catmore|ķīmisko elementu periodiskā tabula}}

sentences: '''Laboratorija''' ({{val|la|laboratorium}}, no ''laborare'' — ‘strādāt’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 376. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir īpaši aprīkota telpa, kas paredzēta [[ķīmiskā analīze|ķīmisko analīžu]] veikšanai, dažādiem zinātniskiem pētījumiem vai [[eksperiments|eksperimentiem]]. Par laboratoriju sauc arī iestādi vai iestādes nodaļu, kurā veic eksperimentālo zinātniskās izpētes darbu. Laboratorijas mēdz būt [[rūpnīca|rūpnīcās]], [[augstskola|augstskolās]], [[aptieka|aptiekās]] u.c.

sentences: laikā. Katrā laika intervālā parādīts, cik daudz ģinšu procentuāli neizdzīvoja līdz nākamajam laika intervālam. Izmiršana parādīta tikai tām ģintīm, kas ir saglabājušās [[Fosilijas|fosilā veidā]]]]

sentences:
s apstākļos]]
'''Ideoloģija''' ({{val|fr|idéologie}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''idea'' 'jēdziens' + ''logos'' 'mācība') ir jebkura [[politika|politisko]], [[tiesības|tiesisko]], [[filozofija|filozofisko]], [[tikums|tikumisko]], [[reliģija|reliģisko]] un [[estētiska|estētisko]] uzskatu un nostādņu sistēma, kas ir pamatā politiskas vai sabiedriskas darbības programmām un vairāk vai mazāk atspoguļo kādas grupas vai šķiras ideālus un intereses.

sentences: '''Gregoriskie dziedājumi''' pamatā izpaužas kā '''gregoriskais korālis'''. Korāļi parasti ir vienbalsīgas [[liturģija|liturģiskas]] dziesmas, kas izpaužas galvenokārt Rietumu [[kristietība|kristietībā]]. Tā plašais dziedājumu [[repertuārs]] ir vecākais zināmais [[mūzika]]s repertuārs, kura attīstību saista ar 9. un 10. gadsimtu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Picnosteus pauli branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''P. pauli'' branhiālā plātne (no augšas).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv =
| suga = Pycnosteus pauli
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus pauli <small>Mark, 1956</small>
}}
'''''Pycnosteus pauli''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1956. gadā. ''P. pauli'' [[holotips]] ir vēdera plātnes fragments (kreisā puse), kas tika atrasta pie Tammes [[Vertsjervs|Vertsjerva]] ezera krastā ([[vidusdevons]], [[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Pycnosteus pauli'' nozīmē ''Paula'' [[Piknosteji|piknostejs]] (no V.Paula uzvārda, kurš bija savācis šīs sugas fosiliju kolekciju). Suga ir bieži sastopama [[Igaunija|Igaunijā]], [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[arukilas svīta]]s augšdaļā pie [[Tartu]], [[Vīlande]]s, [[Pelva]]s u.c., kā arī pie [[Ļemovža]]s upes [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]. ''P. pauli'' ir arukilas svītas augšdaļas [[vadfosilija]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Ibn Rušds
|          vārds_orig = {{ara|ابن رشد}}
|              attēls = AverroesColor.jpg
|          att_izmērs = 235px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1126
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Almoravīdu valsts]] {{nobr|(tagad {{ESP}})}}
|              m_gads = 1198
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Marrākeša]], [[Almohadu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{MAR}})}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[sunnītu islāms]], [[averroisms]]
|           intereses = [[filozofija]], [[teoloģija]], [[medicīna]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons|Platona]], [[Aristotelis|Aristoteļa]], [[Korāns|Korāna]], [[Muhameds|Muhameda]], [[Avicenna]]s, [[Ibn Badža]]s
|          ietekmējis = [[Renē Dekarts|Renē Dekartu]], [[Akvīnas Toms|Akvīnas Tomu]], [[Dante Aligjēri|Danti Aligjēri]], [[Maimonids|Maimonidu]], [[Džordāno Bruno]]
|               darbi =
|              valoda = [[arābu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 20. gadsimta sievietes
| attēls                   =  20th Century Women.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''20th Century Women''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Maiks Milss]]
| producents               =
* [[Anna Kerija]]
* [[Megana Elisone]]
* [[Jurijs Henlijs]]
| scenārija autors         = Maiks Milss
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Lūkass Džeids Zumans]]
* [[Billijs Krudups]]
| mūzika                   = [[Rodžers Nīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Archer Gray]]''
* ''[[Modern People]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|10|8|Ņujorkas filmu festivāls|2016|12|28|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|title=20th Century Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191001171633/https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|archivedate={{dat|2019|10|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=20thcenturywomen.htm|title=20th Century Women|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"20. gadsimta sievietes"''' ({{val|en|20th Century Women}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Milss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Elle Faninga]], [[Greta Gērviga]], [[Lūkass Džeids Zumans]] un [[Billijs Krudups]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elza Grundmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Elsa Yakovlevna Grundman.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Jēkabs Grundmanis
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Viliči|
skaits=~10 tūkst.|
vieta=[[Čīle]] , [[Argentīna]] |
valoda=[[spāņi|spāņu]] un [[česungunu valoda|česungunu]]|
reliģija=[[tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=|
}}

sentences: '''Kategoriju vadība''' ir sortimenta pārvaldīšanas process, kurā katra preču kategorija tiek izskatīta kā neatkarīga biznesa vienība. Vēsturiski tiek uzskatīts, ka kategoriju vadība ir [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāju]] veidots jēdziens, kad mazumtirgotājs sadala produktus un preču zīmes pa preču kategorijām — preču grupām, kurās ir ietvertas līdzīgas preces, ar mērķi atvieglot sortimenta pārvaldīšanas procesu. Par preču kategoriju tiek uzskatīti, piemēram, cepumi vai limonādes, vai veļas pulveri, kas nav pārtikas preču kategorija.

sentences:
[[Kategorija:Somija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Somija]]

sentences:
{{navbox
|name = Aņhui
|title = [[Aņhui]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņcjina]]
* [[Benbu]]
* [[Bodžou]]
* [[Čidžou]]
* [[Čudžou]]
* [[Fujana]]
* '''[[Hefei]]'''
* [[Huaibei]]
* [[Huainaņa]]
* [[Huanšaņa]]
* [[Luaņa]]
* [[Maaņšaņa]]
* [[Sjuaņčena]]
* [[Sudžou (Aņhui)|Sudžou]]
* [[Tunlina]]
* [[Uhu]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Aņhui]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Matanitu Tu-Vaka-i-koya ko Viti
Republic of the Fiji Islands
फ़िजी द्वीप समूह गणराज्य
|    pilnais_valsts_nosaukums = Fidži Salu Republika
|            valsts_nosaukums = Fiji
|               karoga_attēls = Flag_of_Fiji.svg
|            karoga_nosaukums = Fidži karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Fiji.png
|           ģerboņa_nosaukums = Fidži ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Rerevaka na Kalou ka Doka na Tui'' (Bīsties Dieva un godini Karalieni)
|                valsts_himna = ''God Bless Fiji'' (Dievs svētī Fidži)
|               kartes_attēls = LocationFiji.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Suva]]
|latd=18 |latm=10 |latNS=S |longd=178 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[fidžiešu valoda|fidžiešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[fidži hindi|hindi]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]] (militāra pārvalde)
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Viljaime Katonivere]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Frenks Bainimarama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Lielās virsaišu padomes priekšsēdētājs|LVP priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Ovini Mbokini]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Lielais Fidži virsaitis]]
|               valsts_galva4 = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = [[1970]].g. 10. oktobris
|                 platība_km2 = 18 274
|               platība_rangs = 155
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 926 276
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 161
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 46
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 148
|                     IKP_PPP = 5.29 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 147
|          IKP_PPP_per_capita = 6200
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 90
|                         HDI = 0,743
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 93.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Fidži dolārs]]
|                valūtas_kods = FJD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .fj
|              tālsarunu_kods = 679
|                iso_kods_num = 242
|              iso_kods_alfa2 = FJ
|              iso_kods_alfa3 = FJI
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences: {{Citas nozīmes|pareizticīgo baznīcu Pārdaugavā|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Gotfrīds Ageluts
|     vārds_orig = ''Johann Gottfried Ageluth''
|         attēls = Ageluts.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Fotoportrets (Rīgas fotodarbnīca H. Walter)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1763
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vite (ciems)|Vite]], [[Vidzemes guberņa]]
([[Mālpils pagasts]], [[Siguldas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Gotfrīds Ageluts (no [[Kēnigsberga]]s, Rīgas Domskolas konrektors un pilsētas bibliotekārs), māte - Anna, dzimusi Dreilinga (no [[Rīga]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Johanna Šarlote, dzimusi Frobriga (precējušies [[Straupe|Straupē]] 1792. gada 4. janvārī)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Gotfrīds Ageluts''' ({{val-de|Johann Gottfried Ageluth}}; dzimis {{dat|1763|11|13}}, miris {{dat|1848|5|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, latviešu garīgo dziesmu autors un apkopotājs ar pseidonīmu "13". [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] (''Lettisch-Literärische Gesellschaft'') dibinātājs (1824). Saņēmis apbalvojumus par [[bakas|baku]] pretpotes propagandu. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Pie zobena"|''Zum Schwerdt'']] brālis (1790).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Maxima Grupe
| native_name = Maxima Grupė UAB
| logo = Maxima_Grupe_logo.png
| logo_size = 200
| logo_caption =
| image = MAXIMA in Lithuania.jpg
| image_size =
| image_caption = Maxima XXX veikals Lietuvā
| type = [[Mazumtirdzniecība]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[2001. gads|2001]]. gadā ([[1992]]. gadā)
| founder =
| defunct =
| location_city = {{flaga|Lietuva}} [[Viļņa]]
| location_country = [[Lietuva]]
| location =
| locations =
| area_served = {{flag|Igaunija}} (83 veikali)
{{flag|Latvija}} (173 veikali)
{{flag|Lietuva}} (252 veikali)
{{flag|Bulgārija}} (98 veikali)
{{flag|Polija}} (9 veikali)<ref name="bez Stokrotka" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://maximagrupe.eu/uploads/images/kas-mes-esame/MG%20CONS%20FULL%202021%20ENG%20_2022.04.04_signed.pdf|title=CONSOLIDATED ANNUAL REPORT 2021 MAXIMA GRUPE}}</ref>
| key_people = Mantas Kuncaitis (vadītājs)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.maximagrupe.eu/en/about-us/corporate-governance|title=Corporate Governance - MAXIMA Grupė|website=www.maximagrupe.eu|access-date=2020-12-23}}</ref>
| industry =
| products =
| services =
| revenue = €4,484 mljrd. (2021)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://maximagrupe.eu/uploads/images/kas-mes-esame/MG%20CONS%20FULL%202021%20ENG%20_2022.04.04_signed.pdf|title=CONSOLIDATED ANNUAL REPORT 2021|website=maximagrupe.eu}}</ref>
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity = €1,1 mljrd. (2015)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.vz.lt/rinkos/2015/10/14/vertingiausios-baltijos-saliu-imones-sarase-trys-is-lietuvos|title=Vertingiausios Baltijos šalių įmonės: sąraše – trys iš Lietuvos|first=Liucija|last=Zubrutė|website=vz.lt}}</ref>
| owner =
| num_employees = 38 482 (2021)
| parent = {{flaga|Lietuva}} ''[[Vilniaus prekyba]]''<ref name="MG-OS">{{tīmekļa atsauce |title=Organisational structure |url=http://www.maximagrupe.eu/en/about-us/organisational-structure |website=www.maximagrupe.eu |accessdate=11 June 2019}}</ref>
| divisions =
| subsid = UAB Maxima LT
 Maxima Latvija SIA
 Maxima Eesti OÜ
Barbora UAB
Maxima Bulgaria EOOD
Stokrotka Sp. z o.o.
Franmax UAB
MAXIMA International Sourcing, UAB
<ref name="MG-OS" />
| homepage = [http://www.maximagrupe.eu/ maximagrupe.eu]
[http://www.maxima.lv/ maxima.lv]
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Korno Grande
| Nosaukums2       = ''Corno Grande''
| Translation          =
| Language             =
| Photo            = Corno Grande with paths.jpg
| Paraksts         = Korno Grandes dienvidu nogāze
| Augstums         = 2912
| Relatīvais_augstums = 2476
| karte            = Itālija#Abruco#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 42 |latm= 28 |lats= 12 |latNS= N
| longd= 13 |longm= 34 |longs= 02|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}}
| Kalnu grēda      = [[Abruci]]
| Type             =
| Last eruption    =
| First ascent         = Frančesko de Marki, {{dat|1573|8|19}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Aloha''
| attēls = Aloha poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Skots Radins]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Džons Krasinskis]]
* [[Denijs Makbraids]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika = ''[[Jonsi & Alex]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[RatPac Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|5|27|Holivudas pirmizrāde|2016|5|29|ASV|}}
| ilgums = 100 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/aloha-2015|title=Aloha|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crowe2014.htm|title=Aloha (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Aloha''''' ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Emma Stouna]], [[Reičela Makadamsa]], [[Džons Krasinskis]], [[Denijs Makbraids]], [[Bills Marijs]] un [[Aleks Boldvins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|27||bez}} Holivudā.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Džeina Linča]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Džeina Linča]]
| name             = Sjū Silvestra
| occupation       = Karsējkomandas trenere
TV ziņu personība
| family           = Dorisa Silvestra (māte)
Džīna Silvestra (māsa)
| significantother =
| religion         = Ateiste
| nationality      =
}}
'''Sjūzena "Sjū" Silvestra''' ({{val|en|Susan "Sue" Sylvester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Džeina Linča]]. Pirmoreiz televīzijā S. Silvestra parādījās seriāla ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|pilot]]'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās Valgā ar igauņiem
| datums     = {{dat|2016|9|3}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = Valgas bibliotēka
| apraksts   = Kopīga tikšanās ar igauņiem. Diskusijas par tēmām, kas aktuālas abām kopienām. Sarunu valoda angļu. Izbraukšana no Rīgas ap 9.00. Vakarā atgriešanās Rīgā.
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Aia tänav 12, Valga [http://osm.org/go/0wyET8Xe?layers=T&m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Juhan121}}
# {{u|Kruusamägi}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Voll}}
# {{u|WikedKentaur}}
}}

sentences:
1947. gada februārī piespiedu kārtā izvestie ungāri [[Mlada Boleslava|Mlada Boleslavā]]]]
'''Beneša dekrēti''' ({{val|cz|Benešovy dekrety}}, {{val|sk|Benešove dekréty}}) ir [[Čehoslovākijas Trešā republika|Čehoslovākijas Republikas]] prezidenta [[Edvards Benešs|Edvarda Beneša]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā un pirmajos pēckara gados izdota likumu sērija '''"Republikas prezidenta dekrēti"''' ({{val|cz|Dekrety presidenta republiky}}, {{val|sk|Dekréty prezidenta republiky}}), kas legalizēja [[vācieši|vāciešu]] un [[ungāri|ungāru]] padzīšanu no valsts.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klermonferāna
 | official_name            = ''Clermount-Ferrand''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Clermont vu de Montjuzet.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name         = {{karogs|Francija}}
 | subdivision_name1        = [[Overņa]]
 | subdivision_name2        = [[Pijdedoma]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 42.67
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140700
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 3.297
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =45  | latm =46  | lats =59  | latNS =N
 | longd =3  | longm =04  | longs =57  | longEW =E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 63113<br />63000
 | elevation_m              = 321-602
 | website                  = [http://www.clermont-ferrand.fr clermont-ferrand.fr]
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Iļģuciems]]
[[Kategorija:Iļģuciems]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādams Johans fon Krūzenšterns
|     vārds_orig = ''Adam Johann von Krusenstern
Иван Фёдорович Крузенштерн''
|         attēls = PGRS 1 044 Krusenstern - crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Hagudi, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Raplas apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1846
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 12
|        m_vieta = Kiltsi, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Frīdrihs fon Krūzenšterns (1724—1791)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = PGRS 1 044 Krusenstern - sign.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Oklūzijas fronte''' ({{val-la|occlusus}} — slēgts) ir [[atmosfēras fronte]]s veids, kas rodas [[ciklons|ciklona]] attīstības gaitā. Oklūzijas fronte visbiežāk izveidojas, kad ciklona [[aukstā fronte]] panāk [[siltā fronte|silto fronti]] un saplūst ar to, jo aukstā fronte mēdz pārvietoties ātrāk par silto — tas notiek tādēļ, ka aukstais gaiss ir smagāks par silto un ciklona aizmugurē strauji plūst uz leju, ķīļveidīgi paplūst zem siltā gaisa un izspiež to. Atšķirībā no siltās vai aukstās frontes, kur kontaktējas divas [[gaisa masa]]s, oklūzijas frontē saskaras triju dažādu temperatūru gaisa masas — siltais gaiss kā vieglākais tiek izspiests uz augšu un pie zemes virsmas vairs neatrodas, savukārt piezemes gaisa slānī kontaktējas divas dažādas aukstās gaisa masas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans tēvs varonis
| attēls                   = My father the hero.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Father the Hero''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvs Mainers]]
| producents               =
* [[Žaks Bars]]
* [[Žans-Luiss Livi]]
| scenārija autors         =
* [[Frānsiss Vēbers]]
* [[Čārlijs Pīterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Daltons Džeimss]]
* [[Lorēna Hatone]]
* [[Feita Prinsa]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|2|4||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994|title=My Father the Hero|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 3, 2019|archive-date={{dat|2018|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180202160513/http://bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=myfatherthehero.htm|title=My Father the Hero (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans tēvs varonis"''' ({{val|en|My Father the Hero}}) ir 1994. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Mainers]]. Galvenās lomas atveido [[Žerārs Depardjē]], [[Ketrīna Heigla]], [[Daltons Džeimss]], [[Lorēna Hatone]] un [[Feita Prinsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}.

sentences:
{{catmain}}
[[Kategorija:Deja]]
[[Kategorija:Skatuves māksla]]

sentences:
Rīgā.]]
'''Gatve''' ({{val-lt|gatvė}} — iela), arī [[aleja]] vai [[avēnija]], ir [[iela]] vai [[bulvāris]], kam abas puses apstādītas ar kokiem vai krūmiem. Agrāk latviski par gatvi dēvēja ganuceļu, parasti bija iežogots no abām pusēm.

sentences: '''Maiņstrāvas ģenerators''' ir elektriskais [[ģenerators]], kas pārvērš mehānisko enerģiju elektriskajā enerģijā, [[maiņstrāva]]s formā. Pārsvarā maiņstrāvas ģeneratori sastāv no rotējoša magnētiskā lauka un stacionāras armatūras. Pasaulē lielāko daļu elektrības saražo 50 Hz - 60 Hz trīsfāžu maiņstrāvas ģeneratori.{{fact}} Lielu ieguldījumu maiņstrāvas ģeneratoru attīstībā devis zinātnieks [[Nikola Tesla]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = Burkina Faso
|           valsts_nosaukums = Burkinafaso
|           karoga_nosaukums = Burkinafaso karogs
|              karoga_attēls = Flag of Burkina Faso.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Burkinafaso ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Burkina Faso.svg
|                valsts_moto = ''"Unité–Progrès–Justice"''{{spaces|2}}{{fr ikona}}
"Vienotība - progress - taisnība"
|               valsts_himna = ''Une Seule Nuit''
|              kartes_attēls = Location_Burkina_Faso_AU_Africa.svg
|            kartes_paraksts =
|             valsts_valodas = [[Franču valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Vagadugu]]
|latd=12 |latm=20 |latNS=N |longd=1 |longm=40 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla sistēma|Pusprezidentāla]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Paul-Henri Sandaogo Damiba]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Albert Ouédraogo]]
|legislature = Nacionālā Asambleja
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|         neatkarības_datums = 1960. gada 5. augusts
|                platība_km2 = 274 200
|              platība_rangs = 74.
|             procenti_ūdens = 0,146%
|         iedzīvotāju_skaits = 21 510 181<ref name="The World Factbook">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/burkina-faso/ |title=Archived copy" (PDF). Archived from the original (PDF) on 2016-12-21. Retrieved 2016-02-18.CS1 maint: archived copy as title|date=16 November 2021}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 58.
|population_census = 14 017 262
|population_census_year = 2006
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 64
|population_density_sq_mi =
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 137.
|               IKP_PPP_gads = 2020
|                    IKP_PPP = $45,339 miljardi
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $2 207<ref name="imf.org">{{tīmekļa atsauce | url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=88&pr.y=8&sy=2019&ey=2024&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=748&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= | title=Report for Selected Countries and Subjects}}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal = $16,226 miljardi
|GDP_nominal_year = 2020
|GDP_nominal_per_capita = $926
|                   HDI_gads = 2019
|                        HDI = {{nemainījās}} 0,452
|                  HDI_rangs = 182.
|                  Gini_gads = 2020
|                       Gini = 38,9
|Gini_ref = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2172.html|title=Distribution of family income – Gini index|work=The World Factbook|publisher=CIA|access-date=1 September 2009|archive-date=13 June 2007|archive-url=https://web.archive.org/web/20070613005439/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2172.html|dead-url=yes}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                     valūta = Rietumāfrikas franks<ref>CFA Franc BCEAO. Codes: XOF / 952 [http://www.iso.org/iso/support/faqs/faqs_widely_used_standards/widely_used_standards_other/valūtas_kodss/valūtas_kodss_list-1.htm ISO 4217 valūta names and code elements]. ISO. Retrieved 8 May 2009.</ref>
|               valūtas_kods = XOF
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST =
|drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 226
|                     domēns = [[.bf]]
|                   piezīmes =
}}
'''Burkinafaso''' ({{val|fr|Burkina Faso}}) ir valsts [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]]. Tai nav pieejas jūrai, robežojas ar [[Mali]] ziemeļos, ar [[Nigēra|Nigēru]] austrumos, ar [[Benina|Beninu]] dienvidaustrumos, ar [[Gana|Ganu]] un [[Togo]] dienvidos, kā arī ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]] dienvidrietumos. Burkinafaso kopējā platība ir 274 200 [[km²]], valsts atrodas [[tropu josla|tropu joslā]]. Valsts teritorija ir lielākoties līdzena, atrodas uz 200 līdz 500 metrus augsta līdzenuma. Valsts dienvidrietumos teritorijas augstums palielinās līdz 700 metriem virs jūras līmeņa. Burkinafaso ar 17,32 miljoniem iedzīvotāju ir 21. lielākā valsts Āfrikā un 61. lielākā valsts pasaulē pēc iedzīvotāju skaita.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans de Labadī''' ({{val|fr|Jean Abbadie-Coulac dit de Labadie-Coulac/Jean de Labadie}}, 1719—1812) bija [[franči|franču]] virsnieks dažādu valstu armijās, no 1793. gada Francijas armijas [[brigādes ģenerālis]].<ref>[http://www.napoleon-series.org/research/frenchgenerals/c_frenchgenerals20.html Generals Who Served in the French Army during the Period 1789 — 1814: Labadie to Lazowski]</ref>
[[Rīgas loža "Ziemeļzvaigzne"|Rīgas ložas "Ziemeļzvaigzne"]] pirmais pārraugs (1751).<ref>Серков А. И. Русское масонство, 1731—2000. Энциклопедический словарь. — Москва, 2001.</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kronborga
| native_name         = ''Kronborg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Kronborg 01.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = Pils
| architectural_style = [[Renesanse]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Dānija|Helsingēra}}
| address             =
| pushpin_map         = Dānija
| latd  = 56 | latm  =  2 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 37 | longs = 15 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1574
| completion_date     = 1585
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iv
|        designation1_date = 2000 <small>(24. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/696 696]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DNK}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
| references          =
}}
'''Kronborga''' ({{val|da|Kronborg}}) ir pils un nocietinājums [[Helsingēra|Helsingērā]], [[Dānija|Dānijā]]. Viena no nozīmīgākajām [[renesanse]]s pilīm [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Pilī notika lielākā daļa [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugas "[[Hamlets]]" darbības. Lugā pils tiek saukta par '''Elsinoru''' (''Elsinore'').

sentences:
pastmarka, izdota par godu Komunistiskās partijas manifesta publicēšanas simtgadei]]
'''''Komunistiskās partijas manifests''''' — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] darbs, kurā paustas klasiskā [[marksisms|marksisma]] pamatnostādnes. Pirmo reizi publicēts [[1848]]. gada 21. februārī. Pazīstams arī kā '''''Komunisma manifests''''' un ir viens no ietekmīgākajiem politiskajiem traktātiem. ''Manifestā'' tiek skaidrots, kā ar proletariāta [[revolūcija]]s palīdzību komunisti pārņemtu varu no buržuāzijas un izveidotu sociālistisku sabiedrību.

sentences:
'']]
'''Apvienotā Karaliste''' ir augsti [[Postindustriālā valsts|attīstīta postindustriāla valsts]]. Apvienotās Karalistes ekonomika ir 9. lielākā ekonomika pasaulē pēc [[IKP]], rēķinot pēc [[pirktspējas paritāte]]s (2018. gadā).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mcheta
 | official_name            = მცხეთა
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Mtskheta panorama with the Svetitskhoveli cathedral (January 2013).jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Gruzija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 41 | latm  = 51 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 44 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Gruzija}}
 | subdivision_type1        = [[Mhare]]
 | subdivision_name1        = [[Mcheta-Mtianeti]]
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 7940<ref name="აღწერა 2014">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo |title=მოსახლეობის საყოველთაო აღწერა 2014 |date=ნოემბერი 2014 |publisher=საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური |accessdate=6 სექტემბერი 2016}}</ref>
 | population_as_of         = 2014
 | population_density_km2   =
 | website                  = {{URL|http://www.mtskheta-mtianeti.gov.ge/}}
 | footnotes                =
 | embedded                 = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mchetas vēsturiskie pieminekļi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/708 708]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{flag|Gruzija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name = Apdraudējumā
|  designation1_free3value = 2009—pašlaik
}}
}}
'''Mcheta''' ({{val|ka|მცხეთა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Mcheta-Mtianeti|Mchetas-Mtianeti]] [[mhare]]s administratīvais centrs. Pilsēta atrodas ap 20 km uz ziemeļiem no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]], pie [[Aragvi]] ietekas [[Kūra (upe)|Kūrā]].

sentences:
[[temperatūra]] nākamajai dienai. Ar '''Ω''' apzīmē matemātisku telpu ar visām temperatūrām. Katra atsevišķa temperatūra ir gadījuma notikums ar savu varbūtību.]]
, kurai atšķirīgi gadījuma lielumi {-1; +1}, bet vienādā varbūtība 1/2.]]
 ''F(x)'' izmainās lēcienveidā.]]
. Nepārtrauktajā situācijā varbūtību sadalījuma funkcija ''F(x)'' ir monotoni augšupejoša līkne (zilā krāsa)]]
'''Gadījuma lielums''' ir [[skaitlis]]ka vērtība, kuru piešķir katram gadījuma notikumam. [[Varbūtību teorija]]s uzdevums ir noteikt gadījuma lieluma iespējamās vērtības un to [[varbūtība]]s vēl nenotikušiem izmēģinājumiem, izmantojot jau notikušu mēģinājumu rezultātus. Gadījuma lielumu apzīmē ar tā vērtību vai vispārīgāk ar ''X''.

sentences: '''Sals''' ir atmosfēras stāvoklis, kad [[gaisa temperatūra]] pazeminās zem [[ūdens]] sasalšanas atzīmes (0 °C, 32 °F, 273,15K). Parasti šo [[temperatūru]] mēra 1,2 līdz 2 metru augstumā no zemes virsas. Attiecībā uz cilvēka organismu ir konstatēts, ka sala iedarbība ir spēcīgāk jūtama stiprā vējā un augstākā relatīvajā gaisa mitrumā nekā bezvējā un sausā gaisā.

sentences:
[[File:William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Elegy (1899).jpg|thumb|Elēģija (''William-Adolphe Bouguereau (1825-1905)'')  1899. gadā.]]
'''Elēģija''' ir viens no galvenajiem [[lirika]]s žanriem. [[Jambs|Jamba]] formā, skumja noskaņa, parasti mīlestības motīvi, personiskie iespaidi, intīmās izjūtas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Unterelba
 |        krāsu_shēma = upe
 |             attēls = Luftaufnahmen_Nordseekueste_2013-09_by-RaBoe_248.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Elba pie Brunsbiteles
 |        vietaskarte = Vācija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d =  53.6
 | gar_d  =  9.583333
 |          atrašanās = {{vieta|Vācija}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Hamburga]]
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
}}

sentences: {{Commonscat|Books from Azerbaijan|Azerbaidžānas grāmatas}}

sentences:
[[Kategorija:Piesārņojums]]
[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences: '''Litosfēra''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] - "klinšainā sfēra") ir sacietējis [[planēta]]s ārējais slānis. Uz [[Zeme]]s litosfēra iekļauj [[Zemes garoza|Zemes garozu]] un [[mantija]]s augšējo daļu virs [[Mohorovičiča robeža]]s. Zem litosfēras atrodas [[astenosfēra]], kas ir [[viskozitāte|viskozāka]], karstāka un dziļāk esoša mantijas augšējā daļa. Litosfēras - astenosfēras robeža atrodas aptuveni tādā dziļumā, kur sākas mantiju veidojošo [[iezis|iežu]] kušana. Uzskata, ka laika gaitā, atdziestot Zemei, litosfēra kļūst biezāka.

sentences:
[[Kategorija:Paukošana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Ruslana
| Attēls = Ruslana Eurovision 2005 final.jpg
| Att_izm = 200 px
| Fons = solists
| Dz_vārds = Ruslana Ližičko
| Dzimis = {{dat|1973|5|24}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ļviva|td=Ukraina}}
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[deju mūzika]], [[etniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, dejotāja, producente, komponiste
| Gadi = [[1996]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[EMI]]
| Mlapa = [http://www.ruslana.ua ruslana.ua]
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences:
'''2019. gada Ukrainas prezidenta vēlēšanas''' notika 2019. gada 31. martā un 21. aprīlī.
Vēlēšanu pirmajā kārtā piedalījās 39 kandināti, no kuriem aktieris [[Volodimirs Zelenskis]] ieguva 30,24%, amatā esošais Ukrainas prezidents [[Petro Porošenko]] — 15,95%, bijusī Ukraines premjerministre [[Jūlija Timošenko]] — 13,40%, bet bijušais premjerministra [[Mikola Azarovs|Mikolas Azarova]] vietnieks Jurijs Boiko — 11,67% balsu.

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Izvaltas Svētās Annas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Izvaltas katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Izvaltas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Izvaltas baznīca
| position = left
| latd  = 55  | latm  = 57  | lats  = 17  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 01  | longs = 06  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Izvaltas pagasts]], [[Izvalta]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1897]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Māris Laureckis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1896]]
| length                = 20m
| width                 = 18m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģeļi]] un [[betons|betona]] ķieģeļi
}}
'''Izvaltas Svētās Annas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub484 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Izvaltas pagasts|Izvaltas pagasta]] centrā [[Izvalta|Izvaltā]].

sentences: '''Degenerate''' ir [[Lielbritānija]]s [[dubstep]] projekta [[Vex’d]] albums, kas tiek uzskatīts par vienu no svarīgākajiem ierakstiem dubstep vēsturē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Lielais Ķīnas ugunsmūris''' ir cenzūras un uzraudzības projekts, ko izmanto [[Ķīna]]s valsts drošības iestādes. Projekts sākās 1998. gadā kā Zelta Vairoga projekts un aktīvu darbību uzsāka 2003. gada novembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rfa.org/english/commentaries/china_internet-11242008134108.html|title=How China’s Internet Police Control Speech on the Internet|website=Radio Free Asia|language=en|access-date=2018-08-15}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Elvīra Baldiņa
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1919|8|11|N}}
 | dz. vieta               = {{Vieta|Latvija|Kraukļu pagasts}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktrise]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
* [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks|Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece]] (1955)
* [[Ordenis "Goda zīme"]] (1956)
* [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (2010)
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Tuholskis
|     vārds_orig = Kurt Tucholsky
|         attēls = TucholskyParis1928.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Tuholskis Parīzē 1928. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Moabita]], [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]], (mūsdienās {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Gēteburga]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Zviedrija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[publicists]], [[satīriķis]], [[rakstnieks]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Tucholsky Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hauards Stauntons
|     vārds_orig = ''Howard Staunton''
|         attēls = Howard-Staunton-ILN-detail-1.jpeg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1810
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kambrija|Vestmorlande}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
{{Šaha diagramma
|tright
|
|rd|nd|bd|qd|kd|bd|nd|rd
|pd|pd|pd|pd|pd|  |pd|pd
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |pd|  |
|  |  |  |pl|pl|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|pl|pl|pl|  |  |pl|pl|pl
|rl|nl|bl|ql|kl|bl|nl|rl
|Stauntona gambīts holandiešu aizsardzībā
}}

sentences: '''Upe''' ir pa Zemes virsmu plūstoša ievērojama izmēra ūdenstece, kurai ir izteikta gultne. Daļa upes tecējuma var būt pazemē. Upe var sākties no [[avots|avota]], [[ezers|ezera]], nelielu [[strauts|strautu]] grupas vai no lielāka [[mitrājs|mitrāja]]. Nelielas upes sauc par '''[[strauts|strautiem]]''' (nav stingri nošķirtas robežas starp strautiem un upēm).

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 55
 | lv  = Piecdesmit pieci
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ainažu muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Haynasch''
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Ainažu muižas kungu māja 2002-05-01.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Ainaži]], [[Limbažu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.8584662 | latNS  = N
| longd = 24.3603528 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Kepler-10b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,0168 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 20,1 stundu un tā sver tikai 4,4 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Tās rādiuss ir tikai 1,42 Rz.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Ziemeļamerikā|Dominikāna]]
[[Kategorija:Dominikāna]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = [[Artūrs Dūmiņš|Artūra Dūmiņa]] piemiņas akmens baznīcas dārzā, Neretā.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Ribovīrusi''' ({{val|la|Riboviria}}) ir viena no [[vīrusi|vīrusu]] valstībām ({{val|en|realm}}).<ref name=ICTV>{{Tīmekļa atsauce |title=Virus Taxonomy: 2018 Release |url=https://talk.ictvonline.org/taxonomy/ |website=International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV) |accessdate=|language=en |format=html |date=2018}}</ref> Tā ietver gan [[RNS]] [[vīrusi|vīrusus]] (izņemot [[retrovīrusi|retrovīrusus]]), kas parasti izraisa [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[infekcija]]s, gan [[viroīdi|viroīdus]], kas izraisa [[augu infekcija]]s slimības.

sentences: '''Blīvie spalvmākoņi''' ''Cirrus spissatus'' (Ci sp) ir [[spalvmākoņi]] ar daudziem baltiem nevienādas formas sablīvējumiem. Atšķirībā no parastajiem spalvmākoņiem, tiem nav diegiem līdzīgu formu, tie ir biezāki un var aizsegt [[Saule|Sauli]]. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasaluša [[ūdens]] pilieniem. Atšķiras ar lielo garumu un to, ka neaizsedz visas debesis. Augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Cauri Ci sp bieži spīd Saule, dažreiz arī [[Mēness]]. Dienā tie reti samazina apgaismojumu. Šajos mākoņos apkārt Saulei novērojami apļi ar rādiusu 22 vai 46 grādi vai šo apļu daļas. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv blīvie spalvmākoņi, tie var lēni krist un gandrīz vienmēr iztvaiko jau lielā augstumā virs zemes. [[Mākoņi]] veidojas gaisa atdzišanas dēļ augšupejošas gaisa kustības laikā [[atmosfēras fronte]]s zonā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristāliņu veidošanās. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] Ci sp vēl ilgi paliek apgaismoti un sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zeltaini, pēc tam sarkani, vēlāk tie paliek violeti un tad nemanāmi kļūst pelēki.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Merauke
 | official_name            = ''Merauke''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Tugu Lingkaran Brawijaya 969.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Moluku-Papua
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dienvidpapua]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1902
 | established_title1       = Pilsētas statuss
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 103641
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 71
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 28 | lats =  | latNS = S
 | longd = 140 | longm = 20 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.merauke.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{cita nozīme|salu Klusajā okeānā|tautu Dienvidāfrikā|Nama (tauta)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nama
|attēls              = Nama ISS002-9212.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nama''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 6 |latm= 59 |lats= 30 |latNS= N
|longd=152 |longm= 34 |longs= 30 |longEW=E
|platība             = 0,748
|garums              = 1,7
|platums             = 0,6
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = 6
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 676 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 904
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Nama''' ({{val|chk|Nama}}) ir koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu valodā]].

sentences: {{cita nozīme|pasaku|filmu|Apburtā princese (filma)}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Party''
| operators =
| attēls = Party moviep.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Bleiks Edvardss]]
| producents = Bleiks Edvardss
| scenārijs = * Bleiks Edvardss
* Toms Valdmans
* Frenks Valdmans
| aktieri = * [[Pīters Selerss]]
* [[Klodīne Lonžē]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''The Party''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|4|4}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Party''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Bleiks Edvardss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pīters Selerss]] un [[Klodīne Lonžē]].

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          =  Grunvaldes kauja
| partof            = [[Poļu–lietuviešu–vācu kari]]em
| image             = Matejko Battle of Grunwald.jpg
| image_size        = 300
| map_type          = Poland
| map_relief        = yes
| map_marksize      = 15
| map_mark          = Big battle symbol.svg
| map_caption       = kaujas vieta mūsdienu Polijas kartē
| caption           = ''[[Grunvaldes kauja (glezna)]]'', autors [[Jans Matejko]] (1878)
| date              = {{Start date|1410|07|15|df=yes}}
| place             = Starp [[Grunvalde (Varmijas-Mazūrijas vojevodiste)|Grunvaldes]] (Grīnfeldes) un [[Ludvigovo]] (Ludvigsdorfas) ciemiem, [[Mazūrija]], [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas karaliste]]
| coordinates       = {{coord|53|29|10|N|20|07|29|E|type:event_region:PL|display=title}}
| result            = Poļu–lietuviešu uzvara
| combatant1        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|Alex K Kingdom of Poland-flag.svg|size=22px|border=no}} [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas karaliste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Pogoń Słupy.svg|size=22px|border=no}} [[Lietuvas dižkunigaitija]]
'''Vasaļi, sabiedrotie un algotņi:'''
* {{Flagicon image|Chorągiew Mazowsza.svg|size=22px|border=no}} [[Varšavas hercogiste]]{{sfn|Jučas|2009|p=75}}
* {{Flagicon image|Chorągiew księcia mazowieckiego Siemowita.svg|size=22px|border=no}} [[Plockas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Coat of Arms of Belz Principality.svg|size=16px|border=no}} [[Belcas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Słupsk i Szczecin.svg|size=22px}} [[Pomerānija-Stolpa]]
* {{Flagicon image|Battle Flag of Moldavia (1531).svg|size=25px|border=no}} [[Moldāvija]]{{sfn|Urban|2003|p=138}}
* {{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-02.svg|size=22px|border=no}} [[Smoļenska]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Golden Horde flag 1339.svg|size=22px}} [[Tatāri]] no [[Zelta orda|Zelta ordas]]{{sfn|Turnbull|2003|p=28}}
* {{Flagicon image|Grunwald święty Jerzy.svg|size=22px|border=no}} [[Bohēmieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Odrowazska vlajka.png|size=22px|border=no}} [[Morāvieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Banner of the Duchy of Silesia.svg|size=22px}} [[Silēzieši]]{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Coat of arms of Wallachia.jpg|size=16px|border=no}} [[Valahi]]{{sfn|Davies|2005|p=98}}}}
| combatant2        = {{plainlist|{{Flagicon image|Flag of the State of the Teutonic Order.svg|size=22px}} [[Vācu ordenis]]<br>
'''Vasaļi, sabiedrotie un algotņi:'''
* {{Flagicon image|Grunwald święty Jerzy.svg|size=22px|border=no}} uzaicinātie krustneši
* {{Flagicon image|Grunwald Słupsk i Szczecin.svg|size=22px}} [[Pomerānija-Štetina]]
* {{Flagicon image|Grunwald Oleśnica.svg|size=16px|border=no}} [[Ēlas hercogiste]]
* {{Flagicon image|Grunwald Warmia.svg|size=22px}} [[Varmijas vicebīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Pomezania.svg|size=20px}} [[Pomesānijas bīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Chełmno biskupstwo.svg|size=16px}} [[Kulmas bīskapija]]
* {{Flagicon image|Grunwald Sambia biskupstwo.svg|size=16px}} [[Sambijas bīskapija]]
* algotņi no Eiropas}}
| commander1        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|Alex K Kingdom of Poland-flag.svg|size=22px|border=no}} Karalis [[Jagailis]], galvenais komandieris{{sfn|Turnbull|2003|p=26}}
* {{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-02.svg|size=22px|border=no}} dižkunigaitis [[Vītauts]], lietuviešu karaspēka komandieris
}}
| commander2        = {{plainlist|
* {{Flagicon image|size=20px|Grunwald Wielki Mistrz1.svg}} virsmestrs [[Ulrihs fon Jungingens]]{{KIA}}
* {{Flagicon image|size=20px|Flag of the Teutonic Order.svg}} Lielmaršals [[Frīdrihs fon Valenrode]]{{KIA}}
}}
| strength1         = 16 000–39 000 karavīru{{sfn|Jučas|2009|pp=57–58}}
| strength2         = 11 000–27 000 karavīru{{sfn|Jučas|2009|pp=57–58}}
| casualties1       = nav zināms
| casualties2       = 203–211 no 270 brāļiem nogalināti
| campaignbox       =
}}

sentences:
[[Kategorija:Klasiskā mehānika]]
[[Kategorija:Fizikāli lielumi]]
[[Kategorija:Ātrums]]

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Rumānija]]
[[Kategorija:Rumānija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Medicīniskais brīdinājums}}

sentences: Rīgas '''Lielie kapi''', oficiāli '''Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Nr. 6636 — Dārzu un parku ansamblis "Lielie kapi" ar memoriālām celtnēm''' ir Rīgas domes īpašumā esošs kapu [[parks]], bijusī [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], starp [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības]], [[Mēness iela (Rīga)|Mēness]], [[Miera iela (Rīga)|Miera]] un [[Klijānu iela (Rīga)|Klijānu]] ielām. Vēsturiski Lielo kapu daļa ir arī Jēkaba un [[Pokrova kapi]]. Lielos kapus šķērso [[Senču iela (Rīga)|Senču iela]]. Parka teritorija ir 22 [[Hektārs|hektāri]] (no kuriem 12 ha ir I kategorija, 10 ha — II kategorija).

labels: SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika CilvÄki Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Latvija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Latvija Latvija VÄsture Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Sports Latvija Daba Sports SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Sports Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Politika Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Sports Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Daba Latvija KultÅ«ra Politika Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture Latvija Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Sports Politika DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Notikumi SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Politika Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Sports VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika Daba ReliÄ£ija Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Latvija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Latvija ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VÄsture Sports VÄsture VÄsture Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Latvija Politika VÄsture CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Latvija Latvija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Sports VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Politika MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Politika SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Sports Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Politika MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba MÄksla KultÅ«ra Politika KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba MÄksla VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Daba VÄsture CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika Daba Sports CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Politika Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika MÄksla Daba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika Daba Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba VÄsture Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba Politika KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Notikumi Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports Politika Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports Daba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports JÄdzieni CilvÄki Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba Latvija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika Sports MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija Politika Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Notikumi CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Sports Sports Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki JÄdzieni CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Sports MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni JÄdzieni Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni Politika Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki Latvija JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Politika Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Sports Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Sports Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Daba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba VÄsture VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture ReliÄ£ija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija