sentences:
{{Ēkas infokaste
|architectural_style=
|building_type=[[Templis]]
|end_date=1601
|image=Hamandir Sahib (Golden Temple).jpg
|height=60 m
|latNS=N|latd=31|latm=37|lats=12|longEW=E|longd=74|longm=52|longs=37
|location={{vieta|Indija|Pendžāba|Amritsara|2s=Pendžāba (Indija)}}
|map=Indija
|name=Zelta templis
|native_name=ਹਰਿਮੰਦਰ ਸਾਹਿਬ
|completion date=1574
|start_date=1601
}}

sentences: '''Radzene''' ({{val|la|cornea}}) ir [[acs]] ārējā šķiedrainā apvalka priekšējā, caurspīdīgā daļa. Radzene fokusē gaismu tā, lai tā attēls veidotos uz acs ābola aizmugurējās daļas, uz [[tīklene]]s. Radzene vienlaicīgi aizsargā acis no mehāniskiem bojājumiem un [[infekcija|infekcijām]]. Radzeni veido trīs slāņi: epitēlijs (virsējais slānis), stroma (radzenes pamatslānis) un endotēlijs (iekšējais slānis). Starp slāņiem ir norobežojošie slāņi, attiecīgi, Baumana membrāna un Descemeta membrāna. Radzenes biezums ir no 0,4 līdz 1,0 mm.<ref name="Acu Ārsts"/> Radzenē nav [[asinsvadi|asinsvadu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences: Ar jēdzienu '''"intelektuālais īpašums"''' izplatīti, bet neprecīzi apzīmē dažādas [[tiesības]] — nemateriālus labumus, zināšanas, pieredzi un citus līdzīgus objektus, kurus raksturo to nemateriālā daba un fakts, ka tos var izteikt un novērtēt naudā vai citos mantiska rakstura ekvivalentos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Railija''' var būt:

sentences: '''Grothusi''' ({{val-de|von Grotthuß}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Laptevu jūra
|attēls=LaptevuJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 76 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 125 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
 |relief = jā
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=672 000
|garums=1126
|platums=717
|tilpums = 363 000
|Max_dziļums=3385
|Vid_dziļums = 540
|valstis={{RUS}}
|pilsētas=[[Tiksi]]
}}
'''Laptevu jūra''' ({{val|ru|море Лаптевых}}, {{val|sah|Лаптевтар байҕаллара}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Krievija]]s ziemeļos. Kopš 16. gadsimta dažādos avotos dēvēta par '''Tatāru jūru''', '''Ļenas jūru''', '''Sibīrijas jūru''', '''Ledus jūru''' un '''Nordenšelda jūru''', bet 1913. gadā pēc Krievijas ģeogrāfijas biedrības ierosinājuma pārdēvēta tagadējā vārdā par godu krievu jūrasbraucējiem, brālēniem [[Dmitrijs Laptevs|Dmitrijam]] un [[Haritons Laptevs|Haritonam Lapteviem]].

sentences: {{Commonscat|Capitals in North America}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''5. septembris''' ir gada 248. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (249. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 117 dienas.

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences:
{{cita nozīme|Muhameda sievu|latviešu dziedātāju|Aija Andrejeva}}
{{cita nozīme|Muhameda sievu|Tirzas pieteku|Aiša (upe)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aiša
|     vārds_orig = {{ara|عائشة}}
|         attēls = Aisha.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[613]]./[[614]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Meka]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 678
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Medīna]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Muhameds]]
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aiša bint Abī Bekra''' ({{val-ar|عائشة بنت أَبي بكر}}, ''ʿĀʾiša bint Abī Bakr''; dzimusi, pēc tradicionālā uzskata, [[613]]./[[614]]. gadā, mirusi {{dat|678}}) bija viena no [[Muhameds|Muhameda]] sievām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Telegonija''' ir [[iedzimtība]]s teorija, kas paredz, ka [[pēcnācēji]] var pārmantot vecāka iepriekšējā partnera īpašības; tādējādi sievietes bērnam var būt raksturīgas iepriekšējā seksuālā partnera īpašības. Eiropā teoriju izvirzīja [[Aristotelis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ibtimes.co.uk/aristotle-right-about-telegony-previous-partner-can-influence-another-males-offspring-1468015|title=Aristotle's Telegony Has Merit: Previous Male Partners Can Influence Other Men's Offspring|last=Smith|first=Lydia|website=International Business Times UK|access-date=2023-12-03|date=2014-10-01|language=en}}</ref> Eksperimenti 19. gadsimta beigās ar vairākām sugām nesniedza pierādījumus tam, ka pēcnācēji pārmantotu mātes iepriekšējo partneru īpašības.<ref>{{publikācijas atsauce|last=Burkhardt|first=R. W.|year=1979|title=Closing the door on Lord Morton's mare: the rise and fall of telegony|journal=Studies in History of Biology|volume=3|pages=1–21|pmid=11610983}}</ref> Šo teoriju aizstāja [[Gregors Mendelis|Mendeļa]] mantojamības teorijas un Boveri-Satona [[Hromosoma|hromosomu]] teorijas atkārtota atklāšana.

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Skotijas parlaments
| native_name       = Pàrlamaid na h-Alba
| legislature       = 6. Parlaments
| coa_pic           = Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Scotland Parliament Holyrood.jpg
| house_type        = Vienpalātas
| leader1_type      = Prezidējošā virsnieku
| leader1           = Alisone Džonstona
| party1            = [[Skotu Zaļā partija]]
| election1         = {{dat|2021|5|6|ģ|bez}}
| members           = 129
| political_groups1 =
* {{colorbox|#FFFF00}} [[Skotu nacionālā partija]] (64)
* {{colorbox|#0087DC}} [[Skotu konservatīvā partija]] (31)
* {{colorbox|#DC241F}} [[Skotu leiboristu partija]] (22)
* {{color box|#009900}} [[Skotu zaļā partija]] (8)
* {{colorbox|#fdbb30}} [[Skotu liberālie demokrāti]] (4)
* {{color box|#DDDDDD}} [[Nepiederoši deputāti]] (0)
| structure1        = Scottish-parliament.svg
| structure1_res    = 250px
| voting_system1    =
| last_election1    = 2021. gada 6. maijs
| meeting_place     = {{vieta|Skotija|Edinburga|Skotijas parlamenta ēka}}
| website           = {{URL|http://www.scottish.parliament.uk}}
}}
'''Skotijas parlaments''' ({{val|gd|Pàrlamaid na h-Alba}}, {{val|sco|Scottish Pairlament}}<ref name="NameInScots1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm |title=Scottish Parliament Web Site |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |archive-date=2011-10-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111008130404/http://scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm }}</ref><ref name="NameInScots2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/makingYourVoiceHeard/index.htm |title="Makkin Yer Voice Heard in the Scottish Pairlament" |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10}}</ref><ref name="NameInScots3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf |title=SPCB Leid Policy |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |format=PDF |archive-date=2011-07-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110720232141/http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf }}</ref><ref>No [[skotu valoda]]s ''Scottish'' faktiski ir '''[https://dsl.ac.uk/entry/snd/scots Scots]'''.</ref>) ir vienpalātas [[Skotija]]s nacionālā [[likumdevēja iestāde]], kura atrodas [[Holirūda]]s (''Holyrood'') apgabalā [[Edinburga|Edinburgā]]. Tamdēļ to arī dažreiz tā dēvē - par '''Holirūdu'''<ref name="HolyroodName">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/education/resources/teachingResources/wordBank.htm |title=Scottish Parliament Word Bank |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2006-11-14}}</ref> (tāpat kā [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamentu]] par Vestminsteru). Parlamentā [[demokrātija|demokrātiski]] uz četriem [[gads|gadiem]] tiek ievēleti 129 locekļi, kurus dažreiz saīsināti dēvē par MSPs (''Members of the Scottish Parliament'').

sentences: '''Peristerīts''' (no {{val|el|περιστέρα}} ''(peristera)'' — 'balodis', jo akmenim ir līdzīgs mirdzums kā baloža spalvām) ir [[minerāls|minerāla]] [[albīts|albīta]] paveids. Peristerītam raksturīga vāja [[iridescence]] un nereti arī [[adulārescence]], t.i. šī gaišā, gandrīz baltā minerāla [[skaldnība]]s plaknes zaigo košās krāsās, galvenokārt zilā krāsā.

sentences:
{{Muzeja infokaste
 |name        = Nacionālais dabas vēstures muzejs
 |image       = National Museum of Natural History, Washington.jpg
 |imagesize   = 250
 |pushpin_map =Vašingtonas centrs
 |latitude =38.8913
 |longitude=-77.0259
 |established = 1910
 |location    = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
 |type        = Dabas vēsture
 |visitors    = 7,3 miljoni (2014)<ref>http://newsdesk.si.edu/about/stats</ref>
 |director    = Kērks Džonsons
 |curator     =
 |publictransit=
 |website     = {{URL|http://www.mnh.si.edu/}}
}}
'''Nacionālais dabas vēstures muzejs''' ({{val|en|National Museum of Natural History}}) atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Smitsona institūts|Smitsona institūta]] pārvaldībā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 7744
 | lv  = Septiņtūkstoš septiņsimt četrdesmit četri
}}
'''7744''' ir naturāls skaitlis, kas [[Veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp skaitļiem 7743 un 7745. Tas ir vienīgais kāda [[skaitļa kvadrāts]], kuram savā starpā ir vienādi gan pirmie divi [[cipars|cipari]], gan divi pēdējie cipari. Tā [[kvadrātsakne]] ir skaitlis 88, kuram arī abi cipari ir vienādi.

sentences: '''1. oktobris''' ir gada 274. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (275. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 91 diena.

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
iedalījuma)}}
{{legend|#177245|[[Austrumāfrikas savienība]]}}
{{legend|#ACE1AF|bijušās [[Centrālās Āfrikas Federācija]]s dalībvalstis}}
{{legend|#00f000|[[Nīla]]s ieleja (pieskaita pie [[Ziemeļāfrika]]s)}}]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ohrže
| valsts            = Čehija
| citnosaukums      = Ohrže
| citvaloda         = cs
| citvaloriģin      = Ohře
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Ēgere
| citvaloda1        = de
| citvaloriģin1     = Eger
| attēls            = Eger-Karlsbad-1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ohrže pie [[Karlovi Vari]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}<br />{{CZE}}
| garums            = 291
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 1,2
| baseins           = 5 614
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=4 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=33 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=8 | iet_gar_s=9 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Čehija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}
'''Ohrže''' ({{val-cs|Ohře}}) vai '''Ēgere''' ({{val-de|Eger}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Bavārija|Bavārijā]]) un [[Čehija|Čehijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. Pēc 35 kilometriem šķērso Vācijas——Čehijas robežu. Tek pa ieplakām [[Rūdu kalni|Rūdu kalnu]] piekājē. Lejtecē līdzenumu upe.

sentences: '''Akuzatīvs''' ({{val|grc|αἰτιατική}}, {{val|la|casus accusativus}}) ir vārda [[locījums]], kas paskaidro priekšmetu vai personu. Akuzatīvs atbild uz jautājumu ''ko?''.

sentences: {{commonscat|Categories by century|Kategorijas pēc gadsimta}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Spridzināšana Minskas metro
| attēls            = Cordon Minsk blast.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Baltkrievija|Minska|"Oktjabrjskaja"|3s=Oktjabrjskaja (Minskas metro)}}
| karte             = Minska
| latd  = 53 | latm  = 54 | lats  =  6.84 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 41.04 | longEW = E
| datums            = {{dat|2011|4|11|N|bez}}
| laiks             = 17.56
| laika_josla       = [[UTC+3]]
| veids             =
| bojā_gājušie      = 15<ref name="autogenerated1">{{cite web|url=http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html|title=В Беларуси умерла еще одна жертва теракта|publisher=podrobnosti.ua|date=25 April 2011|accessdate=25 April 2011|archive-date={{dat|2012|10|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121015033246/http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html}}</ref>
| ievainotie        = 204<ref name="autogenerated1"/><ref name="bbccount">{{cite web |url=http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |title=Belarusians struggle to explain metro station blast |publisher=bbc |date=12 April 2011 |accessdate=13 April 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110415095929/http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |archivedate={{dat|2011|04|15||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = Dmitrijs Konovalovs, Vlads Kovaļovs
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Spridzināšana Minskas metro''' notika {{dat|2011|4|11||bez}}, kurā gāja bojā vismaz 15 cilvēki un tika ievainoti vairāk nekā 200 cilvēki.<ref>{{cite news|title=Dead, wounded in Minsk metro blast - emergencies ministry|url=http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html|agency=[[RIA Novosti]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011|archive-date={{dat|2011|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110413172102/http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html}}</ref> Sprādziens notika plkst. 17.55 pēc vietējā laika "Oktjabrjskaja" stacijā [[Minskas metro]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].<ref>{{cite news|title=Eleven dead in Minsk metro blast|url=http://rianovosti.com/exsoviet/20110411/163478204.html|publisher=[[RT (TV network)|RT]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011}}</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kalnu Badahšānas
autonomais vilojats
|official_name=''Вилояти Мухтори Кӯҳистони Бадахшон''
|settlement_type=autonoms apgabals
|image_skyline =Karakol_Lake_and_Village.jpg
|image_caption =
|image_flag =
|image_shield =
|shield_size = 75px
|image_map = Gorno-Badakhshan Autonomous Province in Tajikistan.svg
|map_caption = Novietojums Tadžikistānā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{TJK}}
|subdivision_type1=
|subdivision_name1=
|seat_type=Centrs
|seat = [[Horuga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = {{dat|1925|1|2}}
|official_language = [[tadžiku valoda]]
|parts_type = Administratīvais
iedalījums
|parts=1 pils., 7 raj.
|p1=[[Horuga]]
|p2=

|p3=[[Vandžas rajons]]
|p4=[[Darvozas rajons]]
|p5=[[Iškāšīmas rajons]]
|p6=[[Murgobas rajons]]
|p7=[[Roštkalas rajons]]
|p8=[[Rešonas rajons]]
|p9=[[Šugnonas rajons]]
|area_total_km2 = 64200
|total_type=
|population_total = 230100
|population_as_of = 2022
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[pamirieši]], [[tadžiki]], [[kirgīzi]]
| population_density_km2   = auto
|website=
|footnotes =
}}
'''Kalnu Badahšānas autonomais vilojats'''<ref>Pasaules uzziņu atlants. SIA «Karšu izdevniecība Jāņa sēta», 2010</ref> ({{val|tg|Вилояти Мухтори Кӯҳистони Бадахшон}}) ir autonoma administratīva vienība [[Tadžikistāna]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|319|Kalnu Badahšanas autonomais apgabals}}</ref> Tā teritorija pilnībā izvietojusies [[Pamirs|Pamira]] kalnos, robežojas ar Tadžikistānas [[Hatlonas vilojats|Hatlonas vilojatu]] un republikas pakļautības rajoniem rietumos, [[Kirgizstāna]]s [[Ošas apgabals|Ošas apgabalu]] ziemeļos, [[Ķīna]]s [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomo reģionu]] austrumos un [[Afganistāna]]s [[Badahšāna]]s vilajetu dienvidos. Kalnu Badahšānas autonomais vilojats veido 44,9% Tadžikistānas teritorijas, bet tikai 3% no iedzīvotāju kopskaita.

sentences:
Skotijā.]]
'''Inversija''' ir anomālas kaut kāda parametra izmaiņas [[atmosfēra|atmosfērā]] atkarībā no augstuma. Parasti tas attiecas uz [[temperatūra]]s inversiju, t.i. [[gaiss|gaisa]] temperatūras paaugstināšanos atmosfēras augstākos slāņos — gaisa temperatūra kilometra augstumā virs zemes ir augstāka nekā pie zemes.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences: '''Masu slepkavības Rumbulā''' (arī '''Rumbulas slaktiņš''') bija [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|Nacistiskās Vācijas okupācijas]] iestāžu organizētas un īstenotas ebreju [[masu slepkavība]]s, kurās 1941. gada 30. novembrī un 8. decembrī tika nošauta lielākā daļa [[Rīgas geto]] ieslodzīto [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]. Šeit tika nogalināti ap 25 000 Latvijas un 1000 no Vācijas atvesto ebreju. Rumbulas slaktiņš, kopā ar slaktiņiem Biķernieku mežā ir lielākie [[Nacionālsociālisms|nacionālsociālistu]] veiktā [[Holokausts Latvijā|holokausta]] noziegumi Rīgā.

sentences:
'''Permas zeme''' jeb '''Lielā Perma''' ({{val-kv|Ыджыд Перым}}, {{val-ru|Пермь Великая}}) bija no [[Novgoroda]]s, vēlāk no [[Maskavija]]s atkarīga valsts [[Kama (upe)|Kamas upes]] baseinā [[Permas novads|Permas novadā]]. Tās ietekmē atradās arī Mazās Permas zemes [[Pečora (upe)|Pečoras]] un [[Vičegda]]s baseinā mūsdienu [[Komi Republika|Komi Republikā]] (''Пермь Вычегодская'').
Permas galvaspilsēta bija [[Čerdina]] (līdz 1472 un 1535—1613), [[Počka]] (1472—1535) un [[Soļikamska]] (1636—1708).<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.ural.ru/spec/ency/encyclopaedia-15-1567-perm-velikaya.html |title=Уральская Историческая Энциклопедия |access-date=|archive-date=2020-06-06 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200606233220/http://www.ural.ru/spec/ency/encyclopaedia-15-1567-perm-velikaya.html | }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Starr_070313-5645_Trifolium_repens.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trifolium repens|Ložņu āboliņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Trifolium
|         ģints_lv =Āboliņi
|             suga =T. repens
|          suga_lv =Ložņu āboliņš
|         binomial =Trifolium repens L.
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences:
{{jāuzlabo|valoda}}
{{Citas nozīmes|rēgu|Poltergeists (nozīmju atdalīšana)|Poltergeists}}

sentences: '''Leptoni''' ({{Val-el|λεπτός}} - viegls, plāns) ir [[elementārdaļiņa]]s ar pusveselu [[spins|spinu]], kas nepiedalās [[stiprā mijiedarbība|stiprajā mijiedarbībā]]. Visi leptoni pieder pie [[fermioni]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Klapje de Kolongs
|          vārds_orig = ''Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue''
|              attēls = Johans Klapjē de Kolongs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1839|3|2}}|22. februārī}}
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1901|5|26}}|13. maijā}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Krievijas Impērija]]
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Klapje de Kolongs''' pilnā vārdā '''Žans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs''' ({{val|de|Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue}}; {{val|ru|Иван Петрович де-Колонг}}; 1839—1901) bija [[Daugavpils|Daugavpilī]] dzimis [[Krievijas Impērija]]s kara flotes virsnieks un izgudrotājs. Krievijas Impērijas Galvenās hidrogrāfiskās pārvaldes vadītājs. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis, [[Lomonosovs|Lomonosova]] prēmijas laureāts (1882).

sentences:
'''Absolūtais spožums''' ir lielums [[Astronomija|astronomijā]], kuru izmanto [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožuma raksturošanai. Tas ir debess ķermeņa [[redzamais spožums]], kāds būtu, ja to novērotu no 10 [[Parseks|parseku]] attāluma. Absolūto spožumu mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]]. Zvaigžņu un galaktiku absolūto spožumu apzīmē ar '''M'''.<br />
[[Saules sistēma]]s [[Planētas|planētu]], [[Komētas|komētu]] un [[Asteroīds|asteroīdu]] absolūtā spožuma definīcija ir nedaudz atšķirīga. Šajā gadījumā absolūtais spožums tiek definēts kā [[redzamais spožums]], kāds būtu objektam, ja to novērotu vienas [[Astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] attālumā no Saules un Zemes, turklāt objektam jābūt pilnā fāzē. Apzīmē ar '''H'''.

sentences:
'''Ledus''' ir cieši sablīvētu [[ūdens]] kristāliņu kopums. Tas ir ūdens cietais [[viela|agregātstāvoklis]], kaut gan tam ir mazāks [[blīvums]] nekā ūdenim. Zemāka blīvuma dēļ ledus gabali spēj noturēties virs ūdens. Tīrs ūdens sasalst ledū, ja tā [[temperatūra]] ir zemāka par 0 °C. Ledus var veidoties arī [[sublimācija (fizikā)|desublimējoties]] ūdens tvaikiem, pietiekoši zemā temperatūrā ([[sarma]]). Kā dabā sastopams ciets [[kristāls]], ledus tiek pieskaitīts minerāliem — [[minerāls]] ir dabiski veidojusies neorganiska, homogēna, cieta viela ar noteiktu ķīmisko sastāvu un sakārtotu atomu struktūru, kas atbilst ūdenim pēc definīcijas ūdens - H2O, tas dabiski veidojas temperatūrā zem 0 °C, ir homogēns ar specifisku [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] atomu izvietojumu.
Ledum ir iespējamas vairākas kristāliskās modifikācijas. Spiedienos līdz ≈200 MPa (trīskāršais punkts ≈200 MPa un ≈-20 °C) veidojas ledus-1, kura blīvums (0,9167 g/cm³) ir mazāks nekā ūdens blīvums sasalšanas temperatūrā (0,9998 g/cm³), tāpēc šajos apstākļos ledus sasalstot izplešas. Spiedienos, kas ir lielāki par ≈200 MPa, veidojas citas ledus modifikācijas, kuru [[blīvums]] ir lielāks par ūdens blīvumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Profesija: reportieris
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{ITA}}
* {{ESP}}
* {{FRA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1975|2|28|Itālija|1975|4|9|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Compagnia''
* ''Cinematografica''
* ''Champion''
* ''CIPI Cinematografica''
* ''Les Films Concordia''
| operators = [[Lučāno Tovoli]]
| oriģinālnos = ''Professione: reporter''
| mūzika = [[Ivans Vandors]]
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marija Šneidere]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Dženija Runakre]]
| scenārijs = [[Marks Peplojs]]
* Mikelandželo Antonioni
* [[Pīters Volens]]
| producents = [[Karlo Ponti]]
| režisors = [[Mikelandželo Antonioni]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The passenger 1975 poster.jpg
| imdb =
}}'''"Profesija: reportieris"''' ({{Val|it|Professione: reporter}}, {{Val|en|The Passenger}}) ir 1975. gada [[Itālija]]s, [[Spānija]]s un [[Francija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Mikelandželo Antonioni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]] un [[Marija Šneidere]].

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences: '''Kriptogrāfiska sistēma''' ({{val-en|cryptographic system, ciphersystem, cryptosystem}}) ir dokumentācija, ierīces un iekārtas, kā arī paņēmieni, ko izmanto, lai izveidotu [[šifrēšana]]s un [[atšifrēšana]]s līdzekļus.<ref>{{AkadTerm|term=kriptogrāfiska sistēma|lang=LV}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vecpalsa
  | attēla_izmērs     =288px
  | attēls            = Vecpalsa pie Vidzemes šosejas.jpg
  | paraksts          = Vecpalsa pie [[Vidzemes šoseja]]s
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = no [[Palsa]]s - [[Vizla (upe)|Vizlas]] pārrakuma
  | sāk_plat_d=57
| sāk_plat_m=24
| sāk_plat_s=2
| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26
| sāk_gar_m=11
| sāk_gar_s=34
| sāk_gar_EW=E
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Gauja]]
  | iet_plat_d=57
| iet_plat_m=28
| iet_plat_s=6
| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=26
| iet_gar_m=21
| iet_gar_s=28
| iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 21
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  = 60,1
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 266,7
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Rauza]]
}}
'''Vecpalsa''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]]. Vecpalsa ir [[Palsa]]s upes posms lejpus Palsas—[[Vizla (upe)|Vizlas]] pārrakuma (Jaunpalsas). Pietekas: [[Rauza]], [[Maiļupe]], [[Liepu grāvis]] un [[Ceizelīte]]. Rauza par Vecpalsas pieteku uzskatāma tikai nomināli, jo gultnē no Jaunpalsas līdz Rauzas ietekai nav caurplūduma un lielāko daļu Vecpalsas noteces veido Rauzas un tās pietekas [[Šepka]]s ūdeņi.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Upe ietek Gaujā pie Staldu pilskalna.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aristofans
|     vārds_orig    = Ἀριστοφάνης
|         attēls    = Aristofanes.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =[[448. p.m.ē.|448]]./[[446. p.m.ē.|446]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    =
|      m_dat_alt    = [[386. p.m.ē.|386]]./[[380. p.m.ē.|380]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[senā komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Vardes]]" (Βάτραχοι, 405. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: {{cita nozīme|māju|par spāņu uzvārdu|Vilja}}

sentences: {{Commonscat|Fencers from Cuba|Paukotāji no Kubas}}

sentences:
'''Bara''' var būt:
* [[Bara (Melnkalne)|Bara]] — pilsēta Melnkalnē;
* [[Bara (Ukraina)|Bara]] — pilsēta Ukrainā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lotus pedunculatus 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lotus
| ģints_lv = Vanagnadziņi
| suga = Lotus uliginosus
| suga_lv = Dūkstu vanagnadziņš
| binomial = Lotus uliginosus
| kategorijas =
| autors =
| sinonīmi = * ''Lotus pedunculatus''
}}'''Dūkstu vanagnadziņš''' (''Lotus uliginosus'', sinonīms ''Lotus pedunculatus'') ir augu suga [[Vanagnadziņi|vanagnadziņu]] ģintī. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]], kas ir uz ziemeļ-ziemeļaustrumiem no sugas vienlaidu izplatības areāla. Valsts teritorijā mazskaitlīgas grupas aug mēreni mitrās [[Pļava|pļavās]] un atmatās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lotus-uliginosus-schkuhr/|title=dūkstu vanagnadziņš - Lotus uliginosus Schkuhr - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-21}}</ref>

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]]|Pedele (nozīmju atdalīšana)|Pedele}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pedele
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Pedeli
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Pedeli jõgi
| attēls            = Pedele pie Valkas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pedele pie [[Valka]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kadastiku ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mazā Emajegi]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=05 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=08 | iet_gar_s=10 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}<br />{{LAT}}
| garums            = 31
| garums_latvijā    = 16
| iztekas_augstums  = 68,0
| ietekas_augstums  = 35,3
| kritums           = 32,7
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,057
| baseins           = 219
| baseins_latvijā   = 77
| pietekas          = [[Rīzupe]], [[Rautina]]
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Abazīni''' (pašnosaukums — ''Абаза'') ir [[etniskā grupa]], kas ir cieši saistīta ar [[Abhāzi|abhāzu]] un [[Adigi|adigu]] tautām, vēsturiski runā [[Abazīnu valoda|abazīnu valodā]]. Tie pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|sunnītu]] [[musulmaņi]].

sentences:
{{Citas nozīmes|tipogrāfisku terminu|Korpuss|Korpuss}}
'''Korpuss''' (no {{val-it|corpus juris civilis}}) ir [[tipogrāfija]]s [[fonts]], kura izmērs ir vienāds ar 10 [[tipogrāfijas punkts|tipogrāfijas punktiem]]. Pirmoreiz izmantots, drukājot "[[Corpus iuris civilis]]". Mūsdienās vairs netiek izmantots.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gilberta salas
|attēls              = Butaritari-causeway.jpg
|attēla paraksts     = [[Butaritari]] atols
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=0|latm=0|lats=|latNS=N |longd=174|longm=0|longs=|longEW=E
|platība             = 281.1
|garums              = 780
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 16 atoli
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  =
|valsts adm vienība1        =
|iedzīvotāji         = 91395
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Gilberta salas''' ({{val-en|Gilbert Islands}})<ref>{{PZT|228}}</ref> ir ap 780 km gara [[koraļļi|koraļļu]] [[atols|atolu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā. Sastāv no 16 atoliem, kas izvietojušies abpus [[ekvators|ekvatoram]]. Arhipelāgs ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā un veido tā apdzīvotāko daļu. Pašas Kiribati valsts nosaukums cēlies no Gilberta salu nosaukuma pārlikuma [[kiribatiešu valoda|kiribatiešu valodā]].

sentences:
{{Infobox historic site
| name =Maskavas kremlis
| native_name =''Московский Кремль''
| image =Kremlin birds eye view-1.jpg
| image_size =
| caption =
| locmapin =Maskavas centrs#Maskava
| latd  = 55 | latm  = 45 | lats  = 6 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 37 | longs = 4 | longEW = E
| location ={{vieta|Krievija|Maskava}}
| area =27,7 ha
| elevation =
| height =
| beginning_label =
| beginning_date =
| formed =
| founded =
| built =1482—1495
| built_for =
| demolished =
| rebuilt =
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| owner =
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kremlis un [[Sarkanais laukums]]
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv, vi
|        designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
|             designation2 = Krievija
|     designation2_offname =
|        designation2_type = Arhitektūra
|    designation2_criteria =
|        designation2_date =
|           delisted2_date =
|      designation2_partof =
|      designation2_number = [http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7710353000 7710353000]
|   designation2_free1name =
|  designation2_free1value =
|   designation2_free2name =
|  designation2_free2value =
|   designation2_free3name =
|  designation2_free3value =
}}
}}
'''Maskavas kremlis''' ({{val|ru|Московский Кремль}}) ir vēsturisks nocietināts celtņu komplekss, kas atrodas [[Krievija]]s galvaspilsētas [[Maskava]]s centrā. Tā ir Maskavas senākā daļa. Līdzās [[kremlis|kremlim]] atrodas [[Maskavas upe]], [[Sarkanais laukums]], [[Vasilija Svētlaimīgā katedrāle]] un [[Aleksandra dārzs]], [[Ļeņina mauzolejs]]. Šis ir vislabāk pazīstamais no visiem kremļiem (Krievijas [[citadele]]s), tajā ir piecas pilis, četras katedrāles un Kremļa siena ar Kremļa torņiem. Maskavas kremlis ir [[Krievijas prezidents|Krievijas prezidenta]] oficiālā rezidence.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Oaklawn Farm Zoo, Miniature horse.jpg
| att_nosaukums = [[zirga krāsa|Dārks]] miniatūrais zirgs
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = Equus caballus
|       suga_lv = Mājas zirgs
|   kategorijas = nē
}}
Par '''miniatūro zirgu''' sauc ļoti maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], tas ir mazāks par mazā auguma [[ponijs|poniju]], un bieži to proporcijas ir līdzīgākas zirgam nekā ponijam. Pie miniatūrajiem zirgiem tiek pieskaitīti tie zirgi vai poniji, kas ir mazāki par 86 [[Centimetrs|cm]] skaustā.<ref>[http://www.amha.org/ American Miniature Horse Association<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Miniatūrajiem zirgiem ir vairākas [[šķirne]]s.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vilhelms Klumbergs''' ({{val|de|Wilhelm Klumberg}}, 1886-1942) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tautsaimnieks un pedagogs.
[[Herdera institūts|Herdera institūta]] direktors (1927—1939).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Spuņģēni
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Spuņģēnu pagasta nams.jpg
| image_caption            = Spuņģēnu pagasta valdes un kultūras nams.
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Spungani
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2346&p_back=0**</ref>
| population_total         = 214
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 33 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 49 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Spuņģeni
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Korean language|Korejiešu valoda}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Mūzils
|     vārds_orig    = ''Robert Musil''
|         attēls    = Robert_Musil_1900.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Mūzils ap 1900. gadu
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Klāgenfurte]], [[Austroungārija]]<br/>({{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Musil Signature.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, esejists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Mann ohne Eigenschaften'' (1930–1943)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 53
 | lv  = Piecdesmit trīs
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|mitoloģisku būtni|juristu un politiķi|Kārlis Eņģelis}}
 gleznas "Kristus augšāmcelšanās" fragments, 1499. — 1502. gadi)]]

sentences: '''Karbīdi''' ir [[Elementu periodiskā tabula|elementu]] [[binārie savienojumi]] ar [[ogleklis|oglekli]]. Pie karbīdiem pieskaita tādu elementu savienojumus, kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par oglekli. Karbīdus iegūst, reaģējot attiecīgajam elementam vai tā [[oksīds|oksīdam]] ar oglekli augstās [[temperatūra|temperatūrās]]. Aktīvu ([[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]]) metālu karbīdi var reaģēt ar [[ūdens|ūdeni]], veidojot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Pārejas metālu karbīdi ir ļoti cietas vielas. [[silīcijs|Silīcija]] karbīds ir cieta, elektrību vadoša viela, kuru lieto sildelementiem.

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kamasīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradņi, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.07-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, dzelzs krāsā
|svītra=Pelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Āķains
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=7,9
}}

sentences:
]]
'''Šūnakmens''' kopā ar irdenajiem [[saldūdens]] [[kaļķieži]]em sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar [[ezers|ezeru]] un [[avots|avotu]] nogulumiem pēcledus laikmetā jeb [[holocēns|holocēnā]] (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad [[Latvija|Latvijā]] bija labvēlīgi [[klimats|klimatiskie apstākļi]] ilgstošai [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar [[kalcija bikarbonāts|kalcija bikarbonātu]] (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā [[gaiss]], tā arī [[augi]] intensīvi absorbē [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]]. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu ([[Lībānu-Jaunzemju atsegums]], [[Raunas Staburags]]). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus [[hektārs|hektāru]] lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas [[niedres]], koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli [[kristalizācija|pārkristalizējas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Šūnakmens – Latvijas nacionālais ģeoloģiskais simbols|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=111&what=28|access-date={{dat|2017|07|05||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160401083214/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=111|archivedate={{dat|2016|04|01||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''La sociedad de la nieve''
| operators =
| attēls = Society of the Snow poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, drāma
| režisors = [[Huans Antonio Bajona]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Enso Vongrinsiks]]
* [[Matiass Rekalts]]
* [[Augustins Pardelja]]
| mūzika = [[Maikls Džakino]]
| oriģinālnos = ''La sociedad de la nieve''
| studija = * ''Misión de Audaces Films''
* ''El Arriero Films''
* ''Netflix''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|9|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2023|12|13|Urugvaja|2023|12|15|Spānija}}
| ilgums = 144 minūtes
| valsts = * {{ESP}}
* {{URY}}
* {{CHI}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''La sociedad de la nieve''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Spānija]]s, [[Urugvaja]]s un [[Čīle]]s kopražojuma izdzīvošanas trillera filma, kuras režisors ir [[Huans Antonio Bajona]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Enso Vongrinsiks]], [[Matiass Rekalts]] un [[Augustins Pardelja]]. Filmas aktieru ansamblis sastāv no argentīniešiem un urugvajiešiem, kuriem daudziem tā bija pirmā loma karjerā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lavanguardia.com/cultura/20220429/8231835/la-sociedad-de-la-nieve-ambicioso-rodaje-j-a-bayona-milagro-andes-netflix.html|title='La sociedad de la nieve': así es el ambicioso rodaje de J.A. Bayona sobre el Milagro de los Andes|website=La Vanguardia|access-date=2024-01-07|date=2022-04-29|language=es}}</ref> Filma balstīta uz urugvajiešu žurnālista Pablo Vjersi tāda paša nosaukuma grāmatu<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Society of the Snow|url=https://www.hachette.co.uk/titles/pablo-vierci/society-of-the-snow/9781408716373/|date=2022-04-07|isbn=978-1-4087-1637-3}}</ref> un stāsta par 16 cilvēkiem, kuri 1972. gadā izdzīvoja lidmašīnas avārijā [[Andi|Andu kalnos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/global/j-a-bayonas-netflix-survival-thriller-society-of-the-snow-venice-film-festival-closer-1235677401/|title=Netflix Survival Thriller ‘Society of the Snow,’ About Andes Plane Crash Survivors, Set as Venice Film Festival Closer|last=Vivarelli|first=Nick|website=Variety|access-date=2024-01-07|date=2023-07-22|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Robotprogrammatūra''', jeb '''bots''', ir [[programmatūra]]s veids, kas [[Internets|internetā]] izpilda automātizētus uzdevumus ([[Skriptu valoda|skriptus]]), parasti ar nolūku lielā mērogā atdarināt cilvēka darbību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Malicious bots : an inside look into the cyber-criminal underground of the internet|url=https://www.worldcat.org/oclc/440648110|publisher=Auerbach Publications|date=2009|location=Boca Raton|isbn=1-4200-6903-9|oclc=440648110|first=Ken|last=Dunham}}</ref> Bots [[Klienta servera arhitektūra|klienta-servera]] modelī ieņem klienta lomu, savukārt servera lomu parasti veic [[Tīmekļa serveris|tīmekļa serveri]]. Interneta robotprogrammatūra spēj veikt vienkāršus, cikliskus uzdevumus daudz ātrāk, nekā varētu īsts cilvēks. Visplašāk robotprogrammatūra tiek izmantota tīmekļa pārmeklēšanai, kurā automatizēts skripts ienes, analizē un kataloģizē informāciju no tīmekļa serveriem. Vairāk nekā pusi no visas tīmekļa datplūsmas ģenerē robotprogrammatūra.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imperva.com/blog/bot-traffic-report-2016/|title=Bot Traffic Report 2016 {{!}} Imperva|website=Blog|access-date=2022-09-18|date=2017-01-24|language=en-US}}</ref>

sentences: {{commonscat|Canals in the United Kingdom|Lielbritānijas kanāli}}

sentences: '''Urīnpūslis''' ir gatavā [[urīns|urīna]] rezervuārs, kas atrodas mazajā iegurnī aiz [[simfīze]]s. Iztukšots tas ir saplacis, bet pildoties, tas no mazā iegurņa paceļas vēdera dobumā. [[Urīns]] pilda pūsli no apakšas. Pūslī uzkavējoties urīns nemainās ne daudzumā, ne koncentrācijā. Maksimālais pildījums ~ 0,5 l.

sentences:
]]
'''Pētniecība''' jeb '''pētīšana''' ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā [[zināšanas|zināšanu]] meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot [[zinātniska metode|zinātniskas metodes]], lai konstatētu jaunus [[fakts|faktus]], atrisinātu kādu [[problēma|problēmu]], pierādītu jaunas [[ideja]]s vai attīstītu jaunas [[teorija]]s. Šāda procesa gala rezultātu sauc par '''pētījumu'''. Fundamentālie pētījumi balstās uz [[atklāšana|atklāšanu]] un [[izskaidrošana|izskaidrošanu]]. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Murder by Death''
| operators =
| attēls = Murder by death movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[Roberts Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ailīna Brenana]]
* [[Trūmens Kapote]]
* [[Džeimss Koko]]
* [[Pīters Falks]]
* [[Aleks Giness]]
* [[Elza Lančestera]]
* [[Deivids Nivens]]
* [[Pīters Selerss]]
* [[Megija Smita]]
* [[Nensija Vokera]]
* [[Estella Vinvuda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Murder by Death''
| studija = ''Rastar''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|6|23}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Murder-by-Death#tab=summary|title=Murder by Death (1976) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Murder by Death''''' ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Roberts Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ailīna Brenana]], [[Trūmens Kapote]], [[Džeimss Koko]], [[Pīters Falks]], [[Aleks Giness]], [[Elza Lančestera]], [[Deivids Nivens]], [[Pīters Selerss]], [[Megija Smita]], [[Nensija Vokera]] un [[Estella Vinvuda]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Laima Tabaka
|        attēls  = Laima_Tabaka_1.jpg|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]](1953-1993)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = ''Dr. emeritus.'' [[Botānikas laboratorija]]s vadītāja (1973-1993), izveidoja Botānikas laboratoriju par vadošo zinātnes centru  botānikā un dabas aizsardzībā Latvijā, atzītu [[Baltijas valstis|Baltijas]], [[PSRS]] un, iespējām atbilstoši, arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].
}}

sentences: '''Gāze''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs [[blīvums]], maza [[viskozitāte]], tās pieņem trauka formu, kurā tās atrodas. Gāzes paaugstinātā spiedienā ir viegli sašķidrināmas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Prysmian S.p.A.''
| logo             = Prysmian Logo.svg
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Milāna]]
| location_country = {{ITA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektromateriālu ražošana
| products         = elektrības un sakaru kabeļi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://prysmian.com prysmian.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Prysmian S.p.A.''''' ir [[Itālija|Itālijā]] reģistrēts uzņēmums, kas ražo un izplata elektrības un sakaru kabeļus. Galvenais birojs atrodas [[Milāna|Milānā]]. Uzņēmums ir dibināts 2005. gadā.

sentences:
'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />

sentences:
ar ļestovkām rokās]]
'''Ļestovka''' ({{val|ru|ле́стовка}}, [[pamazināmā forma]] no [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''лествица'' — 'kāpnes') — lūgšanu kreļļu veids senajā Krievijā, pēc šķelšanās ar [[vecticībnieki]]em tika aizvietota ar "vervicu". Ļestovku pārsvarā izmanto vecticībnieki, taču mūsdienās tā ir populāra arī [[Krievijas Pareizticīgo baznīca|valdošajā pareizticīgajā baznīcā]]. Atšķirībā no pārējām lūgšanu krellēm, ārēji atgādina kāpnes. Senajā krievu tradīcijā simbolizē kāpnes no zemes līdz [[Debesis (reliģija)|Debesīm]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences: - [[superkontinents]], kuru apskaloja [[Pantalasa]]s superokeāns]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jaunie mutanti
| oriģinālnos = ''The New Mutants''
| attēls = Jaunie mutanti-plakāts LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma
| režisors = [[Džošs Būns]]
| producents = * Kārena Rozenfelta
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
* [[Saimons Kinbergs]]
| scenārijs = * Džošs Būns
* Neits Lī
| aktieri = * [[Meisija Viljamsa]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Čārlijs Hītons]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Blu Hanta]]
* [[Henrijs Zaga]]
| mūzika = [[Marks Snovs]]
| operators = [[Pīters Demings]]
| mākslinieks =
| montāža = * Metjū Rendells
* Robs Sallivans
* Endrū Baklends
| studija = * ''[[20th Century Studios]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Genre Films]]''
* ''Sunswept Entertainment''
| izplatītājs = ''20th Century Studios''<ref name="THRReview" />
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|28|ASV|2020|9|4|Latvija}}
| ilgums = 94 minūtes<ref name="Runtime" />
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|67–80 miljoni}}<ref name="DeadlineOpening" /><ref name="ForbesWk2" />
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|title=The New Mutants (2020) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4682266/ |website=[[Box Office Mojo]] |access-date={{dat|2021|5|25||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Jaunie mutanti"''' ({{val|en|The New Mutants}}) ir 2020. gada ASV [[supervaroņu filma|supervaroņu žanra]] [[šausmu filma]], kas veidota pēc ''[[Marvel Comics]]'' [[Jaunie mutanti (komikss)|tāda paša nosaukuma]] komiksu motīviem. Filmas izplatītājs ir ''[[20th Century Studios]]''. Šī ir trīspadsmitā un noslēdzošā filma [[X-cilvēki (filmu sērija)|X-cilvēku filmu sērijā]]. Filmas režisors ir [[Džošs Būns]], scenāristi Būns un Neits Lī. Galvenās lomas atveido [[Meisija Viljamsa]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Čārlijs Hītons]], [[Alisi Braga]], [[Blu Hanta]] un [[Henrijs Zaga]]. Filmā jaunu mutantu grupa tiek turēta slepenā iestādē, kur viņiem ir jācīnās, lai glābtu savas dzīvības un tiktu brīvībā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Sevidžs
|     vārds_orig = ''Adam Savage''
|         attēls = AdamSavageJul2011 cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sevidžs 2011. gadā
|        dz_gads = 1967
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, aktieris, pedagogs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džulija Sevidža (kopš 2002. gada)
|          bērni = 2
|       paraksts =
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Tiša Mākslas skola]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ādams Vitnijs Sevidžs''' ({{val|en|Adam Whitney Savage}}; dzimis {{dat|1967|7|15}})<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chase's calendar of events 2009|author=The Editors of Chase's|year=2009|publisher=[[McGraw-Hill Professional]]|location=|isbn=978-0-07-159956-6|page=363|pages=|url=http://books.google.com/books?id=WoV51PohNjwC&pg=PA363&dq=%22Adam+Savage%22+%221967%22&ei=VIe7TdLTE8fz0gG9rsnLBQ|accessdate=}}</ref> ir amerikāņu [[Industriālais dizains|industriālā dizaina]] un [[Specefekts|specefektu]] projektētājs un inženieris, aktieris, pedagogs un televīzijas personība. Iepriekš darbojies (kopā ar [[Džeimijs Hainemens|Džeimiju Hainemenu]]) kā ''[[Discovery Channel]]'' televīzijas raidījumu "[[Mītu grāvēji]]" un ''[[Unchained Reaction]]'' vadītājs.<ref name="skeptics_2008">{{cite interview|title=Skeptics’ Guide to the Universe #215 with guest Adam Savage|subject=Adam Savage|interviewer=Steve Novella, ''et al.''|program=''The Skeptics Guide to the Universe''|url=http://brainonink.wordpress.com/2009/09/08/skeptics-guide-to-the-universe-215-with-guest-adam-savage/|date=August 20, 2008|accessdate=November 18, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219061010/http://media.libsyn.com/media/skepticsguide/skepticast2008-08-20.mp3|archivedate=2008-12-19|deadurl=no}}</ref> Viņa [[Makets|maketi]] izmantoti vairākās lielbudžeta filmās, ieskaitot "[[Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums]]" and "[[Matrikss atjaunots]]". Viņš ir redzama figūra [[Zinātniskais skepticisms|skepticisma]] kopienā. Sevidžs dzīvo [[Sanfrancisko]] ar sievu Džuliju un diviem dēliem dvīņiem.

sentences:
[[File:Usmas ezers.JPG|thumb|250px|Usmas ezers]]
'''Ūdenstilpe''' ir dabīgs vai mākslīgs zemes virsas pazeminājums, kurā ir uzkrājies [[ūdens]]. Ir beznoteku ūdenstilpes vai ūdenstilpes ar vāju noteci. Ūdenstlpes veidojas, ja [[ezerdobe|ezerdobē]] ūdens pietece pārsniedz zudumus, kas rodas filtrācijas un iztvaikošanas procesā.<ref>{{LPE|10|88}}</ref> Parasti pie ūdenstilpēm pieskaita [[ezers|ezerus]], [[dīķis|dīķus]] un [[ūdenskrātuve]]s,<ref>[https://likumi.lv/ta/id/292166-noteikumi-par-udenstilpju-klasifikatoru Ministru kabineta noteikumi Nr. 403 «Noteikumi par ūdenstilpju klasifikatoru»]</ref> bet plašākā nozīmē pieskaita arī [[jūra]]s un [[okeāns|okeānus]].

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Saule (nozīmju atdalīšana)|Saule}}
{| class="infobox" style="width: 10em;"
|+ style="font-size:larger;" | '''Saule'''
|-
| colspan="2" style="text-align:center;" |[[attēls:Sun in February.jpg|250px]]
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Novērojamie lielumi'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Zeme]]s
| 1,496{{E|11}} m
8,31 [[gaismas gads|gaismas minūtes]]
|-
| [[Redzamais spožums]] (''V'')
| −26,74m<ref name=nssdc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |title=NASA "Sun Fact Sheet" |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100715200549/http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |archivedate={{dat|2010|07|15||bez}} }}</ref>
|-
| [[Absolūtais spožums]]
| 4,83m<ref name=nssdc/>
|-
| [[Zvaigžņu klasifikācija]]
| G2V
|-
| [[Metāliskums]]<ref>Iespējams nepareizs termins</ref>
| ''Z'' = 0,0177<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://arxiv.org/abs/astro-ph/0408055| title=Solar model with CNO revised abundances| author=Montalban, Miglio, Noels, Grevesse, DiMauro| accessdate=2007. gada 30. novembrī}}</ref>
|-
| [[Leņķiskais diametrs|Leņķiskais izmērs]]
| 31,6′ — 32,7′<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| title=Eclipse 99 - Frequently Asked Questions| author=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]| accessdate=2007. gada 16. oktobrī| 6=| archiveurl=https://web.archive.org/web/20100527142627/http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| archivedate={{dat|2010|05|27||bez}}}}</ref>
|-
| [[Īpašības vārds|Īpašības vārdi]]
| solārs, saulains
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Orbitālais raksturojums'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] centra
| ~2,5{{E|20}} m
26 000 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
|-
| [[Galaktika|Galaktiskais]] periods
| (2,25—2,50){{E|8}} gadi
|-
| [[Ātrums]]
| ~2,20{{E|5}} m/s
(orbītā ap Galaktikas centru)
~2{{E|4}} m/s
(attiecībā pret tuvējo zvaigžņu vidējo ātrumu)
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fizikālais raksturojums'''
|-
| Vidējais diametrs
| 1,392{{E|9}} m<ref name=nssdc/>
109 Zemes diametri
|-
| Ekvatoriālais [[rādiuss]]
| 6,955{{E|8}} m<ref name=sse>[http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric Sun:Facts & figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080102034758/http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric |date={{dat|2008|01|02||bez}} }} NASA Solar System Exploration page</ref>
109 Zemes ekvatoriālie rādiusi<ref name=sse/>
|-
| Ekvatoriālais [[apkārtmērs]]
| 4,379{{E|9}} m<ref name=sse/>
109 Zemes apkārtmēri<ref name=sse/>
|-
| [[Saspiedums]]
|  9{{E|−6}}
|-
| [[Virsmas platība]]
| 6,0877{{E|18}} m²<ref name=sse/>
11 990 Zemes virsmas<ref name=sse/>
|-
| [[Tilpums]]
| 1,412{{E|24}} m³<ref name=sse/>
1 300 000 Zemes tilpumi
|-
| [[Masa]]
| 1,9891{{E|30}} kg<ref name=nssdc/>
332 946 Zemes masas
|-
| [[Blīvums|Vidējais blīvums]]
| 1,408{{E|3}} kg/m³<ref name=nssdc/><ref name=sse/><ref>[http://hypertextbook.com/facts/1999/MayKo.shtml The Physics Factbook™] Edited by Glenn Elert — Written by his students.</ref>
|-
| Citi blīvumi
| Centrā: 1,5{{E|5}} kg/m³
fotosfēras apakša: 2{{E|-4}} kg/m³
kromosfēras apakša: 5{{E|-6}} kg/m³
vid. saules vainagā: 10{{E|-12}}kg/m³<ref>[http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html University of Michigan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120518050816/http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html |date={{dat|2012|05|18||bez}} }}, Astronomy Department.</ref>
|-
| [[Brīvās krišanas paātrinājums]]
| 274,0 m/s²<ref name=nssdc/>
27,94 ''g''
28 Zemes gravitācijas<ref name=sse/>
|-
| [[Otrais kosmiskais ātrums]]
(no virsmas)
| 617,7 km/s<ref name=sse/>
55 Zemes otrie kosmiskie ātrumi<ref name=sse/>
|-
| [[Temperatūra]]
(virsmas)
| 5 778 [[kelvins|K]]<ref name=nssdc/>
|-
| Temperatūra
([[Saules vainags|Saules vainaga]])
| ~5{{E|6}} K

|-
| Temperatūra
(kodola)
| ~15,7{{E|6}} K<ref name=nssdc/>
|-
| [[Starjauda]] (Lsol)
| 3,846{{E|26}} [[wats|W]]<ref name=nssdc/>
~3,75{{E|28}} [[lūmenss|lm]]
|-
| Vidējais enerģētiskais spožums (Isol)
| 2,009{{E|7}} W m−2 sr−1
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Rotācijas raksturojums'''
|-
| [[Slīpums]]
| 7,25°<ref name=nssdc/>
(pret [[ekliptika|ekliptiku]])
67,23°
(pret [[Piena Ceļš|galaktikas]] ekvatora plakni)
|-
| [[Rektascensija]]
(Ziemeļpola)<ref name="iau-iag">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hnsky.org/iau-iag.htm|title= Report Of The IAU/IAG Working Group On Cartographic Coordinates And Rotational Elements Of The Planets And Satellites: 2000|accessdate= 2006-03-22|first= P. K.|last= Seidelmann|author2= V. K. Abalakin|author3= M. Bursa|author4= M. E. Davies|author5= C. de Bergh|author6= J. H. Lieske|author7= J. Oberst|author8= J. L. Simon|author9= E. M. Standish|author10= P. Stooke|author11= P. C. Thomas|year= 2000|archive-date= 2011-08-10|archive-url= https://www.webcitation.org/60qCIcHwA?url=http://www.hnsky.org/iau-iag.htm}}</ref>
| 286,13°
19 h 4 min 30 s
|-
| [[Deklinācija (astronomijā)|Deklinācija]]
(Ziemeļpola)
| +63,87°
63°52' Ziemeļi
|-
| Sideriskais [[rotācijas periods]]
(16° platuma grādos)
| 25,38 dienas<ref name=nssdc/>
25 d 9 h 7 min 13 s<ref name="iau-iag"/>
|-
| (uz ekavtora)
| 25,05 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| (polos)
| 34,3 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| Rotācijas ātrums
(uz ekvatora)
| 7,284{{E|3}} km/h
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fotosfēras sastāvs (pēc masas)'''
|-
|  [[ūdeņradis]]
|  73,46%<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | title=The Sun's Vital Statistics | work=Stanford Solar Center | accessdate=2008-07-29}}, citing
{{Grāmatas atsauce | last = Eddy | first = John | authorlink = | coauthors = | title = A New Sun: The Solar Results From Skylab | publisher = NASA SP-402 | date = 1979 | location = Washington, D.C | pages = 37 | url = http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | doi = | id = | isbn =}}</ref>
|-
|  [[hēlijs]]
|  24,85%
|-
|  [[skābeklis]]
|   0,77%
|-
|  [[ogleklis]]
|   0,29%
|-
|  [[dzelzs]]
|   0,16%
|-
|  [[sērs]]
|   0,12%
|-
|  [[neons]]
|   0,12%
|-
|  [[slāpeklis]]
|   0,09%
|-
|  [[silīcijs]]
|   0,07%
|-
|  [[magnijs]]
|   0,05%
|}

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Froma ezers
|attēls=LakeFrome.jpg
|paraksts=Izžuvuša Froma ezera rietumu krasts
|map = Austrālija#Dienvidaustrālija
| plat_d=30 | plat_m=37 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=139 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}
|platība=2596
|garums=100
|platums=40
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=-2
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Froma ezers''' ({{val|en|Lake Frome}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija]]s dienvidos, [[Dienvidaustrālija]]s štatā, austrumos no [[Flindersa grēda]]s.<ref>{{PZT|217}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Madonas upīte
| attēls            = Madonas_struklaka.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dīķis uz Madonas upītes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Madonas ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lisa (Riebas pieteka)|Lisa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=40 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=50 | iet_plat_s= 24| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 4,7
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Madonas upīte''' ir upe, kas tek cauri [[Madona]]s pilsētai. Iztek no [[madonas ezers|Madonas ezera]] [[Aronas pagasts|Aronas pagastā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.emadona.lv/box/files/vestnesis/DV%202005%20junijs.pdf |title=Domes vēstnesis |access-date={{dat|2009|04|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305005244/http://www.emadona.lv/box/files/vestnesis/DV%202005%20junijs.pdf |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Upīte tek cauri Šķiršanās, Laulības un Mīlestības gravām, veidojot skaistu ainavu. Uz upītes izveidoti arī vairāki dīķi. Vienā no tiem atrodas viena no augstākajām strūklakām [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
[[Kategorija:Balsta un kustību aparāta slimības]]
[[Kategorija:Muskuļi]]

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ziloņcilvēks
 | oriģinālnos = ''The Elephant Man''
 |      attēls = TheElephantManposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = vēsturiska filma, drāma
 |    režisors = [[Deivids Linčs]]
 |  producents =
* [[Džonatans Sangers]]
* [[Mels Brukss]]
 |   scenārijs =
* [[Kristofers De Vors]]
* [[Ēriks Berdžens]]
* Deivids Linčs
 |     aktieri =
* [[Džons Hērts]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Anna Bankrofta]]
* [[Džons Gīlgads]]
* [[Vendija Hillere]]
 |      mūzika = [[Džons Moriss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Brooksfilms]]''
 | izplatītājs =
* ''[[EMI Films]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1980|10|3|Ņujorka|2018|10|10|ASV|}}
 |      ilgums = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/elephant-man-1980|title=The Elephant Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=elephantman.htm|title=The Elephant Man (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ziloņcilvēks"''' ({{val|en|The Elephant Man}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Deivids Linčs]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Hērts]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Anna Bankrofta]], [[Džons Gīlgads]] un [[Vendija Hillere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1980|10|3||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = ''[[Rammstein]]''
| Image            =Rammstein_and_Apocalyptica_concert_-_2005.jpg
| Caption          = Grupas uzstāšanās [[Milāna|Milānā]] kopā ar [[Apocalyptica]], 2005. gada 24. februārī
| Alt              =
| Studio           = 6
| Studio link      =
| Live             = 2
| Live link        =
| Compilation      = 1
| Comp link        =
| Singles          = 24
| Singles link     =
| Video            = 3
| Video link       =
| Music videos     = 23
| MV link          =
| Option name      = Bokseti
| Option           = 1
| References       = no
|}}
Vācu [[Industriālais metāls|industriālā metāla]] grupas '''''[[Rammstein]]'' diskogrāfija''' sastāv no 6 [[Studijas albums|studijas albumiem]], 2 [[Koncertalbums|koncertalbumiem]] un 3 koncertu video ierakstiem. Vēl grupa ir izdevusi 24 [[Singls|singlus]], no kuriem divdesmit trim ir uzfilmēti [[Videoklips|videoklipi]]. Grupa tika izveidota 1994. gada janvārī. Tajā ietilpst seši mūziķi no [[Šverīne]]s un [[Austrumberlīne]]s: vokālists [[Tils Lindemans]], ģitārists [[Rihards Kruspe]], ģitārists [[Pauls Landerss]], basģitārists [[Olivers Rīdels]], bundzinieks [[Kristofs Šneiders]] un taustiņinstrumentālists [[Kristians Lorencs]].<ref name="Allmusic-Biography">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|title=Rammstein > Biography|last=Nimmervoll|first=Ed|work=Allmusic|publisher=Macrovision|accessdate=8 июля 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/67B2j9vj6?url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|archivedate=2012-04-25}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Gyroporus castaneus 2011 G2.jpg
| att_nosaukums = Kastaņu smilšbekas Ukrainā
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Gyroporaceae
| dzimta_lv = Smilšbeku dzimta
| ģints = Gyroporus
| ģints_lv = Smilšbekas
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences: '''Mehāniskie audi''' jeb '''balstaudi''' ir speciālas [[šūna]]s un [[audi]], kas [[augi|auga]] organismā izpilda mehānisko funkciju, t.i., padara to izturīgāku un elastīgāku. Mehānisko audu raksturīgākā īpatnība ir tā, ka mehānisko izturību tiem piedod uzbiezinātais [[šūnapvalks]]. Atkarībā no šūnu formas, šūnapvalka uzbiezinājuma veida un ķīmiskā sastāva mehāniskos audus iedala divās grupās – kolenhīmā, sklerenhīmā. Savukārt sklerenhīmu iedala sklerenhīmas šķiedrās un sklereīdās jeb akmensšūnās.<ref name="kondratovics">Kondratovičs R. Augu anatomijas praktikums. 1976. Rīga: Izdevniecība "Zvaigzne", 130. - 146.lpp</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Patrika katedrāle
| native_name           = ''St. Patrick's Cathedral''
| image                 = Saint Patrick's Cathedral by David Shankbone.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Ņujorka
| latd  = 40 | latm  = 45 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 73 | longm = 58 | longs = 35 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = Darbojas
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Džeimss Renviks
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Neogotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1878
| capacity              = 3000
| length                = 101,2 m
| width                 = 53 m
| width_nave            =
| height_max            =
| spire_quantity        = 2
| spire_height          = 100,6 m
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NHL
|        designation1_date = {{dat|1976|12|8|N|bez}}
|             designation2 = NRHP
|     designation2_offname =
|        designation2_date = {{dat|1976|12|8|N|bez}}
|           delisted2_date =
|      designation2_partof =
|      designation2_number = 76001250
}}
}}
'''Svētā Patrika katedrāle''' ({{val|en|St. Patrick's Cathedral, Cathedral of St. Patrick}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Manhatana|Manhatanā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Piektā avēnija|Piektajā avēnijā]] pretī [[Rokfellera centrs|Rokfellera centram]]. Katedrāle celta [[neogotika]]s stilā. [[Nacionālais vēstures piemineklis]].

sentences:
'''Cena''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir [[prece]]s, [[pakalpojums|pakalpojuma]] vai [[aktīvs|aktīva]] [[vērtība]]s izteiksme [[nauda]]s vienībā. Cena izsaka vērtības attiecību starp dažādām precēm vai pakalpojumiem.<ref>Friedman Milton, Price Theory, (New York), {{ISBN|978-0-202-06074-3}} {{en ikona}}</ref>
== Raksturojums ==
Ja nebūtu naudas kā maksāšanas līdzekļa, tad pastāvētu maiņas tirdzniecība, jeb barters, kā tas arī bijis pirmatnējās [[sabiedrība]]s ar zemu ekonomikas attīstības pakāpi. Piemēram, no vērtības viedokļa var pieņemt, ka viens uzvalks ir trīs apavu pāru vērts, jeb 1 uzvalks = 3 apavu pāri. Attīstoties saimniecībai, [[produkts|produktu]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] klāsts kļuva arvien plašāks, līdz ar to paplašinājās arī [[tirdzniecība]] un radās nepieciešamība salīdzināt daudz dažādu preču un pakalpojumu vērtības. Tas bija iespējams tikai ieviešot vispārēju, vienotu vērtību [[ekvivalents|ekvivalentu]]. Par šādu ekvivalentu kļuva nauda, izsakot dažādu preču un pakalpojumu vērtību ar cenu palīdzību. Piemēram, ja pieņem, ka viena apavu pāra vērtība, jeb cena, ja tā ir izteikta naudas izteiksmē, ir 50 lati, tad viena uzvalka vērtība (cena) būs 50x3=150 latu.

sentences: '''Ziloņkauls''' ir smags, ciets materiāls, kas veidots no dzīvnieku [[zobi]]em vai [[ilkņi]]em. Tas satur [[kauli]]em līdzīgus audus — [[dentīns|dentīnu]]. Ziloņkaulu izmanto kopš senatnes gan grebumos, veidojot greznumpriekšmetus, gan citur sadzīvē, piemēram, [[mākslīgie zobi|mākslīgajos zobos]], [[vēdekļi|vēdekļos]] vai pat [[domino]] kauliņos. Visnozīmīgākais ziloņkaula avots ir [[ziloņi]], tomēr ne vienmēr ziloņkauls tiek iegūts no ziloņiem. To var iegūt arī no tādiem dzīvniekiem kā [[nīlzirgi]]em, [[valzirgi]]em, [[cūkas|cūkām]], [[mamuti]]em, [[kašaloti]]em un [[narvaļi]]em.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sji Dzjiņpins
| vārds_orģ           = 习近平
| attēls              = Xi Jinping with Macron and Von der Leyen 2023.jpg
| apraksts            = Sji Dzjiņpins 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|2012|11|15|N|bez}}
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[ĶTR prezidents]]
| term_sākums2        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     = {{ubl|[[Li Juaņčao]]|[[Vans Cjišaņs]]}}
| priekštecis2        = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = [[ĶTR viceprezidents]]
| term_sākums3        = {{dat|2008|3|15|N|bez}}
| term_beigas3        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| prezidents3         = [[Hu Dzjiņtao]]
| priekštecis3        = [[Džens Cjinhuns]]
| pēctecis3           = [[Li Juaņčao]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1953|6|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[haņi|haņs]]
| partija             = [[Ķīnas Komunistiskā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Sji Džunsjuņs]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = inženieris, advokāts, filozofs, politiķis
| alma_mater          = Ciņhua Universitāte
| reliģija            =
| paraksts            = Xi Jinping signature (2023).svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Bērnss|Bērnss}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Bērnss
|     vārds_orig    = ''Robert Burns''
|         attēls    = PG 1063Burns Naysmithcrop.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1759
|     dz_mēnesis    = 1
|       dz_diena    = 25
|       dz_vieta    = [[Eloveja]], [[Ēršīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Ēra]], [[Deinvidēršīra]], [[Skotija]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1796
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 21
|        m_vieta    = [[Danfrīsa]], [[Danfrīsšīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Danfrīsa un Geloveja]], [[Skotija]], {{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[skoti|skots]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Burns Signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]], [[skotu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''[[Auld Lang Syne]]'', ''[[Is There for Honest Poverty]]'', ''[[Scots Wha Hae]]''
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Roberts Bērnss''' ({{val|en|Robert Burns}}; dzimis {{dat|1759|1|25}}, miris {{dat|1796|7|21}}) bija [[Skotija|skotu]] rakstnieks un dzejnieks, viens no [[romantisms|romantisma]] aizsācējiem [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Bērnsa darbi atstājuši lielu ietekmi arī uz [[liberālisms|liberālisma]] un [[sociālisms|sociālisma]] ideoloģiju attīstību. Bērnss tiek uzskatīts par [[Skotija]]s nacionālo dzejnieku, viņš ir arī viszināmākais [[skotu valoda|skotu valodā]] rakstošais dzejnieks. Bērnss daudz rakstījis arī [[angļu valoda|angļu valodā]]. Bērnss vācis skotu tautasdziesmas, no kurām daudzas pārveidojis savos dzejoļos.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 14
|lv = Četrpadsmit
}}
'''14''' ('''četrpadsmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[13 (skaitlis)|13]] un [[15 (skaitlis)|15]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Ufas starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Международный аэропорт Уфа<br />Өфө халыҡ-ара аэропорты
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Ufa International Airport.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = UFA
| ICAO                       = UWUU
|lat_deg=54|lat_min=33|lat_sec=49|lat_dir=N
|lon_deg=55|lon_min=52|lon_sec=49|lon_dir=E
| karte                      = Baškortostāna#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| kartes_paraksts            =
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| baze                       =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Ufa}}
| termināļu skaits           =
| elevation-m                = 137
| majas_lapa                 = {{URL|http://www.airportufa.ru/}}
| metric-rwy                 =
| r1-number    = 14R/32L
| r1-length-m  = 3761
| r1-surface   = asfalts
| r2-number    = 14L/32R
| r2-length-m  = 2513
| r2-surface   = asfalts
| pasazieru_skaits           = 3,22 miljoni (2018)
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kas nomoka Gilbertu Greipu
| attēls                   = What's Eating Gilbert Grape poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What's Eating Gilbert Grape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Bertils Olsons]]
* [[Deivids Matalons]]
* [[Meirs Tepers]]
| scenārija autors         = [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džuljete Lūisa]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džons Reilijs]]
| mūzika                   =
* [[Alans Pārkers]]
* [[Bjerns Isfēlts]]
Alan Parker
Björn Isfält
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Matalon Teper Ohlsson]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|12|17}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/whats-eating-gilbert-grape-1993|title=What's Eating Gilbert Grape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gilbertgrape.htm|title=What's Eating Gilbert Grape (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kas nomoka Gilbertu Greipu"''' ({{val|en|What's Eating Gilbert Grape}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džuljete Lūisa]], [[Džonijs Deps]], [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|17||bez}}.

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
karabīne (Apvienotā Karaliste, 1866.),
* [[SKS-45]] (PSRS, 1944.),
* [[Type 56]] (Ķīna, 1956.),
* [[Steyr AUG]] (Austrija, 1979.)]]
'''Šaujamierocis''' ir [[ierocis]], kurā [[šāviņš|šāviņa]] izsviešanu no [[stobrs|stobra]] izraisa ķīmiska lādiņa sadegšanā ([[sprādziens|sprādzienā]]) radušos gāzu izplešanās. Tie ir attāluma ieroči un paredzēti uzbrukumam vai aizsardzībai, kā arī [[Medniecība|medībām]], sportam.

sentences: '''Elektroniskie atkritumi''' jeb '''e-atkritumi''' ir izmesta [[elektronika]] vai elektriskās ierīces. Elektroniskajiem atkritumiem pieskaita arī elektroniku, kas nodota atjaunošanai, atkalizmantošanai, tālākai pārdošanai, materiālu atgūšanai priekš pārstrādes vai aprakšanai. Neoficiāla elektronisko atkritumu apstrāde [[jaunattīstības valstis|jaunattīstības valstīs]] var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību un [[vides piesārņojums|vides piesārņojumu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Kristofers Hičienss
|     vārds_orig    = ''Christopher Hitchens''
|         attēls    = Christopher Hitchens crop 2.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Hičinss, sakot runu konferencē "The Amaz!ng Meeting", Lasvegasā, Nevadas štatā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1949
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 13
|       dz_vieta    = [[Portsmuta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 2011
|      m_mēnesis    = 12
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Hjūstona]], [[Teksasa]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    = [[Pīters Hičinss]]
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Christopher Hitchens (signature) 2.png
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = publicists, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = "Dievs nav dižs" (''God Is Not Great'', 2007)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Oksfordas Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = Politika, reliģija, vēsture, biogrāfija, literatūra
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 260px
|         attēls = Spectacled_Eider_pair.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš priekšplānā, mātīte aizmugurē
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Somateria
| ģints_lv=Pūkpīles
| suga = Somateria fischeri
| suga_lv = Briļļu pūkpīle
|       binomial = Somateria fischeri <small>([[Johann Friedrich von Brandt|Brandt]], 1847)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aglonas pagasts
| karte             = Aglonas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aglonas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aglonas pagasta karogs
| centrs            = Aglona
| platība           = 131,7
| iedzīvotāji       = 1716<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1716/ 131.7 round 1}}
| izveidots         = 1936
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.aglona.lv
|novada_nosaukums=Preiļu novads|novads=Novads}}

sentences: '''Pirmais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas saskaņā ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]] nosaka, ka 1) siltumapmaiņas procesā termodinamiskai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] tiek patērēts divējādi: mainot sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] vai sistēmai pastrādājot mehānisko [[Darbs (fizika)|darbu]] (darbu veic [[gāze]]); 2) termodinamiskajai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] un tai pielikts [[Darbs (fizika)|darbs]] izmaina sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] (darbu veic ārējie spēki).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas uzdevumu krājums 11. un 12. klasei|last=Vinogradovs|first=Sergejs|publisher=Lielvārds|year=2006|isbn=9984-11-087-7|pages=40}}</ref>

sentences: '''Sociālā inženierija''' [[Informācijas drošība|informācijas drošības]] kontekstā nozīmē cilvēka psiholoģisku manipulēšanu, lai panāktu noteiktu darbību veikšanu vai konfidenciālas [[Informācija|informācijas]] izpaušanu. Tas ir [[Uzticēšanās triks|uzticēšanās trika]] veids ar mērķi savākt informāciju, apkrāpt, vai iegūt piekļuvi sistēmai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''[[Guerichosteus heterolepis|G. heterolepis]]'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv = Gīrihosteīdas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Guerichosteus|gīrihosteji}}
* {{TaksoSaite|Hariosteus|hariosteji}}
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteidae <small>Tarlo, 1962</small>
}}
'''Gīrihosteīdas''' ({{val|la|Guerichosteidae}}; no ''Guerich'' — G. Gīrihs (vācu paleontologs) un ''osteon'' — kauls) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] dzimta, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1964. gads|1964. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimtu veido divas vai trīs ģintis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
| att_nosaukums=''[[Viscum album]]''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Santalales
| rinda_lv =Santalu rinda
| dzimta =Santalaceae
| dzimta_lv =Santalkoku dzimta
| ģints =Viscum L.
| ģints_lv =Āmuļi

| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}
'''Amuļi''' (''Viscum L''.) ir daudzgadīgi pusparazītiski ziemzaļi [[krūmi]] ar neīsti dihotomisku zarojumu. Āmuļu ģintī ir aptuveni 65 sugas, kas izplatītas galvenokārt tropu un subtropu apgabalos. Eiropā sastopamas divas sugas, Latvijā - viena suga: [[Baltais āmulis]] ''Viscum album L.'' Tā ir ļoti reta un īpaši aizsargājama suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{infokaste+}}
s pils (pirms 1905).]]
'''Aleksandrs fon Zīverss ''' ({{val|de|Alexander von Sievers}}, {{val|ru|Александр Эммануилович Сиверс}}, 1851—1935) bija vācbaltiešu dārznieks, [[Kārļumuiža]]s īpašnieks un dārzniecības skolas izveidotājs. Krievijas impērijas ķeizariskās dārzkopības biedrības valdes loceklis.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 230px
|          binomial = Hyracoidea
|            attēls = Rock hyrax (Procavia capensis).jpg
|        att_izmērs = 220px
|     att_nosaukums = [[Klinšu damans]] (''Procavia capensis'')
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|        infraklase = Eutheria
|     infraklase_lv = Placentāļi
|    augstākā kārta = Afrotheria
| augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         virskārta = Paenungulata
|      virskārta_lv = Āfrikas nagaiņi
|             kārta = Hyracoidea
|          kārta_lv = Dasiji
|        iedalījums =
* [[Dasiju dzimta]] (''Procaviidae'')
* †''[[Geniohyidae]]''
* †''[[Pliohyracidae]]''
* †''[[Saghatheriidae]]''
* †''[[Titanohyracidae]]''
|       kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tamperes katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Tampereen_tuomiokirkko_1.JPG
| image_size            =
| caption               = Tamperes katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Tamperes katedrāle
| position              = left
| latd                  = 61.5025
| longd                 = 23.769722
| location              = {{vieta|Somija|Pirkanmā|Tampere}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Larss Sonks]]
| architecture_style    = [[nacionālais romantisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1902. gads
| year_completed        = 1907. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Tamperes katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1236638"
}
</mapframe>

sentences:
, 1556]]
'''Bibliotekārs''' ir informācijas speciālists [[bibliotēkas zinātne|bibliotēkas]] un [[Informācijas zinātne|informācijas zinātnē]], kas ir informācijas servisu organizēšana un pārvaldība. Parasti bibliotekāri strādā publiskajās [[Bibliotēka|bibliotēkās]], izglītības iestāžu bibliotēkās, skolu informācijas centros, vai kāda uzņēmuma informācijas centrā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Takers Makss
 | vārds_orig              = ''Tucker Max''
 | attēls                  = TNW Con EU15- Tucker Max - 6.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Takers Makss "The Next Web" 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1975|9|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Atlanta}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Rakstnieks, uzņēmējs, blogeris, producents
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Takers Makss''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Tucker Max''; dzimis 1975. gada 27. septembrī [[Atlanta|Atlantā, Džordžijas štatā]], [[ASV]]) ir amerikāņu autors un orators. Savā blogā ''Tuckermax.com'', kas sasniedzis miljonus apmeklētāju, Makss apraksta savus jaunības piedzīvojumus un izklāsta savus uzdzīvošanas memuārus.<ref name="variety">[https://www.variety.com/article/VR1117986988.html?categoryid=13&cs=1 Darko to Serve Max's Beer] Variety. "Richard, Ted and I all appreciated Tucker's gonzo style of writing in his book", Tatiana Siegel, June 10, 2008.</ref><ref>[https://www.hollywoodreporter.com/hr/content_display/news/e3i6e371b8ae16a0b5b50948cd291d19f56 "Three in the Can for Beer in Hell"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080820120622/http://www.hollywoodreporter.com/hr/content_display/news/e3i6e371b8ae16a0b5b50948cd291d19f56 |date={{dat|2008|08|20||bez}} }}, ''The Hollywood Reporter'', July 8, 2008.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.variety.com/article/VR1117955454.html?categoryid=14&cs=1|title=Profile in ''Variety''}}</ref>

sentences:
; daudzas kultūras piedāvā peskoveģetāriešiem draudzīgu virtuvi]]
'''Peskoveģetārisms''' ir uzturs, kas ietver zivis un citus jūras produktus, bet ne citu dzīvnieku gaļu. Tie, kam ir peskoveģetāriešu vai pollotāristu uzturs, mēdz definēt "gaļu" kā [[Zīdītāji|zīdītājiem piederošus muskuļaudus]] un identificējas kā [[Veģetārisms|veģetārieši]]. Lielākā daļa peskoveģetāriešu ir ovolaktoveģetārieši, kas savai diētai pievieno zivis un jūras veltes, kuras nesatur citas gaļas. Tādas grupas kā veģetāriešu biedrība skaidro, ka uzturs, kas satur šādus pārtikas produktus, nav veģetārisms.<ref name="Vegsoc.org, fish">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|title=Vegetarians don't eat fish|publisher=Vegetarian Society|access-date=July 28, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180702064455/https://www.vegsoc.org/sslpage.aspx?pid=531|archivedate={{dat|2018|07|02||bez}}}}</ref>

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences:
{{eksperts}}
. Tas sastāv no daudziem maziem trijstūriem]]
'''Datorgrafika''' ir [[Datorzinātne|datorzinātņu]] apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar [[3D datorgrafika|trīs dimensiju grafiku]], tas ietver arī [[2D datorgrafika|divu dimensiju grafiku]] un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kjelldahl|first=Lars|date=June 2004|title=Visual perception in computer graphics courses|url=https://doi.org/10.1016/j.cag.2004.03.015|journal=Computers & Graphics|volume=3|pages=451-456|via=Elsevier Science Direct}}</ref>

sentences:
'''Mijiedarbojošās galaktikas''' ir [[galaktika]]s, kas atrodas tik tuvu viena otrai, ka to savstarpējie [[gravitācijas spēks|gravitācijas spēki]] ietekmē galaktiku formu un struktūru.
Tās var saplūst kopā, izveidojot vienu lielu galaktiku.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Čimboraso
| Photo                = Volcán Chimborazo, "El Taita Chimborazo".jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Ekvadora
| paraksta_izvietojums = right
| latd= 1|latm= 28|lats= 9|latNS= S
| longd= 78|longm= 49|longs= 3|longEW= W
| Augstums         = 6263
| Atrašanās vieta  = {{flag|Ekvadora}}
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = [[Stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              = [[Paleogēns]]
| Last eruption    = apmēram 550. gadā<ref name="gvp">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.volcano.si.edu/world/volcano.cfm?vnum=1502-071|title=Čimboraso|publisher=''Global Volcanism Program''|accessdate={{dat|2013|7|7||bez}}|archive-date={{dat|2013|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130922013635/http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vnum=1502-071}}</ref>
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}
'''Čimboraso''' ({{val-es|Chimborazo}}) ir pašlaik neaktīvs [[stratovulkāns]] [[Andi|Andos]], [[Ekvadora|Ekvadorā]]. Vulkāna pēdējais zināmais [[vulkāna izvirdums|izvirdums]] notika apmēram 550. gadā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allabogdanīts
|attēls=
|klase=[[Fosfīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=1/A.11=15
|ķīm_formula=(Fe,Ni)2P
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaiši salmu dzeltena
|svītra=
|habituss=Mazi līstes formas kristāliņi
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,11
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste|nosaukums=Jauntukums|attels=Tukums 19 (31312185830).jpg|paraksts=Radio releja stacija Jauntukumā, [[Jelgavas iela (Tukums)|Jelgavas ielā]]|pasta_indekss=LV-3101|pilseta= [[Tukums]]|autobuss=Jauntukums–Autoosta–[[Tume]]
Jauntukums–[[Veļķi (Tukums)|Veļķi]]<ref>[https://www.tukums.lv/lv/sabiedriskais-transports Sabiedriskais transports] tukums.lv 2022. gada 25. maijā</ref>|iever_celtnes=[[Arta Dumpe|Artas Dumpes]] piemineklis}}

sentences: '''9. decembris''' ir gada 343. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (344. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 22 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

sentences:
. Attēls uzņemts ik pēc 12 stundām]]
'''Pelējums''' ir mikroskopisku [[sēnes|sēņu]] kopums. Pelējumu veido vairāku sugu mikroskopiskās sēnes. Daži pelējumi var būt kaitīgi [[veselība]]i, bet citi tiek izmantoti [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]] un [[zāles|zāļu]] izgatavošanai.

sentences:
, [[Džordžija|Džordžijā]], 2020. gadā]]
'''Komandantstunda''' jeb '''policijas stunda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/komandantstunda|title=komandantstunda {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-12}}</ref> ir aizliegums personām bez atļaujas noteiktā diennakts laikā brīvi pārvietoties ārpus dzīvesvietas, lai ieviestu un uzturētu kārtību, samazinātu upuru skaitu ārkārtas stāvokļa laikā vai [[Karš|kara]] laikā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūpe
| abbreviation = Pup
| name_latin = Puppis
| RA = 7,5
| dec = −30
| areatotal = 673
| arearank = 20. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ζ Pup''
| starmagnitude = 2,25
| neareststarname = ''HD 69830''
| stardistance = 41
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Pī Pupīdas]]
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Lielais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs fon Kube
|     vārds_orig = ''Ludwig von Cube''
|         attēls = Cube_Wappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1788
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tirza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija|Gulbenes novads}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans fon Kube]]<br/>Frīderike Marija, dzimusi Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Krusts
| abbreviation = Cru
| name_latin = Crux
| RA = 12,5
| dec = −60
| areatotal = 68
| arearank = 88. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cru''
| starmagnitude = 0,87
| neareststarname = ''η Cru''
| stardistance = 64,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |         attēls = Durio kutej F 070203 ime.jpg
 |  att nosaukums = ''Durio kutejensis'' augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvas
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Durio
 |        ģints_r = Duriāns
 |       binomial = Durio
 |     iedalījums = Ir zināmas 30 sugas
 |    kategorijas = nē
}}

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jozefs Stefans
|     vārds_orig = ''Jožef Štefan''
|         attēls = Jozef Stefan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jozefs Stefans (1835–1893)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Sanktpetera}} (tagad {{vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne|td=Austrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austroungārija]]s
|        tautība = [[slovēņi|slovēnis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Vīnes Universitāte]]
|     alma_mater = Vīnes Universitāte
|        zinātne = [[Fizika]]
|    pasniedzēji = [[Andreass fon Etingshauzens]]
|       studenti = [[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Marjans Smoluhovskis]]
[[Johans Jozefs Lošmits]]
|     sasniegumi = {{plainlist|
* [[Stefana—Bolcmaņa likums]]
* [[Stefana—Bolcmaņa konstante]]
* [[Stefana problēma]]
* [[Stefana vienādojums]]
* [[Stefana formula]]
* [[Stefana plūsma]]
* [[Stefana skaitlis]]
* [[Stefana—Bolcmaņa starojuma likums]]
* [[Maksvela—Stefana difūzija]]
}}
|    apbalvojumi = [[Lībena balva]] (1865)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jozefs Stefans''' ({{val|slovēņu|Jožef Štefan}}; dzimis {{dat|1835|3|24}}, miris {{dat|1893|1|7}}) bija [[Karintija]]s [[slovēņi|slovēņu]] izcelsmes [[Austrijas impērija]]s / [[Austroungārija]]s [[fiziķis]], [[matemātiķis]] un [[dzejnieks]].

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mēnessgaisma
 | oriģinālnos = ''Moonlight''
 |      attēls = Moonlight (2016 film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Berijs Dženkinss (scenārijs)
* [[Tarels Elvins Makreinijs]] (sižets)
* pēc Tarela Elvina Makreinija lugas ''In Moonlight Black Boys Look Blue''
 |     aktieri =
* [[Trevante Rodss]]
* [[Andrē Holends]]
* [[Džanella Monē]]
* [[Eštons Sanderss]]
* Džarels Džeroms
* [[Neomija Herisa]]
* [[Maheršala Ali]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[A24 (company)|A24]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''A24''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|9|2|''Telluride'' kinofestivāls|2016|10|21|ASV}}
 |      ilgums = 111 minūtes<!--Theatrical runtime: 111:09--><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film | title=''Moonlight'' | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | accessdate=January 20, 2017 | archive-date={{dat|2018|04|11||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20180411115521/http://www.bbfc.co.uk/releases/moonlight-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="LATimesTelluride">{{Tīmekļa atsauce|last1=Keegan|first1=Rebecca|title=Telluride Film Festival audiences take a shine to Barry Jenkins' 'Moonlight'|url=http://www.latimes.com/entertainment/movies/la-et-mn-telluride-moonlight-feature-20160901-snap-story.html|website=Los Angeles Times|accessdate=October 24, 2016}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|title=Moonlight (2016)|website=[[Box Office Mojo]]|accessdate=February 12, 2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170128230545/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=moonlight2016.htm|archivedate={{dat|2017|01|28||bez}}}}</ref><!--INCLUDES FOREIGN B.O-->
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mēnessgaisma"''' ({{val|en|Moonlight}}) ir 2016. gada ASV drāma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]].

sentences: '''Mulāža''' (no {{val|fr|moulage}} — ''moule'' — ‘veidot’) ir kāda objekta precīzs atveidojums ģipsī, vaskā, papjēmašē, plastmasās u.c. [[Tēlniecība|Tēlniecībā]] par mulāžu reizēm sauc arī precīzu pēcnāves masku vai rokas, piemēram, slavena mūziķa rokas atveidojumu, arī klasikas darbu sērijveida atkārtojumus.<ref>Latvijas Padomju enciklopēdija, 7. sēj. Rīgā, 1986</ref> [[Medicīna|Medicīnā]] mulāžas plaši izmanto [[anatomija]]s studijās, dažādu slimību un [[Patoloģija|patoloģiju]] atveidošanai, glābēju un medicīnas darbinieku apmācīšanai. Mulāžas izmanto par uzskates līdzekļiem, kā arī situācijās, kad oriģinālu izmantot nav lietderīgi.<ref>[https://www.db.lv/zinas/latvija-plano-uzstadit-fotoradaru-mulazas-un-papildu-radarus-tos-pec-vajadzibas-rotejot-483683 Latvijā plāno uzstādīt fotoradaru mulāžas un papildu radarus, tos pēc vajadzības rotējot]</ref>

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Deivids Livingstons
|     vārds_orig = ''David Livingstone''
|         attēls = David Livingstone -1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Blantaira, [[Skotija]], {{UK}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1873
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 1
|        m_vieta = Kazembes karaliste (Tagad {{ZMB}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|   nodarbošanās = ceļotājs un ārsts
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Deivids Livingstons''' ({{val|en|David Livingstone}}; dzimis {{dat|1813|3|19}}, miris {{dat|1873|5|1}}) bija [[skoti|skotu]] ceļotājs un [[ārsts]].

sentences: '''30. maijs''' ir gada 150. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (151. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 215 dienas.

sentences: '''Kausveida mukocīts''' ir sekretējoša cilindriska [[Epitēlijs|epitēlija]] šūna, kuras galvenā funkcija ir [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] — [[mucīns|mucīnu]] — sekrēcija. Mucīni ir galvenais [[gļotas|gļotu]] komponents. Kausveida mukocīti ir sastopami dažādos orgānu epitēlijos, piemēram, [[elpvads|elpvadā]], [[bronhi|bronhos]], [[Zarnas|zarnās]]. Retos gadījumos no kausveida mukocītiem var veidoties kausveida mukocītu [[karcinoīds]].<ref>Holt, N; Grønbæk, H (2013). "Goblet cell carcinoids of the appendix.". ''The Scientific World Journal''. doi:10.1155/2013/543696. PMC 3556879. {{PMID|23365545}}.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Piedrujas Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Piedrujas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Piedrujas katoļu baznīca
| label = Piedrujas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Piedrujas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 55  | latm  = 47  | lats  = 45  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 26  | longs = 42  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Piedrujas pagasts]], [[Piedruja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1759]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Eduards Voroņeckis

sentences:
]
{{Commonscat|Geography of Mauritania}}

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un tautības]]

sentences: '''Ģeometrisks ķermenis''' ir [[telpa]]s tilpuma daļa, kas ir norobežota no apkārtējās telpas ar ģeometriskā ķermeņa virsmu.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}

sentences:
{{infobox
|child = {{#ifeq:{{yesno|{{{embed|}}}}}|yes|yes}}
|data1 =
{{{persona}}} ģerboņi

sentences: '''Ķīmiskā formula''' ir koncentrēts veids, kā atainot informāciju par [[atoms|atomiem]], kas veido noteiktu [[ķīmiskais savienojums|ķīmisko savienojumu]]. [[molekulārais savienojums|Molekulāriem savienojumiem]] tas uzrāda katru no savienojumu veidojošiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], ko pieraksta ar attiecīgo elementa simbolu. Turklāt ar aiz elementa simbola [[apakšraksts|apakšrakstā]] rakstītu ciparu norāda atomu skaitu katrā šī savienojuma [[molekula|molekulā]]. 19. gadsimta avotos apakšraksta vietā nereti lietoja [[augšraksts|augšrakstu]]. [[jonu savienojums|Jonu savienojumiem]] un citām nemolekulārām vielām apakšraksts apzīmē elementu daļas [[empīrisks|empīriskajā]] formulā.

sentences: '''Sintētiska valoda''' ir [[valoda]], kas apvieno vairākas [[morfēma]]s, lai izveidotu vārdu.<ref>{{tz|LLVV|'''Sintētiska forma''' — gramatiskā forma, kurā, formas celmam saistoties ar vienu vai vairākiem formveidošanas [[afikss|afiksiem]], izteiktas vairākas gramatiskās nozīmes.|sintētisks}}</ref> Sintētisko valodu pretstats ir [[analītiska valoda]] (izolējoša valoda), kur ir tendence uz vienu zilbi gariem vārdiem. Nav iespējams novilkt striktas robežas starp sintētiskām un analītiskām valodām.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Antisemītisms''' ir [[Aizspriedums|aizspriedumi]] vai diskriminējoša attieksme pret [[ebreji]]em kā etnisku grupu. Tas ir viens no [[Rasisms|rasu šovinisma]] veidiem.

sentences:
'''Bezgalīgi dilstoša ģeometriskā progresija''' ir [[ģeometriskā progresija|ģeometriskās progresijas]] speciālgadījums, kad  [[kvocients|kvocienta]] [[absolūtā vērtība|modulis]] ir mazāks par 1, tātad, katrs nākamais loceklis ir mazāks par iepriekšējo. Šīs progresijas visu locekļu [[summa|summu]] var aprēķināt pēc formulas:
:<math>\ S = \frac{b_1}{1-q}</math>, kur ''b1'' ir šīs progresijas pirmais loceklis, bet ''q'' - šīs progresijas kvocients. Šo formulu var pamatot, pārveidojot ģeometriskās progresijas ''n'' locekļu summas formulu:
:<math>\ S_n = \frac{b_1 (q^n - 1)}{q-1} = \frac{b_1q^n-b_1}{q-1} = \frac{b_1-b_1q^n}{1-q} = \frac{b_1}{1-q} - \frac{b_1q^n}{1-q}</math>. Tā kā ''q'' modulis ir mazāks par 1, palielinot ''n'' vērtību ''qn'' samazinās, pie [[bezgalība|bezgalīgi lielas]] ''n'' vērtības ''qn'' būs tik bezgalīgi mazs, ka to var pielīdzināt [[nulle]]i. Tātad, var pieņemt, ka <math>\frac{b_1q^n}{1-q} = 0</math> un <math>\ S = \frac{b_1}{1-q}</math>.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jēkabs Grots
| attēls              =Jekabs_GROTS.jpg
| amats               =[[Latvijas Senāts|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1934|||N}}
| term_beigas         ={{dat|1940|||N}}
| dzim_dati           ={{dat|1888|5|15}}
| dzim_vieta          =[[Saikavas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1942|6|17|1888|5|15}}
| mir_vieta           =[[Usoļlags|Soļikamskas soda nometnes]] Molotovas apgabals, {{URS}} (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Harkivas metropolitēns''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Харківський метрополітен, Харківське метро'') ir [[Harkiva|Harkivas]] [[metro]] transporta sistēma. Tai ir trīs aktīvas līnijas, kuru ekspluatācijas garums 2018. gadā bija aptuveni 38,1 km. Pilsētas centrā ir 30 stacijas un trīs metro pārsēšanās mezgli.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               = Nerons
| vārds_orģ           = ''Nero''
| attēls              = Nero pushkin.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Senās Romas imperatori|Romas imperators]]
| term_sākums         = {{dat|54|10|13|N}}
| term_beigas         = {{dat|68|6|9|N}}
| priekštecis         = [[Klaudijs]]
| pēctecis            = [[Galba]]
| dzim_dati           = {{dat|37|12|15}}
| dzim_vieta          = [[Antiuma]] (''Antium''), [[Romas impērija]] (tagad {{vieta|Itālija|Lacio|Ancio}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|68|6|9|37|12|15}}
| mir_vieta           = ārpus [[Roma]]s, [[Romas impērija]] (tagad {{ITA}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| dinastija           = [[Jūliju-Klaudiju dinastija]]
| tēvs                = {{ubl|[[Gnejs Domīcijs Ahenoberbs]]|[[Klaudijs]] (adopcija)}}
| māte                = [[Agripīna Jaunākā]]
| dzīvesb             = {{ubl|[[Klaudija Oktāvija]] (53-62)|[[Popeja Sabīna]] (62-65)|[[Stacīlija Mesalīna]] (66-68)}}
| bērni               = Klaudija Augusta
| profesija           = militārpersona, politiķis
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Senās Romas reliģija]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sweet Smell of Success''
| operators =
| attēls = Sweet Smell of Success (1957 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', drāma
| režisors = [[Aleksandrs Makkendriks]]
| producents = [[Džeimss Hills]]
| scenārijs = * [[Klifords Odetss]]
* [[Ernests Lēmans]]
* Aleksandrs Makkendriks
| aktieri = * [[Bērts Lankasters]]
* [[Tonijs Kērtiss]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''Sweet Smell of Success''
| studija = * ''Hecht-Hill-Lancaster Productions''
* ''Norma Productions''
* ''Curtleigh Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|6|27}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sweet Smell of Success''''' ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Makkendriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bērts Lankasters]] un [[Tonijs Kērtiss]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences:
{{Skaitlis
|num = 81
|lv = Astoņdesmit
}}
'''81''' ir [[kārtas skaitlis]], kurš atrodas starp [[80 (skaitlis)|80]] un [[82 (skaitlis)|82]]. Šis ir viens no trijiem [[Skaitlis|skaitļiem]] (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja abus tā [[Cipars|ciparus]] [[Saskaitīšana|saskaita]] un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to [[Reizināšana|sareizina]] ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais skaitlis (1458; 1729 vai 81); 8+1=9 ; 9 x 9=81

sentences:
<nowiki>
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda =
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
</nowiki>

Paredzēts veidnē [[Veidne:Personas infokaste|Personas infokaste]] laukā "Citas daļas" gadījumos, ja personai ir vairākas nodarbošanās (tiks izmantotas attiecīgās nodarbošanās veidnes).
<includeonly>

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences:
{{Vikisaites+}}
'''Finanšu instruments''' ir jebkāds [[tirgus|tirgojams]] [[aktīvs]], [[nauda]], [[īpašums]] vai īpašuma [[tiesība]]s, vai [[līgums|līguma]] tiesības saņemt vai nodot naudu vai kādu finanšu instrumentu. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir ne lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[naudas tirgus]] instrumentiem. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[kapitāla tirgus]] instrumentiem.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Etiopijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Etiopijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1989. gada revolūcijas
| partof           = [[Aukstais karš|Aukstā kara]] (līdz 1991. gadam)
| image            =
| caption          = [[Berlīnes mūra krišana]] 1989. gada novembrī
| date             = {{dat|1986|12|16|n|bez}} — {{dat|1996|6|28|n|bez}}
'''Galvenā fāze:'''
{{dat|1988|5|12|n|bez}} — {{dat|1991|12|26|n|bez}}
| place            = [[Centrālā un Austrumeiropa]], [[Latīņamerika]], [[Āfrika]] un [[Āzija]]
| coordinates      =
| causes           =
* [[politiskās represijas]]
* [[totalitārisms]]
* [[autoritārisms]]
* [[demokratizācija]]
* [[nacionālisms]]
* [[reliģiskās vajāšanas]]
* [[taupība]]
* [[ekonomiskā krīze]] un [[konsumerisms|patērēšanas kulta]] spiediens<ref>{{grāmatas atsauce|author=Kochanowicz, Jacek|editor-link=Iván T. Berend |editor-last=Berend |editor-first=Ivan T. |title=Backwardness and Modernization: Poland and Eastern Europe in the 16th–20th Centuries|url=https://books.google.com/books?id=f6RGpe1mjzQC|series=Collected studies: Studies in East-Central Europe|volume=858li|location=Aldershot|publisher=Ashgate |year=2006|page=198|isbn=9780754659051}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last=Cross |first=Gary S.|chapter=1: The Irony of the Century|title=An All-consuming Century: Why Commercialism Won in Modern America|url=https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0|location=New York|publisher=Columbia University Press|year=2000|page=[https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0/page/8 8]|isbn=9780231113120}}</ref>
* [[antikomunisms]]
| methods          = (lielākoties [[pilsoniskā nepaklausība]]){{plainlist|
* [[reforma]]s
* [[politiskā demonstrācija|masu protesti]]
* [[masu nekārtības]]
* [[sacelšanās|dumpji]]
* [[karš]]
}}
| result           = vairāku [[komunistiska valsts|komunistisko valstu]] pastāvēšanas beigas
* Aukstā kara beigas
* [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] uzplaukums
* [[Padomju Savienība]]s kā [[lielvara]]s pastāvēšanas beigas un [[PSRS sabrukums|tās sabrukums]] {{dat|1991|12|26||bez}}
* [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmas režīma]], [[demokrātiskais centrālisms|demokrātiskā centrālisma]] un [[komandekonomika]]s  [[sociālā kolapse|kolapse]]
* sociāli ekonomiskās reformas Ķīnā, Kubā, Laosā un Vjetnamā
* [[Varšavas pakts|Varšavas pakta]], [[Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padome|SEPP]] un [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] pastāvēšanas beigas
* [[Krievija|Krievijas Federācijas]] veidošanās un [[Pēcpadomju valstis|15 valstu]] [[neatkarība]]s iegūšana no Padomju Savienības
* valdības pāreja uz [[daudzpartiju sistēma|daudzpartiju sistēmu]] [[Polijas vēsture (1945–1989)|Polijā]], [[Komunisma beigas Ungārijā (1989)|Ungārijā]], [[Mierīgā revolūcija|Austrumvācijā]], [[Samta revolūcija|Čehoslovākijā]], [[Rumāņu revolūcija|Rumānijā]], [[Bulgārijas Tautas Republika|Bulgārijā]], [[Mongoļu revolūcija (1990)|Mongolijā]], un [[Komunistiskā režīma krišana Albānijā|Albānijā]]
* vecās [[saimniecība]]s sistēmas krišana atsevišķās komunistiskajās valstīs, bijušajās Austrumu bloka valstīs pāreja no valsts pārvaldīta ekonomikas modeļa uz privāto; [[komandekonomika]]s likvidēšana un [[valsts uzņēmums|valsts uzņēmumu]] [[privatizācija]]; kapitālistiskās un brīvā tirgus ekonomikas sistēmas izplatība no ekonomiskajām krīzēm cietušajās komunistiskajās valstīs
* nekomunistiskas [[valdība]]s izveidošana [[Kambodža|Kambodžā]]
* daudzas [[komunistiska partija|komunistiskās partijas]] un to politiķi kļūst par [[sociāldemokrātija]]s vai [[demokrātiskais sociālisms|demokrātiskā sociālisma]] piekritējiem
* [[populisms|populisma]] un neitrālo spēku uzplaukums
* [[Vācijas atkalapvienošana]]
* [[Jemenas apvienošana]]
* [[Čehoslovākijas sadalīšanās]]
* [[Dienvidslāvijas sabrukums]] un [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] sākums
* skepticisms pret komunismu visā pasaulē, kas saistīts ar atbalsta samazināšanos dažādām komunistu un kreisajām partijām, īpaši [[Eiropa|Eiropā]] un Āzijā, komunistu pārvaldīto valdību sabrukums [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānā]], [[Angolas Tautas Republika|Angolā]], [[Beninas Tautas Republika|Beninā]], [[Kongo Tautas Republika|Kongo-Brazavilā]], [[Etiopijas Tautas Republika|Etiopijā]], [[Mozambikas Tautas Republika|Mozambikā]], [[Somālijas Demokrātiskā Republika|Somālijā]] un [[Dienvidjemena|Dienvidjemenā]]
* [[Rietumu kultūra]]s, [[kapitālisms|kapitālisma]] izplatība iepriekš izolētajās komunistiskajās valstīs, tostarp Krievijā un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]
* rietumu mediju un [[internets|interneta]] masveida ienākšana bijušajās sociālistiskajās un komunistiskajās valstīs
* padomju spēki cieta neveiksmi [[Afganistānas karš (1979—1989)|Afganistānā]] un komunistiskās Afganistānas valsts [[Afganistānas Pilsoņu karš (1989–1992)|krišana]]
* padomju un Austrumu bloka ebreju emigrācija uz [[Izraēla|Izraēlu]]
* [[Ķīnas demokrātiskā kustība|Ķīnas demokrātiskās kustības]] [[Protesti Tiaņaņmeņa laukumā|apspiešana]] un Ķīnas antirietumnieciskā noskaņojuma pieaugums
* [[Īpašais periods|Īpašā perioda]] sākums [[Kuba|Kubā]]
* [[Ziemeļkoreja]]s [[sociālā ekonomika|sociālās ekonomikas]] vājināšana un atteikšanās no marksisma-ļeņinisma par labu [[Čučhe]]i
* komunistu kustību vājināšanās un [[marksisma kritika]]s palielināšanās
* vairāki uzlabojumi starptautisko attiecību konfliktos
* [[islāma ekstrēmisms|islāma ekstrēmisma]] uzplaukums
* [[Eiropas Savienība]]s [[Māstrihtas līgums|izveide]] un [[Eiropas Savienības paplašināšanās|paplašināšanās]]
* bijušo Austrumeiropas padomju bloka valstu [[NATO paplašināšanās|pievienošanās NATO]]
* [[Amerikas Savienotās Valstis]] kļūst par vienīgo lielvaru pasaulē
}}
'''1989. gada revolūcijas''' jeb '''komunisma sabrukums''' bija revolucionārs [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] kustību vilnis, kas izraisīja vairuma [[marksisms-ļeņinisms|marksistiski-ļeņinisko]] valdību sabrukumu [[Austrumu bloks|Austrumu blokā]] un citās pasaules daļās. Tās veicināja pasaulē lielākās komunistiskās valsts [[Padomju Savienība]]s sabrukumu un atteikšanos no komunistiskajiem režīmiem daudzās pasaules daļās, dažas no kurām valdības gāza vardarbīgi. Šie dažadie notikumi, īpaši Padomju Savienības sabrukums, krasi izmainīja pasaules [[spēku līdzsvars (ģeopolitika)|spēku līdzsvaru]], iezīmējot [[Aukstais karš|Aukstā kara]] beigas un pēcaukstā kara ēras sākumu.

sentences:
, [[eiro]] un [[Rumānijas leja]]]]
'''Valūtas kurss''', arī '''naudas kurss''', '''maiņas kurss''', ir [[valūta]]s cena, kas izteikta citu valstu naudas vienībās. Valūtas kurss var mainīties katru dienu, tādēļ ir divi naudas maiņas modeļi. Viens no tiem ir peldošais kurss, kas ir atkarīgs no valūtas [[pieprasījums un piedāvājums|pieprasījuma un piedāvājuma]], bet otrs ir fiksētais valūtas kurss, kur valūta tiek mainīta pret citu noteiktu valūtu ar noteiktu likmi, piemēram, Latvijas bijušās naudas vienības [[lats]] kurss bija piesaistīts [[eiro]] ar fiksētu likmi, tas ir, 1 eiro bija 0,7028 lati.

sentences: '''Alfa daļiņa''' ('''α daļiņa''') ir pozitīvi lādēts [[hēlijs|hēlija-4]] [[atoma kodols]], kas sastāv no 2 [[protons|protoniem]] un 2 [[neitrons|neitroniem]]. Alfa daļiņas rodas [[alfa sabrukšana]]s procesā un šādām daļiņām piemīt 1,8—15 MeV liela [[enerģija]].

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Kavaniši''' ({{val|ja|川西}}) ir [[japāņu valoda|japāņu]] cilmes [[uzvārds]]. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* [[Takehiko Kavaniši]] (川西 武彦; 1938) — japāņu futbolists;
* [[Takaši Kavaniši]] (川西 隆) — japāņu futbolists.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Hubei
| official_name           = 湖北省
| settlement_type         = Ķīnas province
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| image_shield            =
| capital                 = [[Uhaņa]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Hubei in China (+all claims hatched).svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Hubei atrašanās vieta Ķīnā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{CHN}}
| established_title       =
| established_date        =
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 185900
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 57237740
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +8
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 = {{URL|http://www.hubei.gov.cn/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms fon Taube
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm Taube von der Issen''
|         attēls = TaubeWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br/>({{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gustavs Vilhelms fon Taube]], Kristīne Elizabete fon Venedigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Vendula fon Bahmane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Jelgava
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Jelgava aerial view.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jelgavas centrālā daļa
| image_flag = Jelgava flag.svg
| flag_link = Jelgavas karogs
| image_shield = Jelgava COA great.svg
| shield_link = Jelgavas ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Jelgava.svg
| blank_emblem_type        = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 42
| longs = 50
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1573]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Mitau}}
{{val|pl|Mitawa}}
{{val|lt|Mintauja}}
{{val|ru|Митава}}
| leader_title = [[Jelgavas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Domes priekšsēdētājs]]
| leader_name = [[Andris Rāviņš]] ([[Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 60.1
| area_footnotes = <ref name="LME">{{LME|1|703}}</ref>
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 60 564
| population_as_of = 2021
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-30(01-18)
| website = [http://www.jelgava.lv/ www.jelgava.lv]
| footnotes =
}}
'''Jelgava''' ir [[valstspilsēta]] [[Zemgale|Zemgalē]], 43 km no [[Rīga]]s pie [[Lielupe]]s un tās attekas [[Driksa]]s. 13. gadsimta vidū [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestrs [[Konrāds fon Manderns|Konrāds no Mandernas]] pavēlēja celt krustnešu pili uz Garās salas [[Upmale (zeme)|Upmales zemē]], lai izveidotu krusta karotāju atbalsta punktu cīņai ar [[zemgaļi]]em. Par Jelgavas dibināšanas brīdi tiek uzskatīta [[Mītavas pils uzcelšana]] 1265. gadā. Pilsētas tiesības Jelgava ieguva 1573. gadā un ilgu laiku bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s galvaspilsēta. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Kauja par Jelgavu (1944)|kaujā par Jelgavu]] tika iznīcināta gandrīz visa pilsētas vēsturiskā apbūve.

sentences:
, Polijā (2015. gads)]]
'''Automazgātava''' ir vieta, kurā mazgā [[Automašīna|automašīnas]]. Pārsvarā automazgātavas ir paredzētas automašīnas ārpuses tīrīšanai, taču dažreiz arī tiek nodrošināta automašīnas salona tīrīšana. Automazgātava var nodrošināt pašapkalpošanās servisu, kā arī tā var būt pilnībā automātiska vai apkalpota (automašīnas apkopi veic algoti darbinieki). Automazgātavas bieži ir pieejamas [[Degvielas uzpildes stacija|degvielas uzpildes stacijās]].

sentences: '''Oksidētājs''' ir [[viela]], kuras [[atoms|atomi]] [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] laikā pievieno sev [[elektrons|elektronus]] (darbojas kā elektronu [[akceptors]]). No ķīmiskajiem oksidētājiem visspēcīgākais ir [[fluors]], kuru var iegūt tikai, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[fluorīdi|fluorīdu]] kausējumus (neskaitot dažas eksotiskas ķīmiskas metodes). Izmantojot elektrolīzi, uz [[anods|anoda]] var oksidēt gandrīz jebkuru vielu, ja vien elektroda [[potenciāls]] ir pietiekami liels.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name         = ''Metro-Goldwyn-Mayer Studios, Inc.''
| logo = MGM logo.png
| caption      =
| type         =
| foundation   = {{dat|1924|04|17||bez}}
| founder      = [[Markuss Lēvs]]
| location     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Beverlihilsa}}
| key_people   =
| industry     = Kino
| products     =
* Mākslas filmas
* Televīzijas raidījumi
| revenue      =
| parent       = ''[[MGM Holdings|MGM Holdings, Inc.]]'' (''[[Amazon]]'')
| subsid=
* ''[[United Artists|United Artists Media Group]]''
* ''[[Orion Pictures]]''
| homepage     = {{URL|mgm.com}}
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Parmenīds
|          vārds_orig = Παρμενίδης
|              attēls = Parmenides.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Parmenids
|          dz_dat_alt = 6.gs.p.m.e otra puse
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Eleja (Grieķija)|Eleja]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 5.gs.p.m.e vidus
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Loģika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Zēnons Elejietis]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Triboluminiscence''' ({{val-el|tribos}} — berze) ir [[luminiscence]]s veids, kas rodas [[kristāls|kristāliskās]] [[viela|vielās]] mehāniskās iedarbības (beršanas, spiešanas, sašķelšanas) iespaidā. To, piemēram, var izraisīt [[dislokācija|dislokāciju]] pārvietošanās, deformējot kristālu. Triboluminiscenci var arī izskaidrot ar [[fotoluminiscence|fotoluminiscenci]] no elektriskajām [[izlāde|izlādēm]], kas rodas, sagraujot kristālrežģi. Triboluminiscence ir mazāk izplatīta nekā citi luminiscences veidi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Artavs
|         vārds_orig = ''Vladislavs Staunis''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1928
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = [[Rēzekne]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latvietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri = satīra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Valdis Artavs''' (1928) ir [[latvieši|latviešu]] dzejnieks [[satīra|satīriķis]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|5|2}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Krodziņš "Sveiks, Šveik!", pagrabs
| apraksts   =
| virtuve    = čehu virtuve un alus
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgR3jz?m=&node=1703777971 (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Voll}}
# anonīma persona #1
# anonīma persona #2
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Ataturka starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Atatürk Uluslararası Havalimanı''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Ataturk Airport Karakas-1.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = ISL
| ICAO                       = LTBA
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        = [[Turcija|Valsts]]/„TAV Havalimanları”
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 163
| elevation-m                = 50
| koordinates                = {{Coord|40|58|34|N|028|48|51|E}}
| majas_lapa                 = [http://www.ataturkairport.com/ ataturkairport.com]
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 18L/36R
| r1-length-f                = 9,843
| r1-length-m                = 3,000
| r1-surface                 = Betons
| r2-number                  = 18R/36L
| r2-length-f                = 9,843
| r2-length-m                = 3,000
| r2-surface                 = Betons
| r3-number                  = 05/23
| r3-length-f                = 8,530
| r3-length-m                = 2,600
| r3-surface                 = Betons
| pasazieru_skaits           = 29,812,888 ([[2009. gads|2009]])
| lidojumu_skaits            =
| krava                      = 766,221 ([[2008. gads|2008]])
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Staicele
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme.jpg
| imagesize =
| image_caption = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme
| image_flag = Staiceles karogs.gif
| flag_link = Staiceles karogs
| image_shield = Staicele COA.svg
| shield_link = Staiceles ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 50
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 44
| longs = 39
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Staices pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītājs
| leader_name = Rihards Būda
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Staizel}}
| area_total_km2 = 4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Staicele}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4043
| website = {{url|www.staicele.lv}}
| footnotes =
}}
'''Staicele''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Izvietojusies [[Salaca]]s upes krastos pie autoceļa [[P15]] {{nobr|13 km}} no novada centra [[Aloja]]s un {{nobr|140 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Magnētiskā lauka indukcija''' jeb '''magnētiskā indukcija''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[induktivitāte|induktivitāti]].

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences: un [[Dizdžes zemestrīce|Dizdžes zemestrīcēm]] 1999.gadā netālu no [[Marmora jūra]]s.]]

sentences: '''Priekšdziedzeris''' jeb '''prostata''' ({{val|la|prostata}}) ir nepāra vīrišķais reproduktīvās sistēmas [[dziedzeris]], kas atrodas starp [[urīnpūslis|urīnpūsli]] un [[taisnā zarna|taisno zarnu]], un ir vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]]. Prostata ir blīvas konsistences orgāns un tai ir kastaņveida forma. Caur šo dziedzeri iet [[urīnizvadkanāls|urīnizvadkanāla]] sākuma daļa, un tās dobumā atveras prostatas dziedzeru izvadi. Priekšdziedzera izdalītais sekrēts veicina [[spermatozoīds|spermatozoīdu]] kustīgumu. Dziedzera garums ir aptuveni 3—4 cm, bet platums 3—5 cm.<ref name="neslimo"/> Izplatītākās priekšdziedzera slimības ir [[prostatas adenoma]] un [[prostatas vēzis]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               =
| izveidotājs          = ''[[Nintendo]]''
| paaudze              = Piektā
| priekstecis          = ''[[Game Boy]]''
| pectecis             = ''[[Game Boy Advance]]''
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis (Šarls) Frīdrihs Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Karl (Charles) Friedrich von Transehe-Roseneck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jaunbrenguļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Turīna]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Frīdrihs fon Tranzē, Elīza Šarlote fon Tranzē
|          brāļi = Nikolajs Arvīds
|          māsas = Šarlote Elizabete
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Elizabete, Kārlis Frīdrihs, Nikolajs Arvīds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{cita nozīme|notikumu|gleznu|Svētais vakarēdiens (glezna)}}
 glezna "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]"]]
'''Pēdējais vakarēdiens''' ir pēdējā maltīte, ko [[Jēzus Kristus]] aizvadīja kopā ar saviem [[Apustulis|apustuļiem]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], pirms tika [[Jēzus sišana krustā|sists krustā]]. Mūsdienās pēdējais vakarēdiens tiek atzīmēts kristiešu vidū [[Zaļā ceturtdiena|zaļajā ceturtdienā]]. Turklāt tas nodrošina teorētisko [[eiharistija]]s norises kārtību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bijušo draudzeņu rēgi
| attēls                   = Ghosts of girlfriends past.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ghosts of Girlfriends Past''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Marks Voterss]]
| producents               =
* [[Breds Epšteins]]
* [[Džonatans Šīsteks]]
| scenārija autors         =
* [[Džons Lūkass]]
* [[Skots Mūrs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Dženifere Gārnere]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Leisija Šaberta]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Anna Ārčera]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Maikls Daglass]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|5|1||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ghosts-girlfriends-past-2009|title=Ghosts of Girlfriends Past|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2018|archive-date={{dat|2020|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200815152626/https://www.bbfc.co.uk/releases/ghosts-girlfriends-past-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|37,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|102,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ghostsofgirlfriendspast.htm|title=Ghosts of Girlfriends Past (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bijušo draudzeņu rēgi"''' ({{val|en|Ghosts of Girlfriends Past}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Marks Voterss]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Dženifere Gārnere]], [[Brekins Meijers]], [[Leisija Šaberta]], [[Roberts Forsters]], [[Anna Ārčera]], [[Emma Stouna]] un [[Maikls Daglass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|5|1||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Steven Weinberg''
| attēls =Steven weinberg 2010.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums = 2010. gadā
| dz_gads =1933
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =2021
| m_mēnesis=7
| m_diena=23
| m_vieta =[[Ostina]], [[Teksasa]], {{USA}}
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Teksasas Universitāte Ostinā]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = ''Gunnar Källén'', ''Sam Treiman''
| studenti =
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Stīvens Veinbergs''' ({{val|en|Steven Weinberg}}, 1933—2021) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Abduss Salams|Abdusu Salamu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ''SU(2)'' jeb [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā. Darbojās arī [[kvanti|kvantu]] lauku un [[kosmoloģija]]s pētījumu jomā. Strādāja pie Lielās apvienotās teorijas (GUT, ''Grand Unified Theories''), kas vienoti skaidrotu visas zināmās [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un [[gravitācija]]s mijiedarbības.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Semantic Web|Semantiskais tīmeklis}}

sentences: '''Zivju eļļa''' ir eļļa, kas iegūta no [[zivis|zivju]] [[audi]]em. Tā satur tādas [[omega-3 taukskābe]]s kā [[eikosapenskābe|eikosapenskābi]] un [[cervonskābe|cervonskābi]], kā arī [[eikosanoīdi|eikosanoīdu]] prekursorus, kas mazina [[iekaisums|iekaisumu]].<ref>{{publikācijas atsauce |pages=402–10 |doi=10.1080/10408390701424303 |title=Advances in Dietary Enrichment with N-3 Fatty Acids |year=2008 |last1=Moghadasian |first1=Mohammed H. |journal=Critical Reviews in Food Science and Nutrition |volume=48 |issue=5 |pmid=18464030}} {{en ikona}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |pages=679–81 |doi=10.1186/ar1876 |year=2006 |last1=Cleland |first1=Leslieg |last2=James |first2=Michaelj |last3=Proudman |first3=Susannam |journal=[[Arthritis Research & Therapy]] |volume=8 |pmid=16542466 |pmc=1526555 |title=Fish oil: What the prescriber needs to know |issue=1}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
'''Moli''' ({{val-de|von der Mohl}}, {{val-pl|Mohlowie}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči  [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabalā]] izsekojami līdz 16. gadsimtam.<ref>[http://www.geni.com/people/Arend-von-der-Mohl/6000000021542102262 Arend Arnulph von der Mohl - Genealogy]</ref>
Vēlāk pārpoļotā Molu dzimta izplatījās arī tagadējā [[Lietuva|Lietuvā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Polija|Polijā]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Antana
| native_name    = {{gree|Ἀνθάνα}}
| image          = Ancient Anthini Hill fortification remains, Agios Andreas, Arcadia, Greece1.jpg
| image_size     =
| caption        = Antanas nocietinājumu paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 22| lats = 09| latNS = N
| longd = 22| longm = 47| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Kinurija}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Antana''' (Ἀνθάνα) jeb '''Antene''' (Ἀνθήνη) bija sena pilsēta [[Kinurija|Kinurijā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], netālu no mūsdienu [[Astrosa]]s. Tā atrodas [[Tirejas līdzenums|Tirejas līdzenuma]] dienvidu malā, netālu no [[Brasiatisa]]s ietekas [[Argolidas līcis|Argolīdas līcī]]. Uz paugura, kas ir pazīstams kā "Sv. Andreja sala", atrodas ciklopiskā krāvuma nocietinājumu paliekas, kas redzamas paugura ziemeļu daļā. Ir saglabājušies arī ārējā nocietinājuma fragmenti ar torņiem, kas datējami ar 5-4 gadsimtu pr.Kr. Vēlāk apmetne tika pārcelta tuvāk jūrai, kur mūsdienās atrodas [[Romas impērija|Romas]] vēlā perioda drupas, kā arī papildus nocietinājumi, kas tika celti [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] laikā. Netālu no pilsētas atrodas sens arkveidīgs akmens [[tilts]] pāri Brasiatisas upei.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tas
| attēls                   = It (2017) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''It''
| žanrs                    = [[Šausmu filma]]
| režisors                 = [[Andress Musčieti]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeidens Līberers]]
* [[Sofija Lilisa]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džeremijs Rejs Teilors]]
* [[Finns Volfhards]]
* [[Džeks Dilans Greizers]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[KatzSmith Productions]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 135 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}
| ienākumi = {{US$|327,481,748}}<ref>https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=it.htm</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Tas — otrā nodaļa]]" (2019)
| imdb                     = 1396484
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mednzevas pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Igaunijas Brīvdabas muzejs
| image               = Eesti_Vabaõhumuuseum_13.jpg
| imagesize           =
| caption             = Muzeja ieeja
| map_type            = Tallina
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 59 | latm  = 25 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 38 | longs = 17 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1957. gada 22. maijs
| location            = Vabaõhumuuseumi tee 12, [[Roka al Mare]], [[Hābersti]], [[Tallina]], [[Igaunija]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Merike Lange
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = [http://www.evm.ee/ evm.ee]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dzidra Rinkule-Zemzare
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1920
|         dz_mēnesis = 07
|           dz_diena = 08
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|             m_gads = 2007
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 04
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = skolotāja
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods = 1950~2000
|              žanri = [[bērnu literatūra]], stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[dzeja]], [[proza]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = Pastariņa prēmija
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Dzidra Rinkule-Zemzare''' (īstajā vārdā '''Dzidra Zemzare''',<ref name="makslinieki.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.makslinieki.lv/profile/261/ |title=Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=datu bāze Mākslinieku reģistrs |publisher=Latvijas Radošo savienību padome |date= }}</ref> dzimusi {{dat|1920|07|08}} [[Rīga|Rīgā]],<ref name="Rožkalne">{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu rakstniecība biogrāfijās|edition=Otrais|year=2003|publisher=Zinātne|isbn=9984-698-48-3|pages=485.—486}}</ref> mirusi {{dat|2007|11|04}})<ref name="apollo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apollo.lv/zinas/mirusi-slavena-bernu-gramatu-autore-dzidra-rinkule-zemzare/368164 |title=Mirusi slavenā bērnu grāmatu autore Dzidra Rinkule-Zemzare |accessdate={{dat|2013|02|10|SK}} |work=apollo.lv |publisher=SIA Sanoma Latvia |date={{dat|2007|11|07|SK}} }}</ref> bija latviešu [[dzejniece]], pazīstama kā bērnu grāmatu autore un savu grāmatu ilustratore.<ref name="makslinieki.lv"/>

sentences: '''„Debesu simts”''' ({{val|uk|Небесна сотня}}) ir [[Ukraina]]s apzīmējums aptuveni 100 protestētājiem, kas gāja bojā [[snaiperis|snaiperu]] apšaudēs [[Eiromaidans|Eiromaidana]] laikā 2014. gada 20. februārī.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ukrainā godina „Debesu simtu” un piemin Maidana trešo gadadienu. FOTO |date= 2017. gada 18. februāris |website= [[jauns.lv]] |url= https://jauns.lv/raksts/arzemes/6769-ukraina-godina-debesu-simtu-un-piemin-maidana-treso-gadadienu-foto |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref> 2014. gada novembrī Ukrainas prezidents [[Petro Porošenko]] visiem kritušajiem piešķīra Ukrainas varoņa goda nosaukumu.<ref>{{Žurnāla atsauce |title= Porošenko visiem Maidanā kritušajiem piešķir Ukrainas Varoņa nosaukumu |date= 2014. gada 21. novembris |journal=[[Ir (žurnāls)|Ir]] |url= https://ir.lv/2014/11/21/porosenko-visiem-maidana-kritusajiem-pieskir-ukrainas-varona-nosaukumu/ |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref> Ik gadu 20. februārī [[Ukraina|Ukrainā]] notiek „Debesu simta” piemiņas pasākumi, tostarp no balta [[papīrs|papīra]] izgrieztu [[eņģelis|eņģeļu]] figūriņu iekāršana [[Kijiva]]s [[Neatkarības laukums (Kijiva)|Neatkarības laukuma]] apkārtnē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Gints Amoliņš |title= Ukrainā piemin Maidana revolūcijas ceturto gadskārtu |date= 2018. gada 18. februāris |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/ukraina-piemin-maidana-revolucijas-ceturto-gadskartu.a268705/ |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hagātņa
 | official_name            = ''Hagåtña''<br />''Agaña''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Hagatna from Fort Santa Agueda.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Hagåtña, Guam.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Guama
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Atkarīgā teritorija
 | subdivision_name1        = {{GUM}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džons Kruzs
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[ChST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 144 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savādā spēle
| attēls                   =  QuizShowPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Quiz Show''
| žanrs                    = vēsturiska filma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Maikls Džeikobss]]
* [[Džuliāns Krainins]]
* [[Maikls Noziks]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Turturo]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pols Skofīlds]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hollywood Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|16|}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994|title=Quiz Show|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2019|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023162311/https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=quizshow.htm|title=Quiz Show|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savādā spēle"''' ({{val|en|Quiz Show}}) ir 1994. gada vēsturiska filma, kas balstīta uz Ričarda N. Gudvina memuāriem ''Remembering America: A Voice From the Sixties''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Redfords]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Robs Morovs]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Peimers]] un [[Pols Skofīlds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|16||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Andrejs Svilāns
| attēls = Andrejs Svilāns.jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Andrejs Svilāns 2022. gadā
| amats = [[14. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = {{dat|2022|12|15|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2023|9|20|N|bez}}
| prezidents = * [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers = * [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| amats2 = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors
| term_sākums2 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2023|01|15|N|bez}}
| priekštecis2 = Juris Jātnieks
| pēctecis2 = Andris Širovs (p. i.)
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1968|6|15}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas rajons|Lielie Strodi|td=Latvija|4s=Lielie Strodi (Varakļānu pagasts)}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[dendroloģija|dendrologs]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] direktors
| priekštecis3 = Ģederts Ieviņš
| pēctecis3 = Artis Vītiņš
| term_sākums3 = 2006. gads
| term_beigas3 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| apvienība = {{ubl|[[Zaļo un Zemnieku savienība]]|[[Apvienotais saraksts]] (2019—)}}
}}
'''Andrejs Svilāns''' (dzimis {{dat|1968|6|15}} [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastā]]) ir latviešu [[biologs]], kas specializējies [[Dendroloģija|dendroloģijā]], kā arī [[politiķis]]. Strādājis arī par radio [[Žurnālists|žurnālistu]].<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5623354/birokrats-ar-zalajiem-ikskisiem|title=Birokrāts ar zaļajiem īkšķīšiem|last=Tooma|first=Anitra|website=tvnet.lv|access-date=2022-12-15|date=2009-05-12|language=lv}}</ref> Pazīstams kā ilggadējs [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] vadītājs un [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors. Bijis [[14. Saeima]]s deputāts un [[Salaspils novads|Salaspils novada]] domes deputāts vairākos tās sasaukumos. Pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pēcsajūta
 | oriģinālnos = ''Hereafter''
 |      attēls = Hereafter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, fantāzija
 |    režisors = [[Klints Īstvuds]]
 |  producents =
* Klints Īstvuds
* [[Keitlīna Kenedija]]
* [[Roberts Lorencs]]
 |   scenārijs = Pīters Morgans
 |     aktieri =
* [[Mets Deimons]]
* [[Sesila de Fransa]]
 |      mūzika = Klints Īstvuds
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|9|12|Toronto kinofestivāls|2010|10|22|ASV|}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hereafter-2010|title=Hereafter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033940/http://bbfc.co.uk/releases/hereafter-2010}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hereafter.htm|title=Here After (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|106,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pēcsajūta"''' ({{val|en|Hereafter}}) ir 2010. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]] un [[Sesila de Fransa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|12||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: {{Commonscat|Female vocalists from Azerbaijan|Azerbaidžānas dziedātājas}}

sentences: {{Commonscat|Geography of South Africa}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā dille
|           attēls = Illustration Anethum graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Anethum
|         ģints_lv = Dilles
|          ģints_r = Dilles
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Parastā dille
|           suga_r = Dilles
|         binomial = Anethum graveolens
|         sinonīmi = ''Peucedanum graveolens''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
s [[Nacionālā darba konfederācija|Nacionālās darba konfederācijas]] karogs ir kļuvis par izplatītu anarhosindikālisma simbolu.]]
'''Anarhosindikālisms''' (arī '''revolucionārais sindikālisms''') ir [[anarhisms|anarhisma]] novirziens, [[ideoloģija]], kas atbalsta [[arodbiedrība|arodbiedrību]] un [[sindikālisms|sindikālisma]] izmantošanu, lai [[proletariāts|strādnieki]] [[kapitālisms|kapitālistiskā sabiedrībā]] iegūtu kontroli pār [[ekonomika|ekonomiku]] un tā varētu izmainīt sabiedrību.
Anarhosindikālisms ietver gan anarhistu ideju, ka augstāka vara nav nepieciešama un sabiedrībai ir jāorganizējas pašai, gan sindikālistu ideju par [[strādnieku kooperatīvs|strādnieku kooperatīviem]] un [[darbavietas demokrātija|darbavietas demokrātiju]]. Anarhosindikālistu pamatprincipi ir [[solidaritāte]], [[tiešā demokrātija]] un rīcība bez augstākas varas iejaukšanās, viņi vēlas atmest algu sistēmu, saucot to par [[algu verdzība|algu verdzību]]. Anarhosindikālisms ir daļa no [[strādnieku kustība]]s.

sentences:
" (ap 100. – 400. g. m. ē)]]
 (1913. gada rekonstrukcija)]]
{{atsauces+}}
'''Ģermāņi''' ({{val-la|Germani}}) bija radniecīgu tautu grupa senajā un [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]],  [[ģermāņu valodas]] piederēja pie [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes]]. Ģermāņi ap [[1. gadsimts|1. gadsimtu]] dzīvoja plašās teritorijās starp [[Reina|Reinu]], [[Visla|Vislu]] no rietumiem uz austrumiem, [[Donava|Donavu]] dienvidos un [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, kā arī [[Skandināvija]]s dienvidu daļā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Feldhofas senkapi un apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.169337385164 | latNS  = N
|longd = 26.781856892304 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Aizkalnes pagasts|Feldgofa}}
| type           = [[apmetne]], [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Feldhofas senkapi un apmetne
|      numurs = 1905
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Uzlaide''' ir [[materiāls|materiāla]] slānis, kurš tiek atdalīts no sagataves, lai nodrošinātu tās atbilstību uzdotajiem izmēriem un virsmas kvalitātei. Tāpat kā apstrādājamās sagataves izmēriem, arī uzlaidei ir [[Pielaide (inženierija)|pielaides]], tāpēc pastāv minimālā ''Zmin'', nominālā ''Znom'' un maksimālā uzlaide ''Zmax''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gustavs Manteifelis
| vārds_orig = ''Gustav von Manteuffel''
| attēls = ManteifelsGustavs.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1832
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = Dricānu muiža (tagad [[Rēzeknes novads]], [[Dricānu pagasts]]), [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1916
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Bonifacovas muiža]] (tagad [[Balvu novads]], [[Bērzpils pagasts]]), [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta = Rīga, Latgale
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltietis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Tartu universitāte|Tērbatas universitāte]]
| zinātne = [[folklora]], [[etnogrāfija]], [[vēsture]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = Latgales folkloras, tautas tradīciju, vēstures pētniecība
| apbalvojumi = [[Leipciga]]s etnogrāfiskā muzeja goda diploms, [[Krakova]]s zinātņu akadēmijas mākslas vēstures sekcijas loceklis
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Gustavs Manteifelis''' ({{val|de|Gustav von Manteuffel}}; {{dat|1832|11|18|N}} — {{dat|1916|4|24|N}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]]/[[poļi|poļu]] publicists, vēsturnieks, etnogrāfs, folklorists un izdevējs. Latgaliešu laicīgās literatūras nodibinātājs, [[Krakova]]s zinātņu akadēmijas mākslas vēstures sekcijas loceklis.

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                 = Vidzemes koncertzāle "Cēsis"
| image_size           =
| former_names         =
| alternate_names      =
| image                =
| image_alt            =
| caption              =
| map_type             =
| map_alt              =
| map_caption          =
| altitude             =
| building_type        =
| architectural_style  =
| structural_system    =
| cost                 =
| ren_cost             =
| client               =
| owner                =
| current_tenants      =
| landlord             =
| location             = {{vieta|Latvija|Cēsis}}
| address              = Raunas iela 12-1
| location_town        =
| location_country     =
| iso_region           =
| latd=57 |latm=18 |lats=48 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=35 |longEW=E
| start_date           =
| completion_date      = 2014
| inauguration_date    =
| renovation_date      =
| destruction_date     =
| height               =
| diameter             =
| other_dimensions     =
| floor_count          =6
| floor_area           =
| seating_type         =
| seating_capacity     =800
| main_contractor      =
| architect            = [[Juris Poga]]
| architecture_firm    =
| structural_engineer  =
| services_engineer    =
| civil_engineer       =
| other_designers      =
| quantity_surveyor    =
| awards               =
| ren_architect        =
| ren_firm             =
| ren_str_engineer     =
| ren_serv_engineer    =
| ren_civ_engineer     =
| ren_oth_designers    =
| ren_qty_surveyor     =
| ren_awards           =
| url                  = {{url|http://cesukoncertzale.lv}}
| references           =
| embedded             =
}}
'''Vidzemes koncertzāle "Cēsis"''' ir daudzfunkcionāls kultūras centrs [[Cēsis|Cēsīs]]. Ēku atklāja 2014. gada 31. maijā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/|title=Cēsīs svētki - koncertzāles atklāšana|website=www.lsm.lv|access-date=2019-02-18|language=lv|archive-date=2020-09-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20200929194158/https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/}}</ref> tās arhitekts ir [[Juris Poga]].

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sofijas izvēle
| attēls                   = Sophie's Choice1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sophie's Choice''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents               =
* [[Kīts Barišs]]
* [[Viljams S. Geritijs]]
* [[Mārtins Stardžers]]
* Alans Džejs Pakula
| scenārija autors         = Alans Džejs Pakula
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Pīters Maknikols]]
| mūzika                   = [[Mārvins Hamlišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[ITC Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1982|12|8||bez}}
| ilgums                   = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sophies-choice-1983|title=Sophie's Choice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sophieschoice.htm|title=Sophie's Choice|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Sofijas izvēle''' ({{val|en|Sophie's Choice}}) ir 1982. gada ASV drāmas filma, kuras pamatā ir Viljama Stirona tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Alans Džejs Pakula]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]] un [[Pīters Maknikols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1982|12|8||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hermanis Treijs
|          vārds_orig = ''Johannes Hermann Trey''
|              attēls = Hermanis Treijs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1829. gadā
|             dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1849
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = tēvs Johans Bruno Treijs (1750-1803), māte Helēna, dzimusi Meijere (1761-1808)
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Marianna, dzimusi fon Fromholde (1799-1865)
|               bērni = Ditmars Fromholds-Treijs (1827-1873), Johaness Fromholds-Treijs; Ditmars Kārlis Fromholds Fromholds-Treijs; Jozefs Fromholds-Treijs; Valters Fromholds-Treijs u.c.
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences: '''Azbests''' ({{val|el|ἄσβεστος}}, ''asbestos'' — 'nepārtraukts', 'pastāvīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 89. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[silikāti|silikātu]] klases smalkšķiedrainu [[minerāls|minerālu]] grupa. Tiem ir dažāds ķīmiskais un mineraloģiskais sastāvs, bet visiem ir raksturīga šķiedraina struktūra, turklāt šķiedras viegli sašķeļas mazākās ļoti sīkās šķiedriņās ar diametru daži mikroni, bet garumu pat līdz vairākiem centimetriem.<ref>N. Ņikuļins. Elektrotehnisko materiālu mācība. R:, Zvaigzne, 1988, 80.—81. lpp.</ref> Azbesta šķiedras ir higroskopiskas ([[ūdens]] tās [[slapināšana|slapina]]), kaut arī ūdeni azbests neuzsūc. Azbests kūst apmēram 1450 °C temperatūrā, taču jau pie 450 °C no azbesta sāk izdalīties ķīmiski saistītais ūdens, tādēļ azbesta šķiedras kļūst mehāniski neizturīgas. Azbestam līdzīgas minerālšķiedras var iegūt arī mākslīgi; tās var saturēt [[fluors|fluoru]].

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences: '''Upsilon Andromedae d''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Upsilon Andromedae A]], kura atrodas 13,49 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromedas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 2,527 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,331 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,3181. Tas nozīmē, ka šī planēta pēc katra apriņķojuma skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Antarktīda]]s ziemai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Apsūdzības lieciniece
| operators =
| attēls = Movie poster for Witness for the Prosecution .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tairons Pauers]]
* [[Marlēna Dītriha]]
* [[Čārlzs Lotons]]
* [[Elza Lančestera]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Witness for the Prosecution''
| studija = ''[[Edward Small Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|12|17|ASV}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety208-1957-11/page/n269/mode/1up?q=%22edward+small%22|title=Variety (November 1957) |publisher=|accessdate=}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Apsūdzības lieciniece"''' ({{Val|en|Witness for the Prosecution}}) ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tairons Pauers]], [[Marlēna Dītriha]], [[Čārlzs Lotons]] un [[Elza Lančestera]]. Filma ir balstīta uz 1953. gada [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] lugas ar [[Apsūdzības lieciniece (luga)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Zods''' ir pati apakšējā [[seja]]s daļa, kas atrodas zem [[apakšlūpa]]s. Zoda formu nosaka [[apakšžoklis|apakšzokļa]] kaula forma un tam pieguļošie [[muskuļi]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vidussibīrijas plakankalne
|attēls                 = Plato Putorana 01.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Putorana pie [[Ņižņaja Tunguska]]s upes
|lat_dir =N |lat_deg =64|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2000
|platums                = 2000
|kalns                  = [[Kameņs]]
|augstums               = 1701
|pilsētas               =
}}
'''Vidussibīrijas plakankalne''' ({{val|ru|Среднесибирское плоскогорье}}, {{val|sah|Орто Сибиир хаптал хайалаах сирэ}}) ir plašs kalnu apgabals [[Sibīrija]]s centrālajā daļā starp [[Ļena]]s un [[Jeņiseja]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article105564.html Определение "Среднесибирское плоскогорье" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Parka infokaste
|name=Fēniksparks
|photo=PhoenixParkWMurphy.jpg
|type=
|location={{vieta|Īrija|Dublina}}
|label_position=left
|map=Īrija#Eiropa
| latd  = 53.36 | latNS  = N
| longd = 6.33 | longEW = W
|area=707 ha
|created=1662. gadā
|operator=
|visitation_num=
|status=Atvērts visu gadu
| website         =  https://phoenixpark.ie/
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A320''
|attēls               = attēls:Airbus A320-111, Air France JP6586497.jpg
|paraksts             = ''[[Air France]]'' ''A320-111'' 2009. gadā
|tips                 = Pasažieru šauras fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1987|2|28|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1988|4|18|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1986. gada
|skaits               = 9027 (2019. gada septembrī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = ''Airbus A318''{{br}}''Airbus A319''{{br}}''Airbus A320''{{br}}''Airbus A321''
|pēctecis             = ''[[Airbus A320neo]]''
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pasaule
|               kartes_attēls =World map.png
|             kartes_paraksts = Pasaules karte - Zemes virsmas karte
|                 platība_km2 = 149 000 000
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits =  8 miljardi
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|                     IKP_PPP = 70,650 triljoni [[USD]]
|                IKP_PPP_gads = 2010
|                         HDI = 0,753
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
}}
'''Pasaule''' ir termins, kas ietver [[Zeme]]s uztveri no [[cilvēks|cilvēka]] skatu punkta. Vārds "pasaule" bieži tiek lietots, lai visplašākajā iespējamā nozīmē apvienotu un apzīmētu cilvēka [[pieredze|pieredzi]] un [[vēsture|vēsturi]].

sentences: '''Traktāts''' ir rakstu darbs, kurā formāli un sistemātiski aprakstīts darba temats. Vārds radies no [[latīņu valoda|latīņu valodas]] vārda ''tractatus'', kas, savukārt, ir darbības vārda ''tractō'' divdabis un nozīmē - aprakstīts, padarīts, izpildīts.

sentences: '''Āķveidīgie spalvmākoņi''' ({{val-la|Cirrus uncinus}}, ''Ci unc'') ir neliela izmēra paralēli [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem [[ūdens]] pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanās laikā. ''Ci unc'' ir vēstneši par [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd [[Saule]] un [[Mēness]]. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. [[Nokrišņi]] no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule.

sentences:
'''Oglekļa nanocaurulītes''' ir [[cilindrs|cilindriskas]] formas struktūras, kas veidotas no [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Oglekļa atomi nanocaurulītēs ir savā starpā savienoti tāpat kā heksagonālajās [[grafīts|grafīta]] plaknēs viena atoma biezumā, taču šīs plaknes ir "saritinātas" ārkārtīgi miniatūrās ([[diametrs|diametrā]] no 1 [[nanometrs|nanometra]] līdz dažiem desmitiem nanometru) caurulītēs, kuru garums var sasniegt pat dažus [[centimetrs|centimetrus]]. Caurulīšu gali parasti ir noslēgti ar pussfēriskām "galviņām".

== Vēsture ==
Atšķirībā no [[fullerēns|fullerēna]], kura 60 atomu sfēriskā [[molekula]] tika atklāta [[1985]]. gadā, oglekļa caurulīšu precīzu atklāšanas datumu ir grūti nosaukt. Par nanocaurulīšu atklāšanu parasti uzskata S. Idžimas novērojumu [[1991]]. gadā, ka [[lokizlāde|elektriskā loka]] iedarbībā no grafīta veidojas daudzslāņainas cilindriskas mikrostruktūras<ref>S. Iijima, Helical microtubules of graphitic carbon, Nature 354 56 (1991)</ref>, tomēr šādas struktūras novērotas arī daudz agrāk. Piemēram, [[1976]]. gadā Oberlins, Endo un Kojama publicējuši vairākus darbus ar mikrocaurulīšu aprakstiem, kas iegūtas ar tvaiku kondensācijas metodi, tomēr sīkāk tās netika izpētītas. Termiski sadalot [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] uz [[dzelzs]] [[katalizators|katalizatora]], oglekļa caurulītes ar 50 nm diametru novērojuši padomju zinātnieki Raduškēvičs un Lukjanovičs [[1952]]. gadā - arī šie pētījumi nav turpināti.

sentences: {{Commonscat|Islands by ocean|Salas pēc okeāna}}

sentences:
{{Citas nozīmes|varonīgu tēlu|Varonis (nozīmju atdalīšana)|Varonis}}
 [[Trojas karš|Trojas karā]], attēlots uz [[Sengrieķu mitoloģija|sengrieķu]] vāzes ]]
'''Varonis''' ir [[cilvēks]] vai izdomāts tēls, kas sevišķi grūtos apstākļos pilda savu pienākumu, aizstāv un cīnās par [[Ideālisms|ideāliem]], pat riskējot ar savu veselību vai dzīvību,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/varonis:1|title=varonis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-01-09}}</ref> vai arī ar ko izceļas, piesaista sev [[Sabiedrība|sabiedrības]] uzmanību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/v/varonis|title=Кас ir Varonis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2023-01-09}}</ref>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences: '''Perlamutra mākoņi''' jeb polārie stratosfēras mākoņi ir [[mākoņi]], kas veidojas ļoti lielā augstumā virs [[Zeme]]s (20—30 km) un sastāv no [[ledus]] kristāliņiem vai ļoti aukstiem [[ūdens]] pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc [[saulriets|saulrieta]] un pirms [[saullēkts|saullēkta]]. Dienā spožās [[gaisma]]s dēļ tie nav redzami.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Patiesība
| operators =
| attēls = The Truth lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hirokazu Kore-eda]]
| producents = Muriela Merlina
| scenārijs = Hirokazu Kore-eda
| aktieri = * [[Katrina Deneva]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Ludivīne Sanjē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Vérité''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2019|10|11|Japāna|2019|12|25|Francija}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl616464897/?ref_=bo_da_table_4|title=
The Truth |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Patiesība"''' ({{Val|fr|La Vérité}}) ir 2019. gada [[Francija]]s un [[Japāna]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hirokazu Kore-eda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Žiljeta Binoša]], [[Ītans Hoks]] un [[Ludivīne Sanjē]]. Šī ir Kore-edas pirmā režisētā filma ārpus Japānas un pirmā filma, kas nav viņa dzimtajā valodā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Hatangas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       =
| paraksts     =
|vietaskarte         = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Krasnojarskas novads]], [[Jakutija]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Taimira]]
| plat_d=73| plat_m=32| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=108| gar_m=26| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 240
| platums      = 50
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 29
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Mazā Begičeva sala
| pilsētas     =
}}
'''Hatangas līcis''' ({{val|ru|Хатангский залив}}, {{val|sah|Хатанга хомото}}) ir [[Laptevu jūra]]s līcis [[Taimira]]s pussalas dienvidaustrumu piekrastē, faktiski [[Hatanga]]s upes estuārs. Administratīvi lielākā daļa ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]], bet ziemeļaustrumu daļa — [[Jakutija|Jakutijā]]. Līcis ir ap 240 km garš un platākajā vietā ap 50 km plats. Tajā ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Hatanga, Boļšaja Balahņa, Novaja un Sangajurjaha. Līča austrumu krasts stipri izrobots, atzarojas Koževņikova līcis un Nordvikas līcis. [[Lielā Begičeva sala]] pie līča ieejas sadala to divos šaurumos — galvenāis 13 km platais Ziemeļu šaurums un 8 km platais Austrumu šaurums. Līcis lielāko gada daļu klāts ar ledu.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article118611.html Большая Советская Энциклопедия (БСЭ). Хатангский залив]</ref>

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Krievijas latvieši
| native_name = ''Латыши в России''
| image =
| image_caption =
| population = 18 979 (2010)
| radi = [[lietuvieši]], [[latgalieši]]
| reliģija =
| regions = [[Krasnojarskas novads]], [[Maskava]], [[Omskas apgabals]], [[Sanktpēterburga]], [[Baškortostāna]] u.c.
| valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]
}}'''Krievijas latvieši''' ({{val|ru|Латыши в России}}) ir [[Latvieši|latviešu]] [[diaspora]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]], kuras skaits pēc 2002. gada tautas skaitīšanas datiem bija 28 520 cilvēku, bet pēc 2010. gada tautas skaitīšanas — 18 979 cilvēki.

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lukunora
|attēls              = Lukunor ISS004.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Lukunor''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Mortloka salas]]
|latd= 5 |latm= 31 |lats=  |latNS= N
|longd=153 |longm= 46 |longs=  |longEW=E
|platība             = 2,822
|garums              = 13,5
|platums             = 8
|lagūna              = 55
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 18
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1248 (2010)
|blīvums             = 442
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Lukunora''' ({{val|chk|Lukunor}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā, viens no [[Mortloka salas|Mortloka]] grupas atoliem. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, administratīvi veido divas municipalitātes — Lekinioču (848 iedzīvotāji) atola austrumos un Oneopu (400 iedzīvotāji) rietumos. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu valodā]].

sentences: '''Tolteki''' ({{val|nah|Tōltēkah}} / ''prasmīgie'') bija [[Vidusamerika]]s civilizācija, kas piedzīvoja uzplaukumu starp 8. un 12. gadsimtu. Visticamāk tolteku civilizācijas centrs bija [[Tula (senpilsēta)|Tulas]] senpilsēta mūsdienu [[Meksika]]s [[Idalgo]] štatā, kuru parasti identificē ar Vidusamerikas mītos aprakstīto Tollanu. [[Acteki]] uzskatīja toltekus par saviem senčiem, kas izveidojuši "civilizāciju" (''toltekaiotl'').

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Kolumbainas vidusskolas slaktiņš
| attēls            = Evacuating Columbine.jpg
| attēla_apraksts   = Personāls un skolēni evakuācijas laikā
| vieta             = {{vieta|ASV|Kolorādo|Kolumbaina}}
| koordinātas       = {{infobox mapframe |coord={{coord|39|36|12|N|105|04|29|W}} |frame-width=250 |zoom=15}}
| datums            = {{dat|1999|4|20|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       = [[Mountain Time Zone|MDT]]
| veids             = [[Apšaude skolā]]
| bojā_gājušie      = 15 (ieskaitot uzbrucējus)
| ievainotie        = 24 (21 no šaujamieročiem)
| izraisītājs       = Ēriks Hariss un Dilans Klebolds
| ieroči            = Intratec TEC-DC9 pousautomātiskā pistole
Hi-Point karabīne
Savage 67H šautene
Stevens 311D divstobru bise
45 cauruļbumbas
10 molotova kokteiļi
vairāki naži (netika izmantoti)
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
|         text_color = #FFFFFF
|           dibināts = 1967
|              klubs = Cincinnati Bengals
|               logo =Cincinnati Bengals logo.svg
|           logo_izm =
|  klubs nos pilnais =
|       klubs nos lv = Sinsinati "''Bengals''"
|       sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
|            pilsēta = {{Vieta|ASV|Ohaio (štats)|Sinsinati}}
|               līga = [[Nacionālā Futbola līga]]
|         konference = Amerikas futbola konference
|         menedžeris = Maiks Brauns
|           bg_color = #FB4F14
|    beidza_pastāvēt =
|           darbojās =
|           stadions = ''Paul Brown Stadium''
|            laukums =
|              halle =
|              arēna =
|          ietilpība = 65 515
|             krāsas = melna, oranža, balta<br />{{Color box|black}} {{Color box|#FB4F14}} {{Color box|white}}
|          īpašnieks = Maiks Brauns
|         prezidents = Maiks Brauns
|           divīzija = Ziemeļu divīzija
| galvenais_treneris = Zeks Teilors
|             dates3 = <!------ čempiontituli ------->
|              līga1 = [[Superkauss|NFL]]
|             mediji =
|         sadarbojas =
|        pašr_sezona =
|              sport = <!------ Franšīzes vēsture ------->
|              name1 =
|             dates1 =
|              name2 =
|             dates2 =
|              name3 =
|          kapteinis =
|     kapteiņa palīgi =
|            uzvaras1 = 0
|               līga2 =
|            uzvaras2 =
|               līga3 =
|            uzvaras3 =
|               līga4 =
|            uzvaras4 =
|               līga5 =
|            uzvaras5 =
|  konferences tituli = 3
|    divīzijas tituli = 10
}}
'''Sinsinati "Bengals"''' ({{val|en|Cincinnati Bengals}}) ir profesionāls [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1967. gadā. "Bengals" spēlē [[Nacionālā futbola līga]]s (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Paul Brown Stadium'' stadionā. Klubs ir trīs reizes piedalījies [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā, tomēr visas reizes tas ir piekāpies.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūliuss fon Zēfelds
|     vārds_orig = {{val-de|Julius von Seefeld}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Gramzda]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1878
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Oto fon Zēfelds, māte - Šarlote, dzimusi fon Brinkena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
kālija hroma alauna kristāls]]
'''Alauns''' ir tādu [[sērskābe]]s [[dubultsāls|dubultsāļu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] triviālais nosaukums, kuru sastāvā ir vienvērtīgu un trīsvērtīgu metālu [[jons|joni]].<ref>''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga : Avots, 2005, 35. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Vienvērtīgā metāla vietā var būt arī [[amonija jons]]. Alauni kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Vairums alaunu ir bezkrāsaini, izņemot tos alaunus, kuru sastāvā ir tādi krāsaini katjoni kā [[dzelzs]] vai hroma joni.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Openbravo''' ir komerciāla atvērtā koda programmatūras kompānija. Tā ir daudzlietotāju sistēma, kuru lieto, izmantojot tīmekļa [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]]. Uzņēmums atbild par '''Openbravo ERP''' un '''Openbravo POS''' produktu attīstību. Openbravo arhitektūra ir izveidota balstoties uz [[Java (valoda)|Java]] valodu. Programmatūra darbojas uz [[Microsoft Windows]], [[Linux]], Solaris, [[FreeBSD]] platformas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Eridāna
| abbreviation = Eri
| name_latin = Eridanus
| RA = 3,25
| dec = −29
| areatotal = 1138
| arearank = 6. vieta
| numbermainstars = 24
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 12
| brighteststarname = Ahernars
| starmagnitude = 0,46
| neareststarname = ''ε Eri''
| stardistance = 10,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Greblis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Londonas Sitijas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''London City Airport''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aerial view of London City Airport 2007.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = LCY
| ICAO                       = EGLC
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Londona
| kartes_paraksts            = Sitijas lidosta Londonā
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =51 | plat_m  =30 | plat_s =19 | plat_NS =N
| gar_d  =000 | gar_m =03 | gar_s  =19 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''London City Airport Ltd.''
| apkalpo                    = [[Londona]]
| atrasanas_vieta            = [[Londona]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 19
| elevation-m                = 6
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{URL|http://www.londoncityairport.com/}}
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-m                = 1508
| r1-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           = 4 538 813 (2016)
| lidojumu_skaits            = 85 169 (2016)
| krava                      =
}}
'''Londonas Sitijas lidosta''' ({{val|en|London City Airport}})<ref>[http://www.ead.eurocontrol.int/eadbasic/eais-2B03BFFB28E625673DDA9A1D371A5182/3QDXTD5E6YWTY/EN/2017-08-17-AIRAC/html/eAIP/EG-AD-2.EGLC-en-GB.html#AD-2.EGLC eAIS Package United Kingdom]{{Novecojusi saite}}</ref> ir starptautiska lidosta [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētā [[Londona|Londonā]]. Atvērta 1987. gadā kā privāts investīciju projekts. Lidostu izmanto galvenokārt [[Sitija|Sitijas]] biznesa aviācijai, kā arī vidēja rādiusa regulāro reisu apkalpošanai.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Urugvaja|Urugvajā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Urugvajas ir iekļautas '''2 vietas''' (abi kultūras objekti), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/uy Urugvaja]</ref>. Urugvaja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1989]]. gada [[9. marts|9. martā]].

sentences: '''Čikāgas skola''' [[socioloģija|socioloģijā]] un vēlāk arī [[kriminoloģija|kriminoloģijā]] apzīmē pētījumus ko izdarījuši [[Čikāgas Universitāte]]s un citu [[Čikāga]]s augstkolu pārstāvji, sākot no divdesmitā gadsimta divdesmitajiem gadiem, un tajos izteiktās teorijas. Čikāgas skolas pārstāvji specializējās [[urbānā socioloģija|urbānajā socioloģijā]] un veica savus pētījumus apvienojot teoriju ar etnogrāfisku izpēti Čikāgas tuvumā. Čikāgas skolas pārstāvji iztēlojās pilsētas kā lielas kopienas, kas sastāv no vairākām mazām grupām, kurām būtu jāsadarbojas, lai kopiena attīstītos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Samurajs
| operators =
| attēls = LeSamourai.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Natālija Delona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Samouraï''
| studija = * ''Filmel''
* ''Compagnie Industrielle et Commerciale Cinématograp''
* ''Fida Cinematografica''
* ''T.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''S.N. Prodis''
* ''Fida Cinematografica''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|10|25}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Samurajs"''' ({{Val|fr|Le Samouraï}}) ir 1967. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Fransuā Perjē]] un [[Natālija Delona]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base58''''' ir vairākas metodes ļoti lielu skaitļu pārvēršanai alfanumeriskās simbolu virknēs. Tās ir ļoti līdzīgas ''[[Base64]]'', taču no [[alfabēts|alfabēta]] ir izņemti simboli, kas nav burti vai cipari, kā arī ir izņemti arī burti un cipari, kurus var savstarpēji sajaukt, ja simbolu virkne ir izdrukāta uz papīra. Līdz ar to tas ir piemērots cilvēku lietošanai, ne tikai nokopējot un ielīmējot, bet arī pārrakstot ar roku.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,073 AU attālumā. Planetas orbītas ekscentriciāte ir 0,1674. 1 gads uz planētas ilgst 12,929 Zemes dienas ilgi un tā sver 5,6 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Vampanoagi
Wôpanâak
|attēls =
|skaits =2000+
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Masačūsetsa]]
|reliģija=kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji vampanoagu (tiek atjaunota)
|radi   =citas [[algonkinu tautas|algonkinu]] tautas
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-lizīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H14N2O2
|molmasa=146,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=224 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=9,74
}}
'''Lizīns''' ('''''Lys''''', 2,6-diaminoheksānskābe, ''d''-α,ε-diaminokapronskābe, C6H14N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Adatu vai heksagonālu plāksnīšu veida kristāli no ūdens. Lizīns ir izteikti bāziska aminoskābe.

sentences: Par '''ledus planētu''' var uzskatīt ikvienu hipotētisku [[citplanēta|citplanētu]], kuras virsmu lielākoties vai pilnībā pārklāj biezāka vai plānāka [[ledus]] kārta, kā arī ikvienu [[dabiskais pavadonis|dabisko planētas pavadoni]], kas lielākoties sastāv no ledus.

sentences: [[Image:Von_Neumann_Architecture-lv.svg|thumb|250px|Fon Neimana arhitektūras shēma]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Muzeja infokaste
 | name        = Islandes fallu muzejs
 | image       =
 | imagesize   =
 | established = 1997
 | collection  = 280 dzimumlocekļi<ref name="Telegraph">{{ziņu atsauce|title=Last but not the least|last=Singh|first=Khushwant|work=The Telegraph|location=Kolkata|date=16 July 2011|url=http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp|accessdate=3 June 2011|archive-date={{dat|2011|07|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110719202229/http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp}}</ref>
 | area        =
 | location    = {{vieta|Islande|Reikjavika}}
 | latitude    = 64.142952
 | longitude   = -21.915
 | visitors    = 11 000 ik gadu<ref name="AFP">{{ziņu atsauce|title=At Iceland's Phallological Museum, size is everything|url=http://www.independent.co.uk/travel/news-and-advice/at-icelands-phallological-museum-size-is-everything-2319332.html|agency=Agence France-Presse|date=21 July 2011|accessdate=3 June 2011}}</ref>
 | website     = {{URL|http://www.phallus.is/}}
}}
'''Islandes fallu muzejs''' ({{val|is|Hið Íslenzka Reðasafn}}) ir muzejs [[Reikjavika|Reikjavikā]], [[Islande|Islandē]]. Te atrodas pasaulē lielākā [[dzimumloceklis|dzimumlocekļu]] un tā daļu kolekcija.

sentences: '''Brāļi Raiti''' ({{val|en|Wright brothers}}), '''Orvils Raits''' (''Orville Wright'', dzimis {{dat|1871|8|19}}, miris {{dat|1948|1|30}}) un '''Vilburs Raits''' (''Wilbur Wright'', dzimis {{dat|1867|4|16}}, miris {{dat|1912|5|30}}), bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] izgudrotāji un konstruktori, kuri {{dat|1903|12|17||bez}} veica pirmo kontrolēto lidojumu ar [[lidmašīna|lidmašīnu]], kurai bija [[dzinējs]].<ref name="WDL">{{Tīmekļa atsauce |url = http://www.wdl.org/en/item/11372/ |title = Telegram from Orville Wright in Kitty Hawk, North Carolina, to His Father Announcing Four Successful Flights, 1903 December 17 |website = [[World Digital Library]] |date = 1903-12-17 |accessdate = 2013-07-22 }}</ref> Līdz tam cilvēki bija jau lidojuši, bet tikai ar [[planieris|planieriem]] vai [[gaisa balons|gaisa baloniem]].

sentences:
{{atveidošana}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''ESC Clermont Business School''''' ({{val|fr|École supérieure de commerce de Clermont}}) ir [[Eiropa]]s biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas [[Klermonferāna|Klermonferānā]]. ''ESC Clermont'' dibināta 1919. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons|Svarinzu]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
glezna "Nodokļu maksāšana"]]
'''Nodoklis''' ir obligāts ar [[likums|likumu]] noteikts [[maksājums]], kuru veic [[juridiska persona|juridiskas]] vai [[fiziska persona|fiziskas personas]], lai veidotu daļu no [[pašvaldība]]s vai [[valsts budžets|valsts budžeta]].  Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu [[valsts|valstīs]] un parasti kalpo par valsts galveno [[ienākumi|ienākumu]] avotu, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie [[izdevumi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nameisis
|     vārds_orig = ''Nameise, Nameyxe''
|         attēls = Nameise rex Semigallorum.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Zemgaļu ķēniņš Nameisis ([[Ludolfs Liberts|Ludolfa Liberta]] glezna [[Rīgas pils|Rīgas pilī]], 1936)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc [[1281]]. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Tērvete (zeme)|Tērvete]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[zemgaļi|zemgalis]]
|   nodarbošanās = [[Karalis|ķēniņš]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus africanus
|       suga_lv = Āfrikas savvaļas ēzelis
|        pasuga = Equus africanus somalicus
|     pasuga_lv = Somālijas savvaļas ēzelis
|      binomial = Equus africanus somalicus <small>([[Noack]], 1884)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Somālijas savvaļas ēzelis''' jeb '''Somālijas ēzelis''' (''Equus africanus somalicus'') ir [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]] (''Equus africanus'') pasuga. Tas apdzīvo [[Somālija]]s ziemeļaustrumus un [[Etiopija|Ziemeļetiopijas]] klinšainās un akmeņainās tuksneša teritorijas.

sentences: '''Fon Ikskili''' jeb '''Ikšķili''' ({{val|de|Uexküll, Yxkull, Uxkull}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
molekulas modelis. Šis [[koferments]] ir vielmaiņas starpnieks un galvenais [[enerģija]]s pārnesējs [[šūna|šūnā]]]]
'''Vielmaiņa''' jeb '''metabolisms''' ({{val|el|μεταβολή}}, ''metabolē'' — ‘pārvēršanās’, ‘pārmaiņa’) ir [[Bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju kopums, kas norisinās katrā organismā [[dzīvība]]s uzturēšanai. Šie procesi ļauj ķermenim augt, atjaunoties, saglabāt savu struktūru un atsaukties uz ārējās vides iedarbību. Vielmaiņas ķīmiskie procesi ir nepārtraukti un dinamiski. Vielmaiņa iedalās [[katabolisms|katabolismā]] (enerģētiskajā vielmaiņā) un [[anabolisms|anabolismā]] (plastiskajā vielmaiņā). Katabolismā noārdās organiskās vielas uz vienkāršākiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|CO2]], [[ūdens|H2O]], [[amonjaks|NH3]]), lai iegūtu enerģiju. Anabolismā enerģija tiek izmantota, lai veidotu tādas šūnām nepieciešamas vielas kā [[olbaltumvielas]], [[nukleīnskābes]] un citas.

sentences:
{{citas nozīmes|ģeomorfoloģiju|Kāpa (nozīmju atdalīšana)|kāpa}}
, [[Āfrika]]s ziemeļos]]
'''Kāpa''' ir [[vējš|vēja]] veidota reljefa forma, kas sastāv no [[smiltis|smiltīm]]. Kāpas puse, kura ir pavērsta pret vēju, ir lēzena, parasti ne vairāk kā 15° stāva, bet pretvēja puse, kurai klāt netiek vējš, ir stāva un bieži tā ir stāvāka par 35 °. Kāpas augstums var sasniegt 100 - 150 m, bet garums - pat dažus kilometrus. Visbiežāk kāpas ir [[jūra|jūru]], [[okeāns|okeānu]] krastos, [[tuksnesis|tuksnešos]]. Pūšot stipram vējam no jūras puses, kāpa var pārvietoties dziļāk sauszemē. Pārvietošanās ātrums var sasniegt pat 20 metrus gadā. Šis process var sagādāt problēmas, jo kāpas aizber ar smiltīm ceļus, laukus, nelielus ciematus, tās var apdraudēt tuvumā esošos mežus. Cīņai ar kāpu pārvietošanos smiltis bieži vien nostiprina. Lielas kāpas Latvijas tuvumā ir [[Kuršu kāpas]], kur Efas kāpas augstums ir 64 m. Eiropā augstākā smilšu kāpa ir [[Pilā kāpa]] [[Francija|Francijā]], tā ir 130 m augsta.

sentences: '''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

sentences: '''Resursu aprakstīšanas ietvars''' ({{val|en|Resource Description Framework, RDF}}) ir [[metadati|metadatu]] [[modelis|modeļa]] [[specifikācija|specifikāciju]] kopa, kas parasti izpaužas kā [[XML]] lietojums ([[RDF/XML]]), taču ir arī citi pieraksta veidi ([[N3]], [[Turtle]], [[N-Triples]]). RDF specifikāciju kopu uztur [[Globālā tīmekļa konsorcijs]].

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences: '''Kištimas katastrofa''' bija kodolavārija, kas notika {{dat|1957|9|29}} ražotnē "[[Majak]]", kas atradās [[slēgtā pilsēta|slēgtajā pilsētā]] Čeļabinska-40 (tagad — [[Ozjorska (Čeļabinskas apgabals)|Ozjorska]]), [[Čeļabinskas apgabals|Čeļabinskas apgabalā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. [[Starptautiskā kodolnegadījumu skala|Starptautiskā kodolnegadījumu skalā]] tā novērtēta ar 6. pakāpi (vienīgais negadījums šajā pakāpē; augstāka pakāpe ir piešķirta tikai [[Čornobiļas AES katastrofa]]i un [[Fukusimas I AES avārija|Fukusimas AES avārijai]]). Līdz ar to Kištimas katastrofu var uzskatīt par trešo nopietnāko kodolnegadījumu vēsturē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Ficrojs
|     vārds_orig = ''Robert FitzRoy''
|         attēls = Robert Fitzroy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Emptona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Norvuda}}
|  dzīvesbiedrs  =
| bērni          = 5
}}
'''Roberts Ficrojs''' ({{val|en|Robert FitzRoy}}; dzimis {{dat|1805|7|5}}, miris {{dat|1864|4|30}}) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks, viceadmirālis un zinātnieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
apdzīvotās Eiropas valstis. Dienvidslāvu valstis ir atzīmētas tumši zaļā krāsā, austrumslāvu — zaļā un rietumslāvu — gaiši zaļā krāsā.]]
'''Panslāvisms''' (no {{val|grc|πάν}} (''pán'') — 'viss') — [[Nacionālisms|nacionālistiska]] ideja un sabiedriska kustība kopš 19. gs. par [[Slāvi|slāvu]] tautu kopību — par kopīgo, no citām tautām atšķirīgo mentalitāti, valodu, vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Skrunda (nozīmju atdalīšana)|Skrunda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Skrunda
| tips                = stacija
| attēls              = Skrundas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Skrundas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
| atvērta             = 1928
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 4 + strupceļš un pievedceļi
| adrese              = Kuldīgas novads, Skrunda, Stacijas iela 1
| latd  = 56| latm  = 40| lats  = 49| latNS  = N
| longd = 22| longm = 0| longs = 39| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kalvene (stacija)|Kalvene]] (23 km)
 [[Saldus (stacija)|Saldus]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Sieksāte (stacija)|Sieksāte]] (6 km)
 [[Airīte (stacija)|Airīte]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 154
}}
'''Skrunda''' ir dzelzceļa stacija, kas atrodas [[Skrunda]]s pilsētas ziemeļu daļā [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja]]. Skrundā pietur pasažieru vilciens Rīga—Liepāja—Rīga katru dienu, bet svētdienās — divas reizes dienā.<ref>[https://www.pv.lv/lv/izmainas-un-jaunumi/jaunumi/12324/8-decembri-stajies-speka-jauns-vilcienu-kustibas-saraksts-ar-butiskam-izmainam/ Vilcienu saraksta izmaiņas]</ref> Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vivi.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki|website=vivi.lv|access-date=2024-02-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" | '''Char leger Renault FT modele 1917'''
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" |
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''tips'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | vieglais tanks
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''ražotāja valsts'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | Francija
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''ražots'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1917.-1920.
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pamatmodifikācijas'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | Canon, Mitrailleur, TSF, BS
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''masa'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 6,7-7 t
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''garums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 410 cm, 500 cm ar "asti"
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''platums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 174 cm
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''augstums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 214 cm
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''bruņu biezums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 6–22 mm
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''motors'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 35-39 ZS Renault 4 cilindri
ūdens dzesēšana
1500 apgr/min
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''degvielas bāka'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 108 l
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''degviela'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | gazolīns
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''maksimālais ātrums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 7,7-7,8 km/h pa šoseju
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''distance pa šoseju'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 35–40 km
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārvaramais slīpums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |
* līdz 45° uz priekšu
* līdz 28° uz sāniem
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārv.sienas augstums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 0,6 m
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārv. grāvja platums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 180 cm ar "asti"
135 cm bez "astes"
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''pārv. dziļums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 0,7 m
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''īpatnais spiediens uz grunti'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 0,6 kg/cm²
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''bruņojums'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |
* 8 mm ložmetējs ''Hotchkiss Mle 1914'', vai
* vītņstobra 37 mm lielgabals
 ''[[Puteaux SA 18|Hotchkiss Puteaux SA 18]]''
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''ložmetēja munīcija'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | vismaz 3800 patronu
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''lielgabala munīcija'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 200 šķembu, 25 bruņu, 12 šrapneļu šāviņi
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''apkalpe'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 2 tankisti
|}
'''''Renault FT-17''''' (''Automitrailleuse à chenilles Renault FT modèle 1917''; angļu literatūrā dažkārt dēvēts par ''Mosquito'') bija [[Francija|Francijā]] ražots vieglais [[tanks]] — visizplatītākais tanks [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] frontēs, — bruņots ar vienu 8 mm [[Ložmetējs|ložmetēju]] vai 37 mm ''[[Puteaux SA 18|Puteaux SA 18 L/21]]'' [[Lielgabals|lielgabalu]], kas atradās 360° rotējošā tornī. Paredzēts kā tiešs kājnieku atbalsts kaujā, kuram jādodas triecienā reizē ar kājniekiem un jāpārvar ienaidnieka šķēršļu joslas un jāiznīcina ugunslldzekļus.

sentences: '''Rēperbānis''' ({{val-de|Reeperbahn}}) ir iela [[Sv. Pauli]] rajonā [[Hamburga|Hamburgā]], kas ir viena no Hamburgas naktsdzīves rajoniem, pazīstama ar daudzajiem bāriem, seksa veikaliem, [[klubiem]] un [[bordeļi]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Nemertodermatida species.png
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Nemertodermatida}} sugas.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| tips =Xenacoelomorpha
| tips_lv =Ksenacelveidīgie
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Acoelomorpha|Acelveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Xenoturbellida|Ksenoturbellīdas}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ksenacelveidīgie''' (''Xenacoelomorpha'') ir neliels [[Bilaterāļi|bilaterālu]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kas sastāv no divām radniecīgām grupām: [[Ksenoturbellīdas|ksenoturbellīdām]] un [[Acelveidīgie|acelveidīgajiem]]. Šis jaunais tips tika izveidots 2011. gada februārī pamatojoties uz morfoloģiskām [[Sinapomorfija|sinapomorfijām]] (ārējais izskats, kopīgs šīs kladas pārstāvjiem), kas vēlāk tika apstiprināts ar molekulāro datu [[Filoģenētika|filoģenētisko]] analīzi (dzīvnieku [[DNS]] līdzība kladas ietvaros).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Smilgas
| attēls = Agrostis densiflora.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Agrostis densiflora''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| binomial = Agrostis
| ģints_lv = Smilgas
| ģints = Agrostis
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Smilgas''' ({{val|la|Agrostis}}) ir ļoti liela [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar gandrīz kosmopolītisku izplatību, kuras sugas ir sastopamas gandrīz visā pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Species plantarum|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius|pages=61}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm|title=Agrostis L.|last=Watson|first=L.|last2=Dallwitz|first2=M. J.|access-date=26.11.2022|date=06.06.2008|archive-date=24.07.2008|archive-url=https://web.archive.org/web/20080724221848/http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ausgrass2.myspecies.info/content/agrostis-0|title=Agrostis {{!}} AusGrass2|website=ausgrass2.myspecies.info|access-date=2022-11-26}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325863-2|title=Agrostis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{Navbox Musical Artist
| bodyclass = hlist
| name = Silbermond
| title = [[Silbermond]]
| background = group_or_band
| above  =
* [[Stefānija Klosa]]
* Andreass Novāks
* Johannes Štolle
* Tomass Štolle

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Debian GNU/Linux
| logo                   =
| screenshot = Screenshot of Debian 12 (Bookworm) GNOME 43.9—English.png
| caption = Debian 12 (Bookworm) [[GNOME]] 43.9 darbvirsma
| website                = http://www.debian.org
| developer              = Debian Project
| family                 = [[Linux]]
| latest_release_version = 12.5 (Bookworm)
| latest_release_date    = {{dat|2024|02|10}}
| kernel_type = [[Monolīts kodols]], [[Linux]]
| userland               = [[GNU]]
| supported_platforms    = [[i386]], [[x86-64]], [[PowerPC]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[ARM architecture|ARM]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[PA-RISC family|HPPA]], [[IBM eServer zSeries|S390]], [[IA-64]]
| updatemodel            = [[Advanced Packaging Tool|APT]]
| package manager        = dpkg
| working_state          = Aktuāls
}}
'''Debian''' ir projekts, kas bāzēts ap brīvas, pilnas operētājsistēmas izstrādi, sadarbojoties brīvprātīgajiem no visas pasaules. Projekta galvenais fokuss, Debian GNU/Linux, ir populārs [[Linux distributīvs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lejup no kalna
| operators =
| attēls = Downhill poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rašs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Vills Ferels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Downhill''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|26}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lejup no kalna"''' ({{Val|en|Downhill}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas filma, kuras režisori ir [[Nets Feksons]] un [[Džims Rašs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]] un [[Vills Ferels]]. Filma ir rīmeiks 2014. gada zviedru režisora [[Rūbens Ēstlunds|Rūbena Ēstlunda]] filmai ''[[Force Majeure]]'' (2014).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tadaiķu pagasts
| karte             = Tadaiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Lieģi
| platība           = 77,6
| iedzīvotāji       = 866<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 866 / 77.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Tadaiķu pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Durbe]]s pilsētu un [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]], [[Durbes pagasts|Durbes]], [[Bunkas pagasts|Bunkas]], [[Gaviezes pagasts|Gaviezes]], [[Grobiņas pagasts|Grobiņas]] un [[Medzes pagasts|Medzes]] pagastiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bjērns Ulveuss
|      Vārds_orig = ''Björn Ulvaeus''
|          Attēls = Björn Ulvaeus in May 2013.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Bjērns Ulveuss 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|04|25}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Gēteborga}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Europops, [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Ģitāra]], [[bandžo]], [[mandolīna]], [[vokāls]]
|            Gadi = 1963—pašlaik
|Izdevējkompānija = Polar Music
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], Hootenanny Singers, Benni Andešons
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Bjērns Ulveuss''' ({{val-sv|Björn Kristian Ulvaeus}}; dzimis {{dat|1945|4|25}} [[Gēteborga|Gēteborgā]]) ir [[Zviedri|zviedru]] dziedātājs un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Benni Andešons|Benni Andešonu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "Šahs" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995).

sentences:
'''Džaka''' (''Xhaka'') var būt:
* [[Granits Džaka]] (1992) — albāņu izcelsmes Šveices futbolists;
* [[Taulants Džaka]] (1991) — albāņu futbolists.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 98
 | lv  = Deviņdesmit astoņi
}}
'''98 (deviņdesmit astoņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[97 (skaitlis)|97]] un [[99 (skaitlis)|99]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit astotā diena ir [[8. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[7. aprīlis]]).

sentences: '''10. novembris''' ir gada 314. diena (315. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 51 diena.

sentences: '''Golden Hammer''' ir sadarbībā ar Latvijas Reklāmas asociāciju rīkots starptautisks reklāmas festivāls, kas notiek katru gadu un pulcē reklāmas profesionāļus no Baltijas un citām Eiropas valstīm.

sentences: '''Infims''' ir vislielākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir mazāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} infims ir skaitlis 3, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] infims ir 2 utt.

sentences: '''Džungļi''' ir biezs, necaurejams mežs vai brikšņi, parasti purvaina [[tropiskais lietus mežs|tropiskā lietus meža]] daļa. Šaurākā nozīmē tie ir tropiskie lietus meži Āzijas [[musons|musonu]] zonā. Vārds "džungļi" cēlies no [[Sanskrits|sanskrita]] जङ्गल (''jaṅgala''), kas nozīmē "neapstrādāta, pamesta zeme".

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences: '''Komerclikums''' ir 2000. g. Saeimā pieņemts Latvijas normatīvais akts, kurā noteiktas [[komercdarbība]]s tiesiskās normas. Tajā definēti [[komersants|komersanta]], komercdarbības, [[komercreģistrs|komercreģistra]] un citi ar komercdarbību ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbību]]) saistīti jēdzieni, nosacījumi un ierobežojumi. Komerclikums galvenajos aspektos atbilst vairuma [[Eiropas Savienība]]s valstu tiesiskajā praksē lietojamiem līdzīgiem likumiem un citiem normatīvajiem aktiem. Spēkā kopš 2002. g.

sentences: '''Iebrukums''' ir kādas [[valsts]] bruņota ielaušanās citā valstī ar nolūku to iekarot vai gāzt tās [[valdība|valdību]]. Iebrukums var izraisīt [[karš|karu]] vai notikt jau esoša kara laikā.

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences: '''Globalizācija''' ir daudzpusīga norise, kas saistīta ar [[saimniecība|saimnieciskām]], sabiedriskām, [[tehnoloģija|tehnoloģiskām]], [[politika|politiskām]] un citām izmaiņām, ar kurām vairums pasaules valstu un [[ģeogrāfija|ģeogrāfisko]] reģionu kļūst savstarpēji ciešāk saistīti, taču arī vairāk atkarīgi viens no otra. Praksē globalizācija izpaužas pieaugošā [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]], kā arī [[kapitāls|kapitāla]], [[nauda]]s un iedzīvotāju plūsmā starp valstīm. Arī intensīvāka [[informācija]]s un zināšanu, kā arī [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] un [[jaunievedums|jaunievedumu]] izplatīšanās pasaulē raksturo globalizāciju.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krivānu vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Krivānu vecticībnieku kopienas lūgšanu nams 1.jpg
| image_size            =
| caption               = Krivānu lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Krivānu lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.056055 | latNS  = N
| longd = 26.529236 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Kalupes pagasts|Krīvāni}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1837. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Trautsonas pils
| native_name         = ''Palais Trautson''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Palais_Trautson.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
| latd  = 48.205833 | latNS  = N
| longd = 16.355278 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1712. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Anaksagors
|          vārds_orig = Ἀναξαγόρας
|              attēls = Anaxagoras Lebiedzki Rahl.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Anaksagors, daļa no [[freska]]s Atēnu Nacionālajā Universitātē.
|          dz_dat_alt = 500. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Klazomenas]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 428. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Lampsaka]], [[Senā Grieķija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[fizika]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Buffalo '66''
| attēls                   = Buffalo sixty six ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vinsents Gallo]]
| producents               = [[Kriss Hanlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Elisona Begnala]]
* Vinsents Gallo
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* Vinsents Gallo
* [[Bens Gazara]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Jans-Maikls Vinsents]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| mūzika                   = Vinsents Gallo
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[CCinépix Film Properties]]''
* ''[[Muse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|26||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/buffalo-66-1998-1|title=Buffalo '66|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=buffalo66.htm|title=Buffalo '66 (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Buffalo '66''''' ir 1998. gada drāma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Vinsents Gallo]]. Citas lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Bens Gazara]], [[Mikijs Rurks]], [[Rozanna Ārkete]], [[Jans-Maikls Vinsents]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|2008. gada karu starp Krievijas Federāciju un Gruziju|1921. gada karu starp Krievijas PFSR un Gruzijas Demokrātisko Republiku|Krievijas—Gruzijas karš (1921)}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Īstais citronkoks
|          platums = 235px
|           attēls = P1030323.JPG
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Lemon - whole and split.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. limon
|          suga_lv = Īstais citronkoks
|           suga_r = Citrons
|         binomial = Citrus limon
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidaustrumāzija]]<ref name="HSW"/>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankinovičīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/G.07-15
|ķīm_formula=(Ni,Zn)Al4(VO3)2(OH)12(H2O)2.5
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas līdz bāli zilganzaļš
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, kas veidotas no maziem plākšņveida kristāliņiem
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=2,5 - 3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,48
}}
__NOTOC__

sentences: '''Video''' (no [[latīņu valoda]]s  ''video''  - es skatos, es redzu) ir [[attēls|attēla]] ieraksta, apstrādes, reproducēšanas, pārraidīšanas un saglabāšanas tehnoloģija. Video tiek ierakstīts kādā fiziskā [[datu nesējs|datu nesējā]], piemēram, videokasetē, videodiskā, videolentē. Videosignālu raksturo vairāki parametri, tai skaitā kadru nomaiņas ātrums, [[attēla proporcija]]s, attēla formāts, video kvalitāte. Video var ierakstīt dažādos formātos.

sentences: '''Otrais kosmiskais ātrums''' ir mazākais [[ātrums]], kas vajadzīgs ķermenim, lai tas pārvarētu kāda [[astronomisks objekts|debess ķermeņa]] [[Gravitācija|pievilkšanas spēku (gravitāciju)]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Balta, balta diena
| operators =
| attēls = A White, White Day.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hlinurs Palmasons]]
| producents =
| scenārijs = Hlinurs Palmasons
| aktieri = * [[Ingvars Egerts Sigurdsons]]
* [[Ida Mekina Hlinsdotira]]
* [[Hilmirs Snērs Gudnasons]]
* [[Sāra Doga Asgeirsdotira]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hvítur, Hvítur Dagur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|9|6|Islande}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{ISL}}
| valoda = [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|836,600}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hvitur-Hvitur-Dagur-(Iceland)#tab=summary|title=Hvítur, Hvítur Dagur (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|08}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Balta, balta diena"''' ({{Val|is|Hvítur, Hvítur Dagur}}) ir 2019. gada [[Islande]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hlinurs Palmasons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ingvars Egerts Sigurdsons]], [[Ida Mekina Hlinsdotira]], [[Hilmirs Snērs Gudnasons]] un [[Sāra Doga Asgeirsdotira]].

sentences: {{Commons category|Streets in Ventspils|Ielas Ventspilī}}

sentences:
{{Commonscat|Titles|tituli}}
'''Tituls''' ir mantots vai piešķirts goda nosaukums (agrāk līdz ar titulu nāca virkne sociālu privilēģiju).

sentences:
{{Senvietas infokaste
 |            name = Ankorvats
 |     native_name = អង្គរវត្ត
 |           image = Angkor Wat.jpg
 |         caption = Galvenā ieeja templī
 |     pushpin_map = Kambodža
 | plat_NS = N | plat_d = 13 | plat_m = 24 | plat_s = 45
 |  gar_EW = E | gar_d = 103 |  gar_m = 52 |  gar_s = 00
 | kartes_paraksts = Ankorvata atrašanās vieta Kambodžā
}}

sentences: '''Spalvu gubumākoņi''' ''Cirrocumulus'' (Cc) ir plāni [[mākoņi]], kuri sastāv no maziem viļņiem, pārslām vai kaudzītēm.

sentences: '''Sodomija''' ir termins, ko attiecina uz [[orālais sekss|orālo seksu]], [[anālais sekss|anālo seksu]] un [[zoofilija|zoofiliju]], dažkārt arī uz citu [[sekss|seksuālo aktivitāti]], kuras laikā nevar [[vairošanās|radīt pēcnācējus]].<ref name="Phelps">{{Grāmatas atsauce|author=Shirelle Phelps|title=World of Criminal Justice: N-Z|publisher=[[Gale (publisher)|Gale Group]]|year=2001|page=686|isbn =0787650730|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=izwvAQAAIAAJ&q=World+of+Criminal+Justice:+N-Z.&dq=World+of+Criminal+Justice:+N-Z.&hl=en&sa=X&ei=kx3UUp3gMJGqqQH32YDACw&ved=0CEIQ6AEwAA}} {{en ikona}}</ref><ref name="Scheb">{{Grāmatas atsauce|authors=John Scheb, John Scheb, II|title=Criminal Law and Procedure|publisher=[[Cengage Learning]]|year=2013|page=185|isbn =128554613X|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=VZoWAAAAQBAJ&pg=PA185&dq=&hl=en&sa=X&ei=eB7UUsnOCYqjrgHB9oDADQ&ved=0CEEQ6AEwAw#v=onepage&q=&f=false}} {{en ikona}}</ref><ref name="Newton">{{Grāmatas atsauce|author=David Newton|title=Gay and Lesbian Rights: A Reference Handbook, Second Edition|publisher=[[ABC-CLIO]]|year=2009|page=85|isbn =1598843079|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=gjcUFK4RZNcC&pg=PA85&dq=&hl=en&sa=X&ei=-xzUUoveD8GbrgGsuIHIDQ&ved=0CDMQ6AEwAQ#v=onepage&q=&f=false}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Moltrehts
|     vārds_orig = ''Karl Moltrecht''
|         attēls = Karlis-Alberts-Johans-Moltrehts.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karātavu kalns]], pie [[Tukums|Tukuma]], [[Latvijas SPR]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Arnolds Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{|{{WPMILHIST Infobox style|main_box}}
|-
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}"| {{#if:{{{name|}}}|{{{name|}}}|[[Military of {{{country}}}]]}}
{{#if:{{{native_name|}}}|''{{{native_name}}}''}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{#if:{{{founded|}}}{{{current_form|}}}{{{disbanded|}}}{{{branches|}}}{{{headquarters|}}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box}}|{{WPMILHIST Infobox style|image_box_plain}}}} {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}

|-
{{#if:{{{founded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dibināšanas gads
{{!}} {{{founded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{current_form|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašreizējā struktūra no
{{!}} {{{current_form|}}}
}}
|-
{{#if:{{{disbanded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Likvidēti
{{!}} {{{disbanded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{branches|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Struktūra
{{!}} {{{branches|}}}
}}
|-
{{#if:{{{headquarters|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Štābs
{{!}} {{{headquarters|}}}
}}
|-
{{#if:{{{flying_hours|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lidojuma stundas gaisa spēkiem
{{!}} {{{flying_hours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}{{{minister|}}}{{{commander|}}}{{{chief_of_staff|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Vadība
}}
|-
{{#if:{{{commander-in-chief|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander-in-chief_title|}}}|{{{commander-in-chief_title|}}}|Virspavēlnieks}}
{{!}} {{{commander-in-chief|}}}
}}
|-
{{#if:{{{minister|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{minister_title|}}}|{{{minister_title|}}}|Aizsardzības ministrs}}
{{!}} {{{minister|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander_title|}}}|{{{commander_title|}}}|Bruņoto spēku komandieris}}
{{!}} {{{commander|}}}
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}{{{conscription|}}}{{{available|}}}{{{fit|}}}{{{reaching|}}}{{{active|}}}{{{reserve|}}}{{{deployed|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Personālsastāvs
}}
|-
{{#if:{{{age|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausības vecums
{{!}} {{{age|}}}
}}
|-
{{#if:{{{conscription|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Karaklausība
{{!}} {{{conscription|}}}
}}
|-
{{#if:{{{available|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pieejami
militārajam dienestam
{{!}} {{{available|}}}{{#if:{{{available_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{available_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{fit|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Derīgi
militārajam dienestam
{{!}} {{{fit|}}}{{#if:{{{fit_f|}}}
| vīrieši, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}}{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{fit_f|}}} sievietes, vecums: {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|, age {{#if:{{{manpower_age|}}}|{{{manpower_age|}}}|15–49}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{reaching|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Sasnieguši
karaklausības vecumu
{{!}} {{{reaching|}}} {{#if:{{{reaching_f|}}}
|vīrieši{{#if:{{{manpower_data|}}}||,}} {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}}),}}
{{{reaching_f|}}} sievietes {{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
|{{#if:{{{manpower_data|}}}|({{{manpower_data|}}})}}
}}}}
|-
{{#if:{{{active|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Aktīvais sastāvs
{{!}} {{{active|}}}
}}
|-
{{#if:{{{reserve|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Rezerves sastāvs
{{!}} {{{reserve|}}}
}}
|-
{{#if:{{{deployed|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izvietotais sastāvs ārvalstīs
{{!}} {{{deployed|}}}
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}{{{percent_GDP|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Izdevumi
}}
|-
{{#if:{{{amount|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Budžets
{{!}} {{{amount|}}}
}}
|-
{{#if:{{{percent_GDP|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Procenti no NKP
{{!}} {{{percent_GDP|}}}
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}{{{foreign_suppliers|}}}{{{imports|}}}{{{exports|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Industrija
}}
|-
{{#if:{{{domestic_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pašmāju piegādātāji
{{!}} {{{domestic_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{foreign_suppliers|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ārvalstu piegādātāji
{{!}} {{{foreign_suppliers|}}}
}}
|-
{{#if:{{{imports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču imports
{{!}} {{{imports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{exports|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ieroču eksports
{{!}} {{{exports|}}}
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}{{{ranks|}}}|
! colspan="2" style="text-align: center; {{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Saistītie raksti
}}
|-
{{#if:{{{history|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Vēsture
{{!}} {{{history|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ranks|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Dienesta pakāpes
{{!}} {{{ranks|}}}
}}
|-
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Berezuckis''' var būt:

sentences: '''Hills''' ({{val-en|Hill}} — ‘paugurs’; sieviešu dzimtē '''Hilla''') ir populārs [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = George Enesco.jpg |caption1= [[Džordže Enesku]]
| image2 = Eugene Ionesco 01.jpg |caption2= [[Ežēns Jonesko]]
| image3 = Vlad Tepes 001.jpg |caption3= [[Vlads III Drakuls]]
| image4 = Ion Antonescu portrait.jpg |caption4= [[Jons Antonesku]]
| image5 = Mariana Nicolesco.jpg |caption5= [[Marianna Nikolesku]]
| image6 =|caption6= [[Sofija Rotaru]]
| image7 = Mircea Lucescu 2017.jpg |caption7= [[Mirča Lučesku]]
| image8 = Nadia Comăneci Montreal1976c.jpg |caption8= [[Nadja Komeneči]]
| image9 = Begu RG21 (2) (51376919734).jpg |caption9= [[Irina Kamelija Begu]]
| image10 =
| image11 =
| image12 =
}}
| attēls    =
| tauta     = Rumāņi
| skaits    = no 24 līdz 30 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{ROM}} (16,8 miljoni)
 | {{MDA}} (193 tūkstoši)
 }}
 {{Collapsible list
 |title= Citas valstis
 | {{ITA}} (1,2 miljoni)
 | {{GER}} (no 1,1 līdz 2,0 miljoniem)
 | {{ESP}} (1,1 miljons)
 | {{USA}} (no 0,5 līdz 1,1 miljonam)
 }}
|   valoda = [[rumāņu valoda]]
| reliģija = dominē [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|   grupas =
|     radi = [[moldāvi]], [[aromūni]], [[vlahi]]
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Zirgs
| abbreviation = Equ
| name_latin = Equuleus
| RA = 21
| dec = +10
| areatotal = 72
| arearank = 87. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Equ''
| starmagnitude = 3,92
| neareststarname = ''δ Equ''
| stardistance = 60
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 80
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Tukums|Ielas Tukumā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Atlantijas okeāns]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences: '''Siliņupes apmetne''' ir viena no vidējā [[neolīts|neolīta]] perioda (3.—2. gadu tūkstotis p.m.ē.) [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]s apmetnēm. Apmetnes vietā atkārtoti veikti arheoloģiskie izrakumi, pēdējie [[Ilga Zagorska|Ilgas Zagorskas]] vadībā (1988—1989).

sentences:
{{Coord|45|31|54|N|122|40|0|W|region:US_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Moda Center
|attēls            = RoseGardenArenaS.jpg
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Portlenda (Oregona)
|adrese            = 1 Center Court, [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]], [[Oregona]] 97227
|celtniecība-no    = {{dat|1993||}}
|atklāts           = {{dat|1995|10|12}}
|izmaksas2         = 262
|koncerts          = 20 500
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 20 630
|hokejs            = 18 280
|klubu-mājvieta    = [[Portlendas "Trail Blazers"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Winterhawks"]] ([[WHL]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Forest Dragons"]] ([[AFL]]) (1997–1999)
[[Portlendas "Pythons"]] ([[WISL]]) (1998–1999)
[[Portlendas "Fire"]] ([[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]) (2000–2002)
[[Portlendas "LumberJax"]] ([[NLL]]) (2006–2009)
|karte=Oregona}}
'''''Moda Center''''' ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{dat|1995|10|12}}, tās būvniecība tika sponsorēta no vairākiem avotiem, tai skaitā pilsētas domes. Arēnas īpašnieki ir ''Vulcan Inc.''. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] komanda [[Portlendas "Trail Blazers"]] un [[WHL]] komanda [[Portlendas "Winterhawks"]]. Basketbola spēlēm arēnas ietilpība ir līdz 20 630 sēdvietām, citiem pasākumiem ietilpība ir nedaudz mazāka.

sentences:
{{stack|
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Dahšteins
| Photo                = Dachstein_Para.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.475278 |latNS=N
| longd=13.606389 |longEW=E
| Augstums         = 2995
| Relatīvais_augstums  = 2136
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]] ([[Alpi]])
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
{{Designation list
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =  Hallštate — Dahšteins / Zalckammergūtas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1997 <small>(21. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/806 806]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Slobodas Ukraina''' bija vēsturisks teritoriāli administratīvs reģions mūsdienu [[Ukraina]]s un [[Krievijas Federācija]]s teritorijās. Nosaukums veidojies no šajā reģionā 17. gadsimta sākumā izveidotajām [[sloboda|slobodām]], un tika izmantots līdz 19. gadsimta sākumam.

sentences: '''Lietiņa''' ({{val|en|The Gadget}}) bija pirmā [[plutonijs|plutonija]] [[atombumba]], kas sprāga [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), {{dat|1945|07|16}} [[Trinitijas tests|Trinitijas testa]] laikā. Tās [[sprādziens|sprādziena]] [[jauda]] bija 18 000 [[tonna|tonnu]] [[trinitrotoluols|trinitrotoluola]] ekvivalenta. Garums: 2,90 metri.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Ruperts Bindenšū
| image         =
| imagesize     = 300px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1645}}
| location      = [[Strasbūra]]s brīvpilsēta (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1698}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  =
* [[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]s tornis un pārbūve
* [[Danenšterna nams]]
* [[Reiterna nams]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|Somijas pilsētu|Vāsa|Vāsa}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vāsa
| official_name            = ''Vaasa''; ''Vasa''
| settlement_type          = Pilsēta
| image_skyline            = Vaasa Wasaborg.jpg
| image_caption            =
| image_flag               = Vaasa.lippu.svg
| image_seal               =
| image_shield             = Vaasa.vaakuna2.svg
| image_map                =
| shield_link              =
| flag_link                =
| shield_size              =
| pushpin_map              = Somija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              = Vāsas atrašanās vieta [[Somija|Somijā]]
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Somija}}
| subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
| subdivision_name1        = [[Pohjanmā]]
| subdivision_type2        =
| subdivision_name2        =
| established_title        = Pilsētas tiesības
| established_date         = {{dat|1606}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 397.44
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           = 66.65
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = {{dat|2015|6|30|SK|bez}}
| population_footnotes     =
| population_total         = 66581
| population_urban         = 65414
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 = 981.5
| timezone                 =
| utc_offset               =
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|coordinates_display    =
|coordinates_type       =
| latd=63 |latm=06 |lats= |latNS=N
| longd=021 |longm=37 |longs= |longEW=E
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              =
| website                  = {{URL|http://www.vaasa.fi}}
| footnotes                =
}}
'''Vāsa''' ({{val|fi|Vaasa}}, {{val|sv|Vasa}}) ir [[Somija]]s pilsēta un pašvaldība [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] krastā, [[Pohjanmā]] reģiona centrs. Tā dibināta 1606. gadā. Vāsas iedzīvotāju skaits ir {{sk|66581}} (2015. gada 30. jūnijā), no kuriem aptuveni 24 % dzimtā valoda ir [[zviedru valoda|zviedru]]. Pilsēta robežojas ar [[Korsholma]]s pašvaldību.

sentences: '''Polinēzija''' ({{val|el|πολύς}} — ‘daudz’, {{val|el|νῆσος}} — ‘sala’) ir liels reģions [[Okeānija|Okeānijā]], [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā un dienvidu daļā, kas sastāv no vairāk nekā 1000 [[sala|salām]]. Reģiona vēstures un kultūras unikālās īpašības nosaka ģeogrāfiskās īpatnības — liels skaits mazas platības saliņu grupu, kuras daudzu dienu brauciena attālumā nošķir Klusā okeāna plašumi. Rezultātā Polinēzijas iedzīvotāji attīstīja vienu no nošķirtākajām kultūrām uz planētas, kuru raksturo izcilas kuģošanas un navigācijas prasmes. Polinēzijā atrodas arī visnesenāk apgūtā cilvēka dzīvei piemērotā plašā sauszemes teritorija — [[Jaunzēlande]], kur cilvēki ieradās tikai pirms nepilniem 1000 gadiem. Eiropieši Polinēziju sāka apgūt un kolonizēt salīdzinoši vēlu — piemēram, Jaunzēlandes kolonizācija sākās tikai 19. gadsimta vidū. Mūsdienās uz Polinēzijas salu grupām izveidojušās vairākas valstis un vairākas Eiropas valstu, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Čīle]]s un Jaunzēlandes pakļautībā esošas teritorijas, kā arī ASV štats — [[Havajas]].

sentences: '''Tvaika katls''' ir katls, kas paredzēts piesātināta vai pārkarsēta [[Tvaiks|tvaika]] ģenerēšanai. Tas var izmantot [[Kurināmais|kurināmā]] [[Enerģija|enerģiju]], kas tiek sadedzināts tā kurtuvē, elektroenerģiju (elektriskais tvaika katls) vai arī utilizēt [[Siltums|siltumu]], kas tiek izdalīts no citām iekārtām (utilizācijas katli).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Vilhelms Kārlis Neimanis
| image = Vilhelms Neimanis.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1849|10|05|}}
| location = [[Grēvesmīlene]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| deathdate = {{dat|1919|3|06|}}
| deathplace = [[Rīga]], {{LAT}}
| nationality = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]]
| movement = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| famous works = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Rīgas Pilsētas mākslas muzejs]], [[Kalkūnes muiža]]
| patrons = [[Pauls Makss Berči]]
| awards =
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =152830 Dinkinešs
| image =
| caption= Dinkinešs ar pavadoni  dažas minūtes pirms [[Lucy (asteroīdu zonde)|Lucy]] ciešākās pietuvošanās
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =''[[Lincoln Near-Earth Asteroid Research|LINEAR]]''
| discovered ={{Dat|1999|11|4}}
| alt_names = 1999 VD57, 2004 HJ78, 2007 CB63,
| mp_name = 152830
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2023|9|13}} (JD 2460200.5) <ref name="aa">{{Tīmekļa atsauce |url=https://ssd.jpl.nasa.gov/tools/sbdb_lookup.html#/?sstr=2152830 |title=152830 Dinkinesh (1999 VD57) |access-date={{dat|2023|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20231230120335/https://ssd.jpl.nasa.gov/tools/sbdb_lookup.html#/?sstr=2152830 |archivedate={{dat|2023|12|30||bez}} }}</ref>
| aphelion =2.437228938190018 [[Astronomiskā vienība|AU]] <ref name="aa" />
| perihelion = 1.945856362197269 [[Astronomiskā vienība|AU]] <ref name="aa" />
| semimajor = 2.191542650193643 [[Astronomiskā vienība|AU]] <ref name="aa" />
| eccentricity = 0.1121065510519112 <ref name="aa" />
| period =3.244390288538513 [[Jūlija gads|a]] <ref name="aa" />
| avg_speed =
| inclination = 2.093589035443616° <ref name="aa" />
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| satellites= 1
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 790  [[metrs|m]]<ref name="bb">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.nasa.gov/image-article/nasas-lucy-spacecraft-discovers-2nd-asteroid-during-dinkinesh-flyby |title=NASA’s Lucy Spacecraft Discovers 2nd Asteroid During Dinkinesh Flyby |access-date={{dat|2023|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20231229133845/https://www.nasa.gov/image-article/nasas-lucy-spacecraft-discovers-2nd-asteroid-during-dinkinesh-flyby/ |archivedate={{dat|2023|12|29||bez}} }}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =17.4 H <ref name="aa" />
| single_temperature=
}}
'''152830 Dinkinešs''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds|dubultasteroīds]], kuru {{dat|2003|2|11}} atklāja LINEAR projekta ietvaros Sokoro observatorijā, [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]]. Pēc atklāšanas tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums  1999 VD57. Pēc orbītas noskaidrošanas [[Mazo planētu centrs]] to iekļāva sarakstā ar kārtas numuru 152830. 2023. gada 6. februārī [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] asteroīdu nodēvēja par Dinkinešu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.wgsbn-iau.org/files/Bulletins/V003/WGSBNBull_V003_002.pdf |title=WGSBN Bulletin. International Astronomical Union. 3 (2): 22. 6 February 2023. |access-date={{dat|2023|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20230206222431/https://www.wgsbn-iau.org/files/Bulletins/V003/WGSBNBull_V003_002.pdf |archivedate={{dat|2023|2|6||bez}} }}</ref> Vārds Dinkinešs ({{lang|am|ድንቅነሽ}}) [[amharu valoda|amharu valodā]] nozīmē “Tu esi brīnišķīga”. Šādi [[Etiopija|Etiopijā]] dēvē cilvēkveidīgas būtnes, kura dzīvojusi pirms apmēram 3,2 miljoniem gadu, atliekas. Pasaulē tās pazīstamas ar vārdu [[Lūsija]].

sentences: {{commonscat|Painters by country|Gleznotāji pēc valsts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestības daba
| attēls          = Milestibas daba lv.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Simple comme Sylvain''
| žanrs          = [[komēdijdrāma]]<br />romantiska filma
| režisors       = [[Monija Šukri]]
| producents       = * Nensija Grānta
* Silvēns Korbeils
| scenārija autors         = Monija Šukri
| galvenajās lomās       = * [[Magalija Lepina-Blondo]]
* [[Pjērs Īvs Kardināls]]
| mūzika = Emils Sornāns
| operators =
| montāža        = Polina Gaijāra
| studija        = ''Metafilms''
| izplatītājs    = ''MK2 Productions''
| izdošana       = {{Filmas datums|2023|5|18|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivāls]]|2023|11|8|Francija|2023|9|22|Kanāda}}
| ilgums        = 110 minūtes<ref>[https://www.unifrance.org/film/56508/simple-comme-sylvain Simple comme Sylvain (2023)] ''Unia Films S.A.'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valsts        = * {{CAN}}<ref>[https://letterboxd.com/film/the-nature-of-love/ The Nature of Love (2023)] ''Letterboxd.com'' 2024. gada 16. martā</ref>
* {{FRA}}<ref>[https://www.allocine.fr/film/fichefilm_gen_cfilm=313750.html Simple comme Sylvain – Film 2023] ''AlloCiné'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valoda       = franču
| budžets         =
| ienākumi          =
}}
'''"Mīlestības daba"'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=https://rigaiff.lv/lv/films-2023/milestibas-daba/|title=Mīlestības daba  |publisher=[[Rīgas Starptautiskais kino festivāls]] |access-date=2024-03-16 |language=lv-LV}}</ref> ({{lang-fr|Simple comme Sylvain}}) ir 2023. gada [[Kanāda]]s un [[Francija]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore ir [[Monija Šukri]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ici.radio-canada.ca/nouvelle/1971308/simple-comme-sylvain-un-certain-regard-cannes-monia-chokri|title=Simple comme Sylvain, de Monia Chokri, ira à Cannes|last=ICI.Radio-Canada.ca|first=Zone Arts-|website=Radio-Canada|access-date=2024-03-16|date=2023-04-13|language=fr-ca}}</ref> 2024. gada Cēzara balvu pasniegšanas ceremonijā filma saņēma [[Cēzara balva|Cēzara balvu]] kategorijā "Labākā ārzemju filma".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lefigaro.fr/cinema/ceremonie-cesar/cesar-2024-le-palmares-complet-de-la-49e-ceremonie-20240223|title=César 2024: Anatomie d'une chute sacré meilleur film. Le palmarès complet de la 49e cérémonie|website=Le Figaro|access-date=2024-03-16|date=2024-02-23|language=fr}}</ref>

sentences:
s skulptūra]]
'''Tieslietas''', arī '''tiesību sistēma''', ir [[tiesa|tiesu]] iestāžu sistēma, to darbību kopums. Tās nodrošina [[sabiedriskā kārtība|sabiedrisko kārtību]], nosaka [[ētika]]s normas. Lai to panāktu, ir nepieciešami [[likums|likumi]]. Ar tieslietām mēdz apzīmēt arī [[tiesību zinātne|tiesību zinātni]].<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tartu Doma baznīca
| native_name    =  ''Tartu toomkirik''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Tartu Toomkiriku varemed 2012.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Tartu Doma baznīcas drupas
| map            = Igaunija#Eiropa
| map_type       =
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 58.380194 | latNS  = N
| longd = 26.715 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 13. gadsimts
| abandoned      = 1525. gads
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences: '''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

sentences:
ģerboņa vairogs (1554.—1558.)]]
'''Vairogs''' ir [[Ģerbonis|ģerboņa]] centrālais objekts, kurā tiek ievietoti ģerboņa [[Heraldika|heraldiskie]] [[Simbols|simboli]].

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|pilsētu|Tegu}}
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Octodon Degus fr.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Rodentia
|    kārta_lv = Grauzēji
|      dzimta = Octodontidae
|   dzimta_lv = Degu dzimta
|       ģints = Octodon
|    ģints_lv = Degu ģints
|        suga = Octodon degus
|     suga_lv = Degu
|    binomial = Octodon degus <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Seismogrāfs''' ir pašrakstošs [[mēraparāts]], kas reģistrē un mēra [[Zemes garoza]]s svārstības, fiksējot tās seismogrammu veidā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pseidointelektuāls''' ({{val|la|pseudo}} — šķietams, viltus, neīsts un ''intellectus'' [[intelekts]] — spriestspēja, [[domāšana]]) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Jamhuri ya Kenya''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kenijas Republika
|            valsts_nosaukums = Kenya
|               karoga_attēls = Flag of Kenya.svg
|            karoga_nosaukums = Kenijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Alternate Coat of arms of Kenya.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kenijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "[[Harambee]]"{{nbsp|2}}([[svahili]])
"Pulcēsimies"
|                valsts_himna = [[Ee Mungu Nguvu Yetu]]
"Ak Dievs, visa Radītāj'!"
[[File:National anthem of Kenya, performed by the United States Navy Band.wav]]
|               kartes_attēls = Location_Kenya_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nairobi]]
|latd=1 |latm=16 |latNS=S |longd=36 |longm=48 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
[[svahili]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Prezidentālisms|prezidentāla]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kenijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Uhuru Keniata]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kenijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Viljams Ruto]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1963|12|12}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta republika
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1964|12|12}}
|                 platība_km2 = 580,367
|               platība_rangs = 47.
|              procenti_ūdens = 2,3
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|          iedzīvotāju_skaits = 43 013 3411
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 31.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 59
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 140
|                     IKP_PPP = $48,33 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 76.
|          IKP_PPP_per_capita = $1 445
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 156.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.521
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 148.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kenijas šiliņš]]
|                valūtas_kods = KES
|                  laika_zona = [[Austrumāfikas laiks|EAT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = ''neievēro''
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.ke]]
|              tālsarunu_kods = 2542
|                    piezīme1 = Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
|                    piezīme2 = 005 no [[Tanzānija]]s un [[Uganda]]s.
|                iso_kods_num = 404
|              iso_kods_alfa2 = KE
|              iso_kods_alfa3 = KEN
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Hokusai<br />北斎
 |           image = Hokusai portrait.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption = Hokusai pašportrets (1839. gads)
 |       birthname =
 |       birthdate = [[1760. gads|1760]]. gada oktobrī
 |        location = [[Edo]]
 |       deathdate = {{dat|1849|5|10}}
 |      deathplace = [[Edo]]
 |          places =
 |     nationality = [[japāņi|japānis]]
 |           field = [[glezniecība]], [[ukijo-e]], [[kokgriešana]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = "[[Lielais Kanagavas vilnis]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences: '''1729''', saukts arī par '''Hārdija-Rāmānudžana skaitli''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 1728 un 1730. Šis ir viens no trijiem skaitļiem (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja visus tā ciparus saskaita un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to sareizina ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais skaitlis(1458; 1729 vai 81); 1+7+2+9=19 ; 19 x 91=1729.

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nacionālā drošība
| attēls                   =  National Security movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''National Security''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefs Silvers]]
* [[Maikls Grīns]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Šeriks]]
* [[Deivids Ronns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Stīvs Zāns]]
| mūzika                   = [[Rendijs Edelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|1|17||}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/national-security-2002|title=National Security|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 2, 2019|archive-date={{dat|2019|11|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191102102722/https://bbfc.co.uk/releases/national-security-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0271668/?ref_=bo_se_r_1|title=National Security|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nacionālā drošība"''' ({{val|en|National Security}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Mārtins Lorenss]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|17||bez}}.

sentences:
'''Bartels''' vai '''Bartela''' var būt:
* [[Marta Bartela]] (''Marta Bartel''; 1988) — Polijas šahiste;
* [[Mateušs Bartels]] (''Mateusz Bartel''; 1985) — Polijas šahists.

sentences: '''Datu integritāte''' ir noteikumu kopums, kas nodrošina [[Dati|datu]] pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vedela jūra
|attēls=VedelaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 75 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 45 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība= 2 920 000
|garums= ~2000
|platums=
|Max_dziļums=6280
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Vedela jūra''' ({{val|en|Weddell Sea}}, {{val|es|Mar de Weddell}}) ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē, dienvidaustrumos no [[Dienvidamerika]]s.

sentences: '''Redzamā gaisma''' jeb '''optiskais spektrs''' ir [[gaisma|elektromagnētiskā spektra]] daļa, ko var saskatīt cilvēka [[acs]]. Parasti cilvēka acs redz gaismu, kuras viļņu garums ir 400—700 [[Nanometrs|nm]], taču daži cilvēki var redzēt arī gaismu ar [[Viļņa garums|viļņu garumu]] 380—780 nm.

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ukrainas Nacionālā policija
| abbreviation =
| patch = Patch Police of Ukraine.svg
| patchcaption = Uzšuve
| logo = Ukrainian National Police logo.svg
| logocaption = Logo
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = ''Служити та захищати''<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/692/2015/sp:dark?dark=0#n49:~:text=%22%D0%A1%D0%9B%D0%A3%D0%96%D0%98%D0%A2%D0%98%20%D0%A2%D0%90%20%D0%97%D0%90%D0%A5%D0%98%D0%A9%D0%90%D0%A2%D0%98%22</ref>
| mottotranslated = "Kalpot un aizsargāt"
| mission =
| formedyear = 2015. gada 2. jūlijā<ref>http://www.pravda.com.ua/news/2015/07/2/7073205/</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 = [[Ukrainas milicija]]
| dissolved =
| superseding =
| employees = 191 431<br />
* 166 675 policisti
* 24 756 civilie darbinieki
| volunteers =
| budget = 68,6 miljardi [[Ukrainas hrivna|UAH]] (2023)<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/file/text/101/f520903n175.xlsx</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 603 628 [[km²]]
| sizepopulation = 41 588 400
| legaljuris = {{flag|Ukraina}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = Akadēmiķa Bohomoleca iela 10, [[Kijiva]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Vadītājs
| minister1name = [[Ivans Vihivskis]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype = Teritoriālo nodaļu skaits
| stations = 27<ref>http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/730-2015-%D0%BF</ref>
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 17 840
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 57
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 10<ref>https://espreso.tv/news/2018/03/23/ukrayina_prydbaye_55_gelikopteriv_francuzkogo_vyrobnyctva_dlya_ryatuvalnykiv_mvs</ref>
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 25
| animal2type = Suņi
| animals2 = 1240
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.npu.gov.ua/|npu.gov.ua}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ukrainas Nacionālā policija''' ({{val|uk|Національна поліція України, НПУ}}) ir [[Ukraina]]s vienīgais valsts [[policija]]s dienests. Tā tika izveidota 2015. gada 2. jūlijā, kā daļa no [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidenta]] [[Petro Porošenko]] uzsāktajām reformām pēc [[Eiromaidans|Eiromaidana]], lai aizstātu iepriekšējo Ukrainas valsts policijas dienestu, [[Ukrainas milicija|miliciju]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.interfax.com.ua/news/general/302303.html|title=Law on national police enacted in Ukraine|website=Interfax-Ukraine|access-date=2023-06-19|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.yahoo.com/ukraine-launches-western-style-police-force-set-marker-133852935.html|title=Ukraine launches Western-style police force to set a marker for reform|website=Yahoo News|access-date=2023-06-19|date=2015-07-06|language=en-US}}</ref> 2015. gada 7. novembrī visi atlikušie milicijas darbinieki tika nosaukti par Nacionālās policijas "pagaidu strādājošiem" darbiniekiem.<ref name=":0" />

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Resursu rezervēšanas protokols''' (RSVP) ir [[Transporta slānis|transporta slāņa]]<ref>{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=pIIu7IbUwIcC&pg=PA583 |title=Juniper Networks Field Guide and Reference|page=583|first1=Aviva|last1=Garrett|first2=Gary|last2=Drenan|first3=Cris|last3=Morris|year=2002|isbn=9780321122445}}</ref> protokols, kas izstrādāts, lai rezervētu resursus tīklā, izmantojot integrēto pakalpojumu modeli. RSVP darbojas, izmantojot [[IPv4]] vai [[IPv6]], un nodrošina uztvērēja iniciētu resursu rezervāciju iestatīšanu [[multiraide]]s vai [[vienraide]]s datu plūsmām. Tas netransportē lietojumprogrammas datus, bet ir līdzīgs vadības protokolam, piemēram, [[interneta vadības ziņojumu protokols]] (ICMP) vai [[interneta grupas pārvaldības protokols]] (IGMP). RSVP ir aprakstīta RFC 2205.

sentences:
]]
'''Tradīcija''' ({{val|la|traditio}} — ‘nodošana tālāk’), arī '''paraža''', ir noteiktā cilvēku kopienā izveidojies [[uzskati|uzskatu]], [[ieradums|ieradumu]] un [[darbība|darbību]] kopums, kas tiek nodots tālāk no paaudzes paaudzē. Tradīcijas ir [[kultūra]]s nemateriālā mantojuma elements. Mainoties sabiedrībām, laika gaitā mainās arī tradīcijas. Vēlmi atgriezties pie tradicionālajām vērtībām sauc par [[tradicionālisms|tradicionālismu]].

sentences: '''Polimorfisms''' bioloģijā (no {{lang-grc|πολύμορφος}} — ''daudzveidīgs'') — atšķirības starp indivīdiem, ko nosaka [[Gēns|gēnu]] atšķirības, izpaužas kā vairāku ģenētiski atšķirīgu formu pastāvēšana vienā [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] vai [[Augi|augu]] [[Suga|sugā]], kā arī divu vai vairāku atšķirīgu formu vienlaicīga līdzāspastāvēšana vienā un tajā pašā [[Populācija|populācijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/polimorfisms:1|title=polimorfisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/10661070.htm|title=Bioloģijas terminu vārdnīca|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biotehnoloģijas horizonti|publisher=RIGA «AVOTS»|year=1987|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/file/17852320.pdf}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Hollars''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  The Hollars poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džons Krasinskis]]
 |  producents =
* Džons Krasinskis
* [[Bens Nīrns]]
* [[Toms Raiss]]
* [[Elisona Sīgera]]
 |   scenārijs = [[Džeimss S. Strouss]]
 |     aktieri =
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Margo Martindeila]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džons Krasinskis]]
 |      mūzika = [[Džošs Riters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Sunday Night]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|8|26|ASV|}}
 |      ilgums = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hollars-2016|title=The Hollars|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thehollars.htm|title=The Hollars (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Hollars''''' ir 2016. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džons Krasinskis]]. Citas lomas atveido [[Šarlto Koplijs]], [[Čārlijs Dejs]], [[Margo Martindeila]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Anna Kendrika]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Žozefs Bonaparts
| vārds_orģ           =''Joseph Bonaparte''
| attēls              =Esménard - Portrait en buste de Joseph Bonaparte.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
| amats                =[[Neapoles karalis]]
| term_sākums          ={{dat|1806|03|30}}
| term_beigas          ={{dat|1808|06|6}}
| coronation          =
| priekštecis          =[[Ferdinando I Burbons|Ferdinando I]]
| pēctecis             =[[Joahims Mirats]]
| amats2               =[[Spānijas karalis]]
| term_sākums2         ={{dat|1808|6|6}}
| term_beigas2         ={{dat|1813|12|11}}
| coronation1           =
| priekštecis2         =[[Fernando VII]]
| pēctecis2            =[[Fernando VII]]
| dzim_dati           ={{dat|1768|1|7}}
| dzim_vieta          =[[Kortē]], [[Korsikas republika]]
([[Augškorsika]], {{FRA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1844|7|28|1768|1|7}}
| mir_vieta           =[[Florence]], [[Toskānas lielhercogiste]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
| dinastija           =[[Bonapartu dinastija]]
| tēvs                =[[Karlo Buonaparte]]
| māte                =[[Letīcija Ramolīno]]
| dzīvesb             = [[Žilī Klarī]]
| bērni               =
*Žilī Žozefīne Bonaparte
*[[Zenaīda Bonaparte]]
*[[Šarlote Bonaparte]]
| reliģija            =[[katolisms]]
| apglabāts           = [[Invalīdu nams]], [[Parīze]]
| paraksts            = Signatur Joseph Bonaparte.PNG
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vandzenes pagasts
| karte             = Vandzenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vandzenes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Vandzenes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     = Vandzenes pagasta karogs.svg
| karoga_nosaukums  = Vandzenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Vandzene
| platība           = 145,9
| iedzīvotāji       = 1770<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1770 / 145.9 round 1}}
| izveidots         = 1893
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Wandsen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Вандзенская
| ref_krievu        =
}}
'''Vandzenes pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Laucienes pagasts|Laucienes]], [[Laidzes pagasts|Laidzes]], [[Ārlavas pagasts|Ārlavas]], [[Rojas pagasts|Rojas]] un [[Mērsraga pagasts|Mērsraga]] pagastiem.

sentences: '''Datora radīti attēli''', bieži izmantots saīsinājums angļu valodā '''CGI''' (no {{val|en|computer-generated imagery}}), ir [[datorgrafika]]s izmantošana, lai radītu vai palīdzētu attēlu radīšanā [[māksla|mākslā]], drukātajos medijos, [[videospēle|videospēlēs]], [[Kinofilma|filmās]], televīzijas programmās, [[Reklāma|reklāmās]], [[video]]klipos un [[Simulācija|simulatoros]]. Vizuālās ainas var būt gan dinamiskas, gan statiskas, un tās var būt divdimensiju (2D), lai gan termins CGI visbiežāk tiek izmantots attiecībā uz [[trīsdimensiju telpa|3D datorgrafiku]], kas izmantota, lai radītu ainas vai [[Specefekts|specefektus]] filmās un televīzijā. CGI var izmantot arī individuāli lietotāji, un to var rediģēt ar tādām programmām kā ''[[Windows Movie Maker]]'' vai ''[[iMovie]]''.

sentences: '''11. jūnijs''' ir gada 162. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (163. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 203 dienas.

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas attiecas uz specifisku Zemes reģionu ģeoloģiju.
{{Commonscat|Geology by region}}

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Lo leduskupols
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Antarktīda
| paraksta_izvietojums = left
| latd=66 |latm=44 |lats=0 |latNS=S
| longd=112 |longm=50 |longs=0 |longEW=E
| Augstums         = 1395
| Atrašanās vieta  = [[Bada krasts]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}
'''Lo leduskupols''' ({{val-en|Law Dome}}) ir [[leduskupols]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Pastāv nošķirti no pārējā kontinentālā [[ledāja vairogs|ledāja vairoga]]. Pirmoreiz apzināts pēc operācijas ''[[Highjump]]'' aerofotomateriāliem 1946.-1947. gadā. Nosaukts par godu ilggadējam [[Austrālija]]s antarktiskās programmas vadītājam Filipam Lo ''(Phillip Law)''.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=135:3:909160514351805::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:8605%2CLaw%20Dome USGS GNIS]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sporta slavas zāles]]
[[Kategorija:Hokejisti]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Darels''' var būt:
* [[Džeralds Darels]] (''Gerald Durrell''; 1925―1995) — angļu dabaszinātnieks un rakstnieks,
* [[Lorenss Darels]] (''Lawrence Durrell''; 1912―1990) — angļu dzejnieks, dramaturgs un rakstnieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigmunds Freids
|          vārds_orig = ''Sigismund Freud''
|              attēls = Sigmund Freud LIFE.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Morāvija|Freiberga Morāvijā|3s=Pršībora|td=Čehija}}
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 23
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija
|             tautība = [[Ebreji|ebrejs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/biography/Sigmund-Freud|title=Sigmund Freud|publisher=Encyclopædia Britannica}}</ref>
|             dzimums = V
|            paraksts = FreudSignature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihoanalīze]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{| class=infobox width=200px
|colspan=2 align=center| Eksponentfunkcija
|-
|'''Pieraksts''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''Inversā [[funkcija]]''' ||<math>\ln x \,</math>
|-
|'''[[Atvasinājums]]''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''[[Nenoteiktais integrālis]]''' ||<math>e^x + C \,</math>
|}
'''Eksponentfunkcija''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]] <math>e^x \,</math>, kur [[e (konstante)|e]] ir matemātiskā konstante, kuras aptuvenā vērtība ir 2,718281828, un funkcijas [[arguments]] ir [[kāpināšana|kāpinātājs]]. Funkcijas [[atvasinājums]] ir pati funkcija <math>e^x \,</math>. Eksponentfunkcija bieži tiek izmantota [[fizika|fizikā]], [[ķīmija|ķīmijā]], matemātiskajā [[bioloģija|bioloģijā]], [[ekonomika|ekonomikā]] un [[matemātika|matemātikā]]. Funkcijas inversā funkcija ir [[naturāllogaritms]] ln(''x'').

sentences:
{{citas nozīmes|vieglatlētu|Juris Silovs|Juris Silovs|vārds}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Juris Silovs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1950|8|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2018|9|28|1950|8|30}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=176}}<ref name="sporto" />
 |           svars = {{mērv|kg=78}}<ref name="sporto" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprinta distances
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = "Vārpa", ASK
 |        treneris = Imants Liepiņš, Nikolajs Politiko
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1972}}, {{oss|V=1976}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,33 s (1973)
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 10,1 s (1974 — {{piezīme|RH|ar rokas hronometru}})
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 21,3 s (1973)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=1972|teksts=Minhene 1972}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Bronze|{{oss|V=1976|teksts=Monreāla 1976}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Competition|[[Universiāde]]}}
{{Medal|Gold|Maskava 1973|100 m}}
{{Medal|Gold|Roma 1975|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|Sofija 1977|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|Maskava 1973|4×100 m stafete}}
}}
'''Juris Silovs''' (dzimis {{dat|1950|8|30}} [[Krāslava|Krāslavā]], miris {{dat|2018|9|28}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startēja sprinta distancēs. Pārstāvēja PSRS komandu, kuras dalībnieks bija no 1970. līdz 1978. gadam.<ref name="lozsb" />

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Rejs Evrijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Raymond "Ray" Clarence Ewry''
 |              attēls = Ray Ewry 1908b.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Reimonds "Rejs" Klerenss Evrijs
 |              dz_dat = {{dat|1873|10|14}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Indiāna|Lafajete}}
 |             mir_dat = {{dat|1937|9|29}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 1.85 m
 |               svars = 79 kg
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = augstlēkšana, tāllēkšana un trīssoļlēkšana no vietas
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 3 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]], [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]] un [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|''1906 (neof.)'']]
 |          os_medaļas = 8 zelta + ''2 zelta (1906 (neof.))''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[ASV Olimpiskā slavas zāle]] <br/> [[Nacionālā vieglatlētikas slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 1908]] | [[Vieglatlētika 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krusttēvs 3
| attēls                   = GodfatherIII2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather Part III''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Als Pačīno]]
* [[Andy García|Endijs Garsija]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Talija Šaira]]
* [[Sofija Kopola]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]]
* [[Džo Mantenja]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[American Zoetrope]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1990|12|25}}
| ilgums                   = 170 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu, sicīliešu
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|136,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=godfather3.htm | title=The Godfather Part III (1990) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2010-03-04}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krusttēvs 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 0099674
}}
'''"Krusttēvs 3"''' ({{val|en|The Godfather Part III}}) ir 1990. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Šis ir turpinājums 1974. gada filmai "[[Krusttēvs 2]]". Visa filmu triloģija ir stāsts par [[Ņujorka]]s [[Sicīlija|sicīliešu]] [[mafija]]s Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Andy García|Endijs Garsija]], [[Daiena Kītone]], [[Talija Šaira]], [[Sofija Kopola]], [[Īlaijs Volahs]], [[George Hamilton|Džordžs Hamiltons]] un [[Džo Mantenja]].

sentences: '''Kvartets''' ({{val-la|quartus}} — ceturtais) ir muzikāls [[skaņdarbs]] ar četriem izpildītājiem vai četru izpildītāju [[ansamblis]]. Izplatīts klasicismā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Sports in Uzbekistan|Sports Uzbekistānā}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pauls Aleksandrs fon Hampelns
|          vārds_orig =
|              attēls = Pauls fon Hampelns 1919.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1843
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1927
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Andrejs Skuja]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bengalkatze.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
| ģints =Prionailurus
| ģints_lv=Leopardkaķi
| suga =P. bengalensis
| suga_lv =Āzijas leopardkaķis
| binomial =Prionailurus bengalensis ([[Robert Kerr|Kerr]], 1792)</small>
| sinonīmi =
''Felis bengalensis''
| izplatība =

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tetranychus-urticae.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Tetranychus urticae|Parastā tīklērce}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnida
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Acari
| kārta_lv =Ērces
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 50/50
 | oriģinālnos = ''50/50''
 |      attēls = 50 50 Poster.jpg
 |     att_izm = 220px
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergss]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Bens Karlins]]
 |   scenārijs = [[Vills Reizers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
 |      mūzika = [[Maikls Džakino]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Point Grey]]''
 | izplatītājs = ''[[Summit Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|12|Toronto kinofestivāls|2011|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/5050-2011|title=50/50|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50fifty.htm|title=50/50 (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"50/50"''' ({{val|en|50.50}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Anna Kendrika]], [[Braisa Dalasa Hauarda]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Kolumbijas karogs''' ir viens no [[Kolumbija]]s oficiālajiem simboliem. To pasludināja par šīs valsts [[karogs|karogu]] [[1861]]. gada [[26. novembris|26. novembrī]].

sentences: '''Francijas Tautas fronte''' bija nosaukums komunistu, sociālistu un centristu koalīcijai Francijas Trešajā republikā, kas valdīja no 1936. gada jūnija līdz 1937. gada jūnijam. Tautas fronte faktiski beidza pastāvēt 1938. gada martā, kad sociālisti un radikāļi izbeidza sadarboties. Tautas fronte bija rezultāts ilgstoši neapmierinātajām franču strādnieku prasībām pēc reformām, kā arī augošajām fašisma briesmām Francijā un Eiropā. Tautas fronti vērtē kā politisku un ekonomisku neveiksmi, kas nepiepildīja savu atbalstītāju cerības un izraisīja labā spārna politisko pretreakciju. Taču tās ideāli lielā mērā ietekmēja pēckara [[Francijas Ceturtā republika|Francijas Ceturtās republikas]] politiku un modernās franču labklājības valsts veidošanos.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 57
 | lv  = Piecdesmit septiņi
}}

sentences: '''Kurlums''' ir daļējs vai pilnīgs [[dzirde]]s zudums. Absolūts dzirdes trūkums ir ļoti reti sastopams,<ref name="PME"/> tādēļ tiek izmantoti [[dzirdes aparāts|dzirdes aparāti]], lai kurlie cilvēki labāk uztvertu apkārtējās [[skaņa]]s. Visbiežāk kurlums rodas kādas [[trauma]]s rezultātā, bet tas var būt arī [[iedzimtība]]s rezultātā. Kurlumu izraisa pārmaiņas [[iekšējā auss|iekšējā ausī]] vai [[dzirdes nervs|dzirdes nervā]].<ref name="PME"/> Ja dzirdes pasliktināšanās notiek pirmajos dzīves gados, tad [[bērns|bērniem]] bieži vien ir problēmas iemācīties [[runāšana|runāt]]. Šādu stāvokli sauc par [[kurlmēmums|kurlmēmumu]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ua
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[Hostmaster Ltd.]]
|sponsors              = [[Communication Systems]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Ukraina|Ukrainu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Ukrainā
|struktūra           = Otrā līmeņa privāti apakšdomēni tiek reģistrēti tikai atbilstošo preču zīmju īpašniekiem.
|dokumenti             = [http://www.nic.net.ua/documents/ Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.net.ua/ .ua NIC]
|
}}

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Reconstruction of Porolepis sp flipped.jpg
| att_nosaukums = Porolepja rekonstrukcija.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Porolepiformes
|      kārta_lv = Porolepjveidīgās
|         dzimta = Porolepididae
|      dzimta_lv = Porolepīdi
|      binomial = Porolepididae Woodward, 1891
|    iedalījums =
*[[Porolepji]] (''Porolepis'')
*[[Heimēnijas]] (''Heimenia'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi = Porolepidae
}}

sentences: '''Kivi''' ir [[subtropi|subtropu]] [[auglis]] ar brūnu, pūkainu [[miza|mizu]] un zaļu mīkstumu, pēc formas atgādina [[ola|olu]]. To iegūst no [[aktinīdijas|aktinīdiju]] ģints (''Actinidia'') augiem; vispopulārākā suga, no kuras tiek iegūti kivi augļi, ir [[Kivi (suga)|kivi augs]] (''Actinidia deliciosa''). Šo augu dabiskais izplatības areāls ir [[Ķīna]]s dienvidi. 1950. gados šie augļi tika nosaukti par kivi savas ārējās līdzības dēļ ar [[kivi (putni)|kivi]] putniem. Pirms tam tie angļvalodīgajās valstīs bija zināmi ar nosaukumu '''Ķīnas ērkšķogas''' (''Chinese gooseberry'').

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Emperia Holding S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1990. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Varšava]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība, nekustamie īpašumi, [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://emperia.pl emperia.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Emperia Holding S.A.''''' (līdz 2007. gadam ''Eldorado S.A.'') ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības un ar to saistīto uzņēmumu [[pārvaldītājsabiedrība]]. Tās galvenais meitas uzņēmums ir veikalu ķēde ''[[Stokrotka]]''. Galvenais birojs atrodas [[Varšava|Varšavā]]. Uzņēmums dibināts 1990. gadā. ''Emperia Holding'' 93,66 % kapitāldaļu turētājs ir Lietuvas tirdzniecības uzņēmums ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.

sentences: '''27. aprīlis''' ir gada 117. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (118. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 248 dienas.

sentences:
[[File:Permafrost thaw ponds in Hudson Bay Canada near Greenland.jpg|thumb|250px|Termokarsta ezeri [[Hudzona līcis|Hudzona līča]] apkārtnē]]
'''Termokarsts''' ir plašas, dziļas piltuvveida [[ieplaka]]s, kas radušās, izkūstot pazemes [[Ledus|ledum]]<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/media/936/download|title=Ogres zilie kalni dabas aizsardzības plāns|access-date=25.01.2022|date=2011}}</ref> vai atkūstot sasalušai [[augsne|gruntij]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/termokarsts|title=termokarsts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-25}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Vēverbrants''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera colubrina tree.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. colubrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera colubrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tirdzniecības centru|Dole|Dole}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Tirdzniecības centrs "Dole"
|logo               = Dole logo 2010.jpg
|logo izmērs        = 150px
|attēls             = Tirdzniecības centrs Dole 2019.jpeg
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 54| lats = 20| latNS =N
|longd              = 24| longm = 11| longs = 29| longEW =E
|valsts           = {{LAT}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Ķengarags]]
|adrese           = [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 357
|atklāts          = 1987. gads
|rekonstrukcija   = 1997. gads, 2023. gads.
|īpašnieks        = SIA ''Premier Estates LTD''
|platība        = 17 000 m²
|tirdz platība  = 9600 m²
|veikalu sk     = 76
|autostāvvieta  = 164
|apmeklētāji    = ~ 3 miljoni
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15.]] [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31.]] [[49. autobusu maršruts (Rīga)|49.]]
|trolejbuss   =
|tramvajs     = [[7. tramvaju maršruts (Rīga)|7.]]
|mājas lapa   = [http://www.dole.lv dole.lv]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Keslera sindroms''' jeb '''efekts''' ir teorētiska ap [[Zeme|Zemi]] esošo [[Kosmiskie atkritumi|kosmisko atkritumu]] daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus [[Kosmiskā telpa|kosmosā]] un [[Mākslīgais pavadonis|mākslīgo pavadoņu]] izvešanu [[Orbīta|orbītā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/zinamais-nezinamaja/ints-kesans-runas-ka-derigos-izraktenus-turpmak-raksim-ari-kosmo.a94215/|title=Ints Ķešāns: Runas, ka derīgos izrakteņus turpmāk "raksim" arī kosmosā, jāuztver nopietni|website=lr1.lsm.lv|access-date=13.08.2021|date=31.10.2017}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.gov-civ-guarda.pt/watch-scientists-melt-satellite-part-save-us-from-space-junk|title=Zinātnieki izkausē satelīta daļu, lai glābtu mūs no kosmosa atkritumiem|website=lv.gov-civ-guarda.pt|access-date=13.08.2021}}</ref>

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences: '''21. aprīlis''' ir gada 111. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (112. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|imperatori|Cisji}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Cisji
 | native_name              = 慈溪
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = 海皮岛欢乐世界 - Happy Live Park - 2015.10 - panoramio.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Džedzjana
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 30| latm  = 10| lats  = | latNS  = N
 | longd = 121| longm = 14| longs = 06| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Džedzjana]]
 | subdivision_type2        = Municipalitāte
 | subdivision_name2        = [[Ninbo]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type = Centrs
 | seat = Sjušaņa
 | parts_type               =
 | parts                    =
 | p1 =
 | area_total_km2           = 1360.63
 | area_urban_km2           =
 | elevation_m              =
 | population_total         = 1462383
 | population_urban         = 1059942
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 79
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.cixi.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Pasažieru vilciens Rīga—Ventspils''' ir pasažieru vilcienu maršruts, kas savieno [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Maršruts izmanto dzelzceļa līnijas [[Dzelzceļa līnija Torņakalns - Tukums II|Rīga—Tukums II]] un [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Tukums II—Ventspils]].<ref>{{LDz pārskats}}</ref> Pasažieru dīzeļvilcieni maršrutā nekursē no 2010. gada 15. februāra.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Heinrihs Pestaloci
|     vārds_orig = ''Johann Heinrich Pestalozzi''
|         attēls = Johann Heinrich Pestalozzi (Real Academia de Bellas Artes de San Fernando, Madrid).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Bruga]], [[Ārgava]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Navbox
| name = Pixar
|title = ''[[Pixar Animation Studios|Pixar]]''
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Atēnās]]
[[Kategorija:Atēnas]]

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Eriophorum polystachion|autors=L.|suga_lv=Šaurlapu spilve|suga=Eriophorum polystachion|ģints_lv=Spilves|ģints=Eriophorum|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eriophorum angustifolium Wełnianka wąskolistna 2010-05-15 02.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=Eriophorum angustifolium <small>Honck.</small>}}'''Šaurlapu spilve''' ({{val|la|Eriophorum polystachion}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir ļoti plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Suga ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, purvainās pļavās, [[Purvs|purvos]], slapjos mežos un slīkšņainu ezeru krastos. Tās ietvaros nodala daudzas [[pasuga]]s.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Idi Amins
| vārds_orģ           = ''Idi Amin''
| attēls              = Idi amin marshal.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 3. [[Uganda]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1971|1|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1979|4|11|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1923|1|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Uganda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2003|8|16|1923|1|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Saūda Arābija|Džida}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Kakva]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Karavīrs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Idi Amins Dada''' (''Idi Amin Dada''; dzimis aptuveni 1925. gadā;{{Ref label|Birthday|A|}} miris {{dat|2003|8|16}}) bija [[Uganda]]s militārais līderis, kā arī valsts [[prezidents]] laikā no 1971. līdz 1979. gadam.

sentences: '''Datubāzu mārketings''' ir [[Tiešais mārketings|tiešā mārketinga]] veids, kas, balstoties mērķa pircēju segmentēšanas konceptā, vāc datus, analizē tos un izmanto datus personalizētu mārketinga piedāvājumu komunicēšanai. Datubāzes tiek izmantotas gan [[B2B mārketings|B2B]], gan B2C mārketingā. Ieguvums, ko mārketingam sniedz datubāzes, ir iespēja šos datus segmentēt, analizēt un atlasīt pēc konkrētās mārketinga kampaņas, produkta vai piedāvājuma vajadzībām. Milzīga apjoma datubāzu analīze ļauj atfiltrēt un izvēlēties tikai tos kontaktus, kurus uzskata par vispiemērotākajiem konkrētās mārketinga ziņas saņemšanai. Balstoties uz demogrāfiskajiem datiem, iepirkšanās paradumiem un dzīvesstilu tiek izsūtīti personalizēti piedāvājumi. Tā vietā, lai visai datubāzei sūtītu vienu piedāvājumu, datubāzē esošie kontakti tiek sadalīti vairākās grupās, katra no kurām var saņemt atšķirīgu piedāvājumu. Tā tiek samazināta iespēja, ka datubāzē esošie kontakti saņem sev nepiemērotu un neatbilstošu piedāvājumu. Attīstoties viedtālruņu lietošanai, pieaugušas iespējas izsekot to lietotājus arī laikā un telpā, sūtot viņiem piedāvājumus, kas saistīti ar viņu konkrēto atrašanās vietu vai uzvedības paradumiem attiecīgajā diennakts laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ozons
|                 attēls =
Ozona molekulas struktūra

Ozona molekulas modelis
|         citi nosaukumi = Triskābeklis
|             CAS numurs = 10028-15-6
|        ķīmiskā formula = O3
|                molmasa = 47,998
|                blīvums = 1,962
|      blīvuma komentārs = (pie 25 °C)<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = -193 °C<ref name="CRC" />
|   viršanas temperatūra = -111,35 °C<ref name="CRC" />
|          šķīdība ūdenī = 1,06 g/l (pie 0 °C)<ref>Holleman, Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. ss. 91–100. Auflage. de Gruyter, 1985, S. 460.</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Ozons''' ({{val|el|ozōn}} — ‘tāds, kam ir smaka’) ir zilgana [[gāze]] ar īpatnēju, spēcīgu [[smarža|smaržu]] (lielākā koncentrācijā — indīgs). Ozons ir [[skābeklis|skābekļa]] [[alotrops|alotropā modifikācija]] un rodas tad, kad tiek pievadīta [[enerģija]] (laboratorijā ozonu iegūst īpašās ierīcēs — [[ozonators|ozonatoros]]). Dabā ozons veidojas [[zibens]] [[izlāde|elektriskās izlādes]] laikā, kā arī [[Saule]]s [[UV starojums|ultravioletā starojuma]] iedarbībā. Saules starojums ar [[viļņa garums|viļņa garumu]], mazāku par 200 [[nanometrs|nm]], ir dzīvībai nāvējošs, bet tā ietekmē augstumā virs 20 [[kilometrs|km]] veidojas [[ozona slānis|ozons]].

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Karoga infokaste
|Name = Arizonas
|Image = Flag of Arizona.svg
|Use =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1917|2|27}}
|Design =
|Type = National
}}
'''Arizonas karogs''' sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē [[Arizona]]s gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē [[Varš|vara]] ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] par '''naturāliem skaitļiem''' sauc [[skaitlis|skaitļus]] 1, 2, 3, ... (dažreiz tiek iekļauta arī [[nulle]]). Divi galvenie naturālo skaitļu lietošanas mērķi ir [[skaitīšana]] (piemēram, rokai ir 5 pirksti) un [[sakārtošana]] (piemēram, 3. sportists, kas sasniedza finišu). Naturālos skaitļus formāli [[definīcija|definē]] ar [[Peano aksiomas|Peano aksiomu]] palīdzību.

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Antracēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Antracēna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = paranaftalīns
|           CAS numurs = 120-12-7
|      ķīmiskā formula = С14Н10
|              molmasa = 178,23
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 218 °C
| viršanas temperatūra = 340 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Antracēns''' (С14Н10) ir [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskais aromātiskais ogļūdeņradis]] (tā molekula sastāv no 3 lineāri kondensētiem [[benzols|benzola]] gredzeniem). Antracēns ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas nešķīst ūdenī, bet šķīst [[acetons|acetonā]] un [[acetonitrils|acetonitrilā]], kā arī karstā [[benzols|benzolā]]. Antracēna  šķīdumiem un pilnīgi tīriem kristāliem raksturīga violeta [[fluorescence]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sjapvuāfika
|attēls              = Ngatik Atoll.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Sapwuahfik''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 5 |latm= 49 |lats=  |latNS= N
|longd=157 |longm= 17 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,75
|garums              = 22,5
|platums             = 9,6
|lagūna              = 78,56
|atols               = 114
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 10
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 456 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 260,6
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Natika
|piezīme =
}}
'''Sjapvuāfika''' ({{val|pon|Sapwuahfik}}), agrāk — '''Natika''' (''Ngatik''), ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[natikiešu valoda|natikiešu valodā]], kas tuva [[ponpejiešu valoda]]i.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|mūzikas veidu|sonāte (nozīmju atdalīšana)|sonāte}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sutru pagasts
| karte             = Sutru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Līvānu novads
| centrs            = Sutri
| platība           = 77,98
| iedzīvotāji       = 693<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 693 / 77.98 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sutru pagasts''' ir viena no [[Līvānu novads|Līvānu novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos [[Feimanka]]s krastos. Robežojas ar sava novada [[Rožupes pagasts|Rožupes pagastu]], [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Saunas pagasts|Saunas]], [[Preiļu pagasts|Preiļu]], [[Vārkavas pagasts|Vārkavas]] un [[Upmalas pagasts|Upmalas]] pagastiem.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Kallavesi
|attēls=Koski-laiva.JPG
|paraksts=Izbraucienu kuģītis Kallavesi ezerā
| map = Somija
| plat_d=62 | plat_m=50 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=45 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=473
|garums=50
|Vid_dziļums=8,9
|Max_dziļums=102
|tilpums=
|augstums_vjl=82
|izteka=[[Unnuka]]
|baseins=16 270
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Kuopio]]
}}
'''Kallavesi''' ({{val|fi|Kallavesi}}) ir liels [[ezers]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Ziemeļsavo]] reģionā. Dziļākais ezers Somijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Hūns
|     vārds_orig =
|         attēls = Huns 007.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Pašportrets (1864)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Madliena]], [[Vidzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1877
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Davosa]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = Vēsturiskais žanrs
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Jēkabs Vilhelms Hūns''',<ref>Edvarda Šmite. Kārlim Hūnam — 175. Studija, 2006., 1. numurs</ref> arī '''Kārlis Teodors Hūns''' ({{val|de|Karl Huhn}}, {{val|ru|Карл Федорович Гун}}, dzimis {{Dat|1831|11|13}} [[Madliena|Madlienā]], miris {{Dat|1877|01|28}} [[Davosa|Davosā]], [[Šveice|Šveicē]]), bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] gleznotājs, viens no vēsturiskā žanra aizsācējiem [[Latvija]]s glezniecībā, kā arī viens no nozīmīgākajiem 19. gadsimta vācbaltiešu māksliniekiem.

sentences: '''"Raudupiete"''' ir [[1889]]. gadā publicēta [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] [[novele]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Vaitheds
|          vārds_orig =
|              attēls = Alfred North Whitehead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1861
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Ramsgeita]], [[Kenta]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =30
|             m_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|               skola =[[procesa filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[matemātika]]
|              idejas =[[procesa filozofija]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =[[Bērtrands Rasels]]
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Anrī Bergsons]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Bērtrands Raselss]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kodiakas arhipelāgs
|attēls              = Kodiak Island map in Alaska.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kodiak Archipelago''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=36|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=54|longs= |longEW=W
|platība             = 13 890
|garums              = 285
|platums             = 108
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Konjaga smaile
|augstums            = 1362
|salu skaits         = 186
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 13 910
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kodiakas arhipelāgs''' ({{val|en|Kodiak Archipelago}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]].<ref>{{PZT|315|Kadjakas arhipelāgs}}</ref> Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, kur kopā ar nelielu [[Aļaskas pussala]]s piekrastes daļu veido Kodiakas salas boro. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]s pilsēta.

sentences: {{cita nozīme|valodniecības jēdzienu|grupas "Līvi" dziesmu|Dzimtā valoda (dziesma)}}

sentences:
{{citas nozīmes|pili Lejasaustrijā|Lihtenšteinas pils|Lihtenšteinas pils}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Lihtenšteinas pils
| native_name         = ''Burg Liechtenstein''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Maria_Enzersdorf_-_Burg_Liechtenstein_(1).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Maria Encensdorfa}}
| latd  = 48.0925 | latNS  = N
| longd = 16.27 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 12. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ķelnes katedrāle
| image                 = Kölner Dom 2013-06-06-01.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Ķelnes katedrāle 2013. gadā
| label                 =
| map_type              =
| map_size              =
| position              =
| latd  = 50 | latm  = 56 | lats  = 28.68 | latNS  = N
| longd = 6 | longm = 57 | longs = 28.8 | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1248
| year_completed        = 1880
| length                =
| width                 =
| spire_height          = 157,4 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Ķelnes katedrāle''' jeb '''Ķelnes doms''' ({{val|de|Kölner Dom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Ķelne|Ķelnē]], [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sidneja
 | native_name              = ''Sydney''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Sydney skyline at dusk - Dec 2008.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = City of Sydney Flag.svg
 | image_seal               = Sydney - COA.svg
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrālija#Jaundienvidvelsa (Austrālija)
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 33 | latm  = 51 | lats  = 35 | latNS  = S
 | longd = 151 | longm = 12 | longs = 40 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrālija}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Jaundienvidvelsa]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 12144.6
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 5297089
 | population_as_of         = {{dat|2022|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[AEST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             = [[AEDT]]
 | utc_offset_DST           = +11
}}
'''Sidneja''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Sydney'') ir lielākā [[Austrālija]]s pilsēta, [[Jaundienvidvelsa]]s štata administratīvais centrs. Sidnejas aglomerācijā dzīvo vairāk nekā 5 miljoni cilvēku (2016. gada dati). Atrodas Austrālijas DA, pie [[Tasmāna jūra]]s [[Portdžeksona līcis|Portdžeksona līča]] krastos. Austrālijas ekonomikas un tirdzniecības centrs. Pateicoties pludmalēm, pasaulslavenām celtnēm, kā piemēram, [[Sidnejas opera]]s namam un [[Hārbora tilts|Hārbora tiltam]], Sidneja ir viena no pasaules atpazīstamākajām pilsētām un ir starptautiskā tūrisma galamērķis.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = ''Flashline'' Marsa arktiskā pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Flashline Mars Arctic Research Station''
| attēls               = FMARS and Infrastructure on July 17, 2013..JPG
| paraksts             = FMARS stacijas dzīvojamais modulis un palīgiekārtas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| map_label                = FMARS
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = [[File:FlagOfMars-OriginalColors.svg|22px]] [[Marsa Biedrība]]
| latd=75| latm=25| lats=53| latNS=N
| longd=89| longm=49| longs=24| longEW=W
| novietojums          = {{CAN}}
{{CA-NU}}
[[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2000
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               = 2017
| slēgta_piezīme       = (iekonservēta)
| pieder               = [[File:FlagOfMars-OriginalColors.svg|22px]] [[Marsa Biedrība]]
| pers_vasara          = 5-7
| pers_ziema           =
| augstums             = 230
| vid_t                = -17
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            = fmars.marssociety.org
}}
'''''Flashline'' Marsa arktiskā pētniecības stacija''' ({{val|en|Flashline Mars Arctic Research Station}}, FMARS) bija starptautiska privāta sezonāla [[polārstacija|pētniecības stacija]] Kanādas [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://fmars.marssociety.org/about-the-fmars/ ABOUT THE FMARS]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devona]]s salā [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]], [[Hotona triecienkrāteris|Hotona triecienkrātera]] ziemeļrietumu malā. Stacija izveidota kā centrālais elements, lai atbalstītu paralēlus pētījumus par tehnoloģijām, stratēģijām, arhitektūras dizainu un cilvēka faktoriem, kas saistīti ar cilvēku misijām uz [[Marss (planēta)|Marsu]]. Stacija pieder [[Marsa Biedrība]]i — pasaulē lielākajai un ietekmīgākajai privātajai organizācijai, kas nodarbojas ar Marsa planētas klātienes pētniecības un kolonizēšanas iespēju izpēti.<ref>[https://www.marssociety.org/about/ About the Mars Society]</ref>

sentences:
'''Velitss''' var būt:
* [[Martins Velitss]] (''Martin Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā);
* [[Peters Velitss]] (''Peter Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā), Martina dvīņubrālis.

sentences:
{{Commonscat|Dallas Stars|Dalasas "Stars"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stokrotka Sp. z o.o.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ļubļina]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Emperia Holding]]'', {{POL}}<br />(''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}})
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://stokrotka.pl stokrotka.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Stokrotka''''' (no {{val|pl| }} [[Ilggadīgā mārpuķīte|mārpuķīte]]), uzņēmuma nosaukums '''''Stokrotka Sp. z o.o.''''', ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Galvenais birojs atrodas [[Ļubļina|Ļubļinā]]. Dibināts 1994. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir ''[[Emperia Holding|Emperia Holding S.A.]]'', kā lielākais akcionārs ir Lietuvas ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.<ref name="tvn24bis.pl 2018.04.18" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Հայաստանի Հանրապետություն
''Hayastani Hanrapetut’yun''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Armēnija
|            valsts_nosaukums =
|                valsts_himna = ''[[Mer Hayrenik]]''
|               karoga_attēls = Flag of Armenia.svg
|            karoga_nosaukums = Armēnijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Armenia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Armēnijas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Armenia (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Erevāna]]
|           lielākās_pilsētas = [[Erevāna]]
[[Gumri]]
[[Vanadzora]]
|              valsts_valodas = [[armēņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Vahagns Hačaturjans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Nikols Pašinjans]]
|                 platība_km2 = 29,743
|          iedzīvotāju_skaits = 3,018,854
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 101,5
| GDP_nominal = $11,548 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Armenia |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $3,860<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $28,282 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $8,613<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_notikums = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|9|23}}
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{palielinājās}} 0.743<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce |title=Human Development Report 2016 |year=2016 |publisher=United Nations |accessdate=28 September 2017 |url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf}}</ref>
|             HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 84.
|                      valūta = [[Armēnijas drams]]/AMD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|                      domēns = [[.am]]
|              tālsarunu_kods = 374
}}
'''Armēnija''' ({{val|hy|Հայաստան}}; ''Hayastan''), oficiālais nosaukums — '''Armēnijas Republika''' (Հայաստանի Հանրապետություն; ''Hayastani Hanrapetut’yun''), ir valsts [[Eirāzija|Eirāzijā]], starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]], [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] dienvidu daļā. Tā robežojas ar [[Turcija|Turciju]] rietumos, [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļos, [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]] austrumos, [[Irāna|Irānu]] un Azerbaidžānai piederošo [[Nahčivanas Autonomā Republika|Nahčivanu]] dienvidos. Armēnija ir unitāra, daudzpartiju, [[demokrātija|demokrātiska]] nacionāla valsts un viena no senākajām civilizācijām pasaulē ar bagātīgu kultūras mantojumu. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Erevāna]]. Valsts valoda — [[armēņu valoda]], aptuveni 98% iedzīvotāju ir [[armēņi]].

sentences: '''Jonu dzinējs''' ir reaktīvā [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] veids, kurā par darbvielu izmanto jonizētu [[gāze|gāzi]] (tipiski [[ksenons|ksenonu]], [[Argons|argonu]], [[Slāpeklis|slāpekli]], [[Amonjaks|amonjaku]], [[Cēzijs|cēziju]], [[Indijs|indiju]] u.c.), kas paātrināta [[Elektriskais lauks|elektriskajā]] vai [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajā laukā]]. Zemās [[jauda]]s dēļ jonu dzinējs nav izmantojams [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] palaišanai no [[Zeme]]s, taču atklātā [[kosmoss|kosmosā]] ilgākā [[laiks|laikā]] ļauj sasniegt daudz lielāku [[ātrums|ātruma izmaiņu]] nekā [[ķīmiskais raķešdzinējs|ķīmiskais dzinējs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Lēviss of Menārs
|          vārds_orig = ''Oskar Engelhard von Löwis of Menar''
|              attēls = Oskar von Löwis.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Pantene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1899
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Taurenes pagasts|Bānūžu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = zooloģija, ornitoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = grāmata "Ievērojamākie Baltijas putni" (1893.)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: [[Taksonomija|Taksonomijā]] '''impērija''' (arī '''domēns''' un '''virsvalsts''') ir augstākais dzīvo organismu [[taksons]] sistēmā, ko 1990. gadā izstrādāja amerikāņu mikrobiologs [[Karls Vozs]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Woese|first=C R|last2=Kandler|first2=O|last3=Wheelis|first3=M L|date=1990-06|title=Towards a natural system of organisms: proposal for the domains Archaea, Bacteria, and Eucarya.|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.87.12.4576|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=87|issue=12|pages=4576–4579|doi=10.1073/pnas.87.12.4576|issn=0027-8424|pmc=PMC54159|pmid=2112744}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skolai.daba.lv/proj_materiali/macibu_materiali/a/valstis_domeni_imperijas_vgb.pdf|title=VALSTIS, DOMĒNI UN IMPĒRIJAS|last=Balodis|first=Valdis Ģirts|access-date=05.06.2023|date=07.11.2002}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2202895873/weekend/|title=The Cook, the Thief, His Wife & Her Lover |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|11}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1989|9|11|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|1989|10|13|Apvienotā Karaliste}}
| izplatītājs = * ''Palace Pictures''
* ''Pari Films''
| studija = * ''Allarts''
* ''Elsevier-Vendex''
| operators =
| oriģinālnos = ''The Cook, the Thief, His Wife & Her Lover''
| mūzika = [[Maikls Nīmens]]
| aktieri = * [[Rišārs Borenžē]]
* [[Maikls Gembons]]
* [[Helēna Mirena]]
* [[Alans Hauards]]
* [[Tims Rots]]
| scenārijs = Pīters Grīnevejs
| producents =
| režisors = [[Pīters Grīnevejs]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Cookloverwifethief.jpg
| imdb =
}}'''"Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais"''' ({{Val|en|The Cook, the Thief, His Wife & Her Lover}}) ir 1989. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija]]s mākslas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Grīnevejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rišārs Borenžē]], [[Maikls Gembons]], [[Helēna Mirena]], [[Alans Hauards]] un [[Tims Rots]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Fantastiskā sieviete
|    oriģinālnos = ''Una mujer fantástica''
|         attēls = A Fantastic Woman.png
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Sebastjans Lelio]]
|     producents =
* Huans de Dios Larains
* [[Pablo Larrains]]
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
|      scenārijs =
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
| galvenajās lomās         =
* [[Daniela Vega]]
* [[Fransiko Rejes]]
|         mūzika = [[Metjū Herberts]]
|      operators = Benhamins Ečasareta
|        montāža =
|        studija =
* ''Fabula''
* ''Komplizen Film''
|    izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''<ref name="Sony">{{Tīmekļa atsauce|url=http://deadline.com/2017/02/a-fantastic-woman-berlin-deal-sony-pictures-classics-1201907101/|title=Sony Classics Picks Up Berlin Competition Pic ‘A Fantastic Woman’|last=Hipes|first=Patrick|website=[[Deadline Hollywood]]|publisher=[[Penske Business Media]]|date=9 February 2017|accessdate=10 February 2017}}</ref>
|       izdošana = {{Filmas datums|2017|2|12|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2017|4|6|Čīle}}
|         ilgums = 104 minūtes
|         valsts =
* {{CHI}}
* {{DEU}}
* {{ESP}}
* {{USA}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |work=[[LUMIERE]] |title=Una mujer fantástica |url=http://lumiere.obs.coe.int/web/film_info/?id=72670 |accessdate=8 March 2018 |publisher=[[European Audiovisual Observatory]]}}</ref>
|         valoda = spāņu
|        budžets =
|       ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|title=Una Mujer Fantástica (A Fantastic Woman)|website=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]]|accessdate=24 March 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170916053008/http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|archivedate={{dat|2017|09|16||bez}}}}</ref><ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movie/mujer-fantastica-Una-(Chile)#tab=summary|title=Una Mujer Fantástica|website=[[The Numbers]]|publisher=Nash Information Services|accessdate=10 November 2017}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Fantastiskā sieviete"''' ({{val|es|Una mujer fantástica}}) ir 2017. gada čīliešu [[drāma (kino un TV)|drāmas filma]]. Filmas režisors ir [[Sebastjans Lelio]], scenārija autori ir Lelio un Gonsalo Maza,<ref name="SD">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.screendaily.com/news/production/a-fantastic-woman-wraps-shoot/5101226.article |title='A Fantastic Woman' wraps shoot |accessdate=15 December 2016 |work=Screen Daily |publisher=[[Screen International]] |first=Jeremy |last=Kay |date=8 March 2016}}</ref> producenti Huans de Dios un [[Pablo Larrains]]. Galvenās lomas atveido [[Daniela Vega]] un [[Fransiko Rejes]]. Filma tika izvirzīta [[Zelta lācis|Zelta lāča]] balvai [[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|67. Berlīnes starptautiskā kinofestivāla]] galvenajā filmu skatē.<ref name="Berlin">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html|title=Aki Kaurismäki, Oren Moverman, Agnieszka Holland, Andres Veiel, and Sally Potter – First Films for the Competition of the Berlinale 2017|publisher=[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlin International Film Festival]]|date=15 December 2016|accessdate=15 December 2016|author=Press Office|work=Annual Archives: 2017|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628044315/https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html}}</ref> [[Čīle]] filmu izvirzīja [[90. Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvai]] nominācijā [[Labākā starptautiskā spēlfilma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākā filma svešvalodā"]],<ref name="Premios Óscar Latinos">{{Tīmekļa atsauce |url=https://premiososcarlatinos.wordpress.com/2017/09/12/los-latinos-al-oscar-2018-chile/ |title=Los latinos al Óscar 2018: Chile |author=Bacherbas |work=Premios Óscar Latinos |date=11 September 2017 |accessdate=11 September 2017}}</ref> ko arī saņēma.<ref name="Nom90th">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/news/entertainment-arts-42788267 |title=Oscars 2018: The list of nominees in full |work=[[BBC News]] |publisher=[[BBC]] |date=23 January 2018 |accessdate=23 January 2018}}</ref>

sentences: '''COROT-3b''' ir [[brūnais punduris]] jeb masīva [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[COROT-3]], kura atrodas 680 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērgļa zvaigznājā]]. Planētas attālums no zvaigznes ir 0,057 [[astronomiskā vienība|AU]] un apriņķošanas periods — 4,2568 dienas. Šī ir planēta, kas atrodas zvaigznei pārāk tuvu, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi. Ja mūsu planēta riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo ''COROT-3b'', tad uz tās būtu ~1550 °C liels karstums, kāds ir [[Martenkrāsns|martenkrāsnī]].

sentences: '''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences: '''Vilhelms Littens''' (1880–1932) bija [[Vācija]]s [[diplomāts]], orientālists, rakstnieks un tulkotājs. No 1920. līdz 1924. gadam viņš bija Vācijas konsuls [[Liepāja|Liepājā]] un [[Liepājas loža "Enkurs"|Liepājas ložas "Enkurs"]] vadītājs (1921–1924). Latviešu valodas pašmācības grāmatas autors.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators =
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža =
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|attēls=Fallopia scandens kz2.jpg|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Fallopia|ģints_lv=Vējgriķi|binomial=Fallopia|kategorijas=nē|att_nosaukums=''Fallopia scandens''}}'''Vējgriķi''' ({{val|la|Fallopia}}) ir [[sūreņu dzimta]]s ģints, kurā ietilpst apmēram 12<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:32490-1|title=Fallopia Adans. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-03-20|language=en}}</ref> vīteņaugu un krūmu sugas sugas, dažas no kurām agrāk tika iekļautas [[Sūrenes|sūreņu]] (''Polygonum)'' vai [[Dižsūrenes|dižsūreņu]] (''Reynoutria)'' ģintīs.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Schuster|first=Tanja M.|last2=Wilson|first2=Karen L.|last3=Kron|first3=Kathleen A.|date=2011-10-01|title=Phylogenetic Relationships of Muehlenbeckia, Fallopia, and Reynoutria (Polygonaceae) Investigated with Chloroplast and Nuclear Sequence Data|url=https://www.journals.uchicago.edu/doi/10.1086/661293|journal=International Journal of Plant Sciences|volume=172|issue=8|pages=1053–1066|doi=10.1086/661293|issn=1058-5893}}</ref> Vējgriķu sākotnējais izplatības areāls ir [[ziemeļu puslode]]s [[Mērenā josla|mērenajos]] un [[Subtropu josla|subtropu reģionos]], taču sugas ir ieviestas arī citur.<ref name=":0" />

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pāvels Kovaļovs
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1990|10|17}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2015|4|5|1990|10|17}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Lēdmanes pagasts}}
 |            taut = {{karogs|Latvija}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|Eiropas čempionāts junioriem}}
{{Medal|Bronze|Novisada 2009|Trīssoļlēkšana}}
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rokas tunelis
| native_name         = ''Рокский туннель''
როკის გვირაბი
''Ручъы тъунел''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Gruzija
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   = [[tunelis]]
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{RUS}}/{{GEO}}
| latd  = 42.616667 | latNS  = N
| longd = 44.1 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1984. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2012. gads
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Aužamās stelles''' ir [[mašīna]], ar kuru mehāniski [[aušana|auž]] audumus. Ar to palīdzību lielos daudzumos var noaust noteikta pinuma, blīvuma un platuma [[audums|audumu]]. Stelles ir viena no [[tekstilrūpniecība]]s pamatmašīnām. Stelles iedala bezatspoļu stellēs un atspoļu stellēs.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Višķu Svētā Jāņa Kristītāja<br/>Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Višķu baznīca 2001-08-11.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Višķu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position=left
| map_label = Višķu katoļu baznīca
| latd  = 56 | latm  = 03  | lats  = 27  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 46  | longs = 30  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Višķu pagasts]], [[Višķi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1930]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andrejs Aglonietis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1908]]
| year_completed        = [[1925]]
| length                = 30 m
| width                 = 15 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = šķelti [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Višķu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub555 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Višķu pagasts|Višķu pagasta]] [[Višķi|Višķos]]. [[Valsts]] nozīmes [[arhitektūra]]s piemineklis. Viena no nedaudzām baznīcām, kas būvēta no šķeltiem akmeņiem un ir viena torņa bazilikāņu krusta baznīcu tipa dievnams.

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Turdus iliacus in Hippophae rhamnoides rozenburg.jpg
 |   att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |          suga = Turdus iliacus
 |       suga_lv = Plukšķis
 |   kategorijas = nē
 |  binomial = Turdus iliacus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Plukšķis''' (''Turdus iliacus'') ir [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] līdz [[Austrumsibīrija]]i un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes]</ref>

sentences: '''Higsa bozons''' jeb '''Higsa daļiņa''' ir [[elementārdaļiņa]], kuru paredz [[Standartmodelis]]. Higsa bozons pieder pie [[skalārs|skalārajām]] daļiņām, jo tā [[spins]] ir nulle. Tāpat kā visi [[bozons|bozoni]], Higsa daļiņa pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i. Higsa bozons ir neatņemama Standartmodeļa sastāvdaļa, jo ar to ir saistīts [[elektrovājā simetrija|elektrovājās simetrijas]] spontānās laušanas process ([[Higsa mehānisms]]), kas izskaidro, kāpēc [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] [[nesējdaļiņas|nesējdaļiņām]] ([[W un Z bozoni]]em) ir [[masa]], bet [[elektromagnētisms|elektromagnētiskās mijiedarbības]] nesējdaļiņai jeb kvantam — [[fotons|fotonam]] — miera masas nav. [[skalārs lauks|Skalāru lauku]], kura kvanti ir Higsa daļiņas, sauc par [[Higsa lauks|Higsa lauku]]. Tiek uzskatīts, ka mijiedarbība ar Higsa lauku piešķir masu visām citām elementārdaļiņām. Atkarībā no Higsa mehānisma realizācijas, teorija paredz vienu vai vairākus Higsa bozonu veidus ar atšķirīgām masām. Saskaņā ar [[CERN]] organizācijas eksperimentāliem datiem Higsa bozona masa ir 126,5 ± 0,6 [[Elektronvolts|GeV]]/c2.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://press.web.cern.ch/press/PressReleases/Releases2012/PR17.12E.html |title=CERN experiments observe particle consistent with long-sought Higgs boson |publisher=CERN press release |date= |accessdate=2012-07-04 |archive-date=2012-07-05 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120705215550/http://press.web.cern.ch/press/PressReleases/Releases2012/PR17.12E.html }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{| class="wikitable" align=right
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
|-
|
|
|}

sentences:
{{Infobox stadium
| name = Rubē velodroms
| services engineer =
| scoreboard =
| estimated_cost =
| suites =
| architect =
| project_manager =
| structural engineer =
| general_contractor =
| operator =
| main_contractors =
| capacity = 2000
| record_attendance =
| executive_suites =
| dimensions = 500 m treks
| acreage =
| surface = [[betons]]
| owner = Rubē pilsēta
| native_name = ''Vélodrome André-Pétrieux''
| former_names =
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Vélodrome André Pétrieux Roubaix 08.JPG
| caption = Velodroms 2012. gadā
| fullname =
| location = {{vieta|Francija|Nora|Rubē|2s=Nora (departaments)}}
| demolished =
| coordinates = {{coord|50.6781|N|3.2052|E|type:landmark|display=inline,title}}
| broke_ground =
| built =
| opened = 1936
| renovated =
| expanded =
| closed =
| tenants = ''Vélo Club Roubaix Lille Métropole''
}}
'''Rubē velodroms''', oficiāli '''Andrē-Petrjē velodroms''' ({{Val-fr|Vélodrome André-Pétrieux}}) ir velodroms [[Rubē]], Francijā, [[Nora (departaments)|Noras departamentā]]. Tas tika atklāts 1936. gadā, un kopš 1943. gada tajā notiek viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskā]] velobrauciena [[Parīze—Rubē]] finišs.<ref name="Müller-Schell2012">{{Grāmatas atsauce|last=Müller-Schell|first=Werner|title=Classic Cycle Routes of Europe: The 25 Greatest Road Cycling Races and how to Ride Them|url=https://books.google.com/books?id=k01xAwAAQBAJ&pg=PA53|year=2012|publisher=A&C Black|isbn=978-1-4081-5752-7|page=53}}</ref> <ref name="HeijmansMallon2011">{{Grāmatas atsauce|last=Heijmans|first=Jeroen|last2=Mallon|first2=Bill|title=Historical Dictionary of Cycling|url=https://books.google.com/books?id=ZdXCmwpk-SAC&pg=PA155|year=2011|publisher=Scarecrow Press|isbn=978-0-8108-7175-5|page=155}}</ref>

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences: {{Commonscat|Architects by country|Arhitekti pēc valsts}}

sentences: {{Citas nozīmes|gaismas parādību|Malduguns (nozīmju atdalīšana)|Malduguns}}

sentences: '''Nodalījums''' ir [[organismu klasifikācija]]s [[taksonomija|taksonomiskā vienība]], kuru lieto [[botānika|botānikā]], savukārt [[zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[Tips (zooloģija)|tips]]. Nodalījums ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Nodalījumu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[klase (bioloģija)|klases]].

sentences: '''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: ilustrējums pasakai "[[Sarkangalvīte un vilks]]".]]

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Filmas pēc žanra]].''

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Janīna Sokolova
|     vārds_orig = ''Яніна Соколова''
|         attēls = Yanina_Sokolova_January_2019.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Janīna Sokolova 2019. gadā
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Zaporižja|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|   nodarbošanās = [[žurnāliste]], [[aktrise]], [[blogeris|blogere]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2000-pašlaik
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2
|     alma_mater = Zaporižjas Nacionālā universitāte<br />Kijivas Nacionālā teātra, kino un televīzijas universitāte
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Janīna Sokolova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Яніна Михайлівна Соколова''; dzimusi {{dat|1984|3|6}}) — [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Žurnālists|žurnāliste]], sabiedriskā aktīviste, [[Blogeris|blogere]]. Programmas ''Рандеву'' autore un vadītāja [[5 kanal|Kanālā 5]], pārvaldītie kanāli vietnē [[YouTube]] — ''Вечер с Яниной Соколовой'' un ''Yanina Sokolova''. Onkoloģijas pacientu palīdzības projekta ''Я, Ніна'' dibinātāja,<ref>{{Atsauce|title="Я, Ніна": Проект, який змінить ставлення соціуму до онкохворих {{!}} Кіно з Яніною Соколовою|url=https://www.youtube.com/watch?v=hJePexcgVwk|accessdate=2022-12-22|language=lv-LV}}</ref> "HeforShe" mediju vēstniece Ukrainā, [[Donbasa karš|Apvienoto spēku operācijas Donbasā]] brīvprātīgā.

sentences: '''Baktēriju konjugācija''' ir divu [[šūna|šūnu]] savienošanās ar speciālu [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] pavedienu- [[F-pills|F-pillu]] (dzimum pills), kas piestiprinājies pie [[baktērija]]s sieniņas, tie daļēji apmainās ar ģenētisko informāciju. Jaunie [[DNS]] fragmenti aizstāj iepriekšējos fragmentus. Šādu "pārtapšanu" var uzskatīt par [[dzimumvairošanās]] "pirmssākumiem".

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gluvia1.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnida
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Solifugae
| kārta_lv =Solpugas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Ammotrechidae}}
* {{TaksoSaite|Ceromidae}}
* {{TaksoSaite|Daesiidae}}
* {{TaksoSaite|Eremobatidae}}
* {{TaksoSaite|Galeodidae}}
* {{TaksoSaite|Gylippidae}}
* {{TaksoSaite|Hexisopodidae}}
* {{TaksoSaite|Karschiidae}}
* {{TaksoSaite|Melanoblossidae}}
* {{TaksoSaite|Mummuciidae}}
* {{TaksoSaite|Rhagodidae}}
* {{TaksoSaite|Solpugidae}}
| kategorijas =nē
}}
'''Solpugas''' (''Solifugae'') ir [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgo]] [[Helicerāti|helicerātu]] kārta. Solpugas, tāpat kā [[skorpioni]], ir plēsīgi nakts [[dzīvnieki]], kas mīl sausumu, dzīvo tropos un mērenās joslas vissiltākajā daļā. [[Bioloģisks ķermenis|Ķermenis]] 8 mm - 5 cm, garš, dažreiz pat garāks. Barojas ar [[posmkāji]]em. Uzbrukumam izmanto spēcīgās [[heliceras]], kas izveido spīļu pāri un atrodas uz nepilnīgi attīstītajām galvkrūtīm. Tās pakaļējie trīs segmenti ir patstāvīgi. [[Pedipalpas]] pēc izskata atgādina kājas, to galos ir izvirzāms maisiņš. Tās izmanto gan kā [[lokomotorie orgāni|lokomotorus orgānus]], gan kā sīkā laupījuma tvērējorgānus. Elpo ar [[trahejas|trahejām]]. [[Vēders]] cilindrisks vai iegareni ovāls, ar desmit posmiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences: '''Organisms''' ({{val|el|οργανισμός}}, ''organismós'') [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] ir [[dzīvība|dzīva]] būtne, dzīvs ķermenis. Organismu izcelšanās vēl joprojām ir strīdīgs un diskutējams jautājums. Visi organismi tiek dalīti divās lielās organismu kategorijās — [[eikarioti|eikariotos]] un [[prokarioti|prokariotos]]. Tiek uzskatīts, ka prokariotiem var izšķirt divas atšķirīgas sfēras: [[baktērijas]] un [[arheji|arhebaktērijas]], kuras savā starpā nav tuvākas kā ar [[eikarioti]]em. Intervāls starp [[prokarioti]]em un eikariotiem ir plaši aplūkojis galvenās trūkstošās atšķirības [[evolūcija]]s vēsturē. Divi eikariotiskie organoīdi — mitohondriji un hloroplasti parasti tiek uzskatīti par atvasinātiem no endosimbiotiskām baktērijām.

sentences: '''26. februāris''' ir gada 57. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 308 (309 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Balvu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10209648
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls          =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs   =250
|paraksts        =Pālmera Zemes atrašanās vieta.
|diametrs        =40
|poz_x          =22
|poz_y          =32
}}
'''Pālmera Zeme''' ({{val-en|Palmer Land}}, {{val|es|Tierra de Palmer}}) ir dabas apgabals [[Rietumantarktīda|Rietumantarktīdā]]. Aizņem [[Antarktīdas pussala]]s dienvidu daļu no līnijas starp [[Džeremija rags|Džeremija ragu]] rietumu krastā un [[Agasi rags|Agasi ragu]] austrumu krastā. Ziemeļos robežojas ar [[Greiema Zeme|Greiema Zemi]], dienvidos — ar [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemi]]. Zemes rietumu piekrasti gar [[Džordža VI šaurums|Džordža VI šaurumu]] un [[Belinshauzena jūra]]s piekrasti aizņem [[Ingliša krasts|Ingliša]] un [[Raimila krasts|Raimila]] krasti, austrumu piekrasti — [[Orvila krasts|Orvila]], [[Lesitera krasts|Lesitera]], [[Bleka krasts|Bleka]] un [[Vilkinsa krasts|Vilkinsa]] krasti. Austrumu piekrastes lielāko daļu apskalo [[Vedela jūra]] un tai piekļaujas [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]], [[Larsena šelfa ledājs|Larsena]] un citi mazāki [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]]. Augstākais punkts ir {{nobr|3050 m}} augstais [[Džeksona kalns]] zemes ziemeļdaļā.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vera Merkurjeva
|     vārds_orig = ''Вера Александровна Меркурьева''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vladikaukāza}},
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Taškenta|td=Uzbekistāna}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://poem-of-day.rifmovnik.ru/2018/09/05/vera-merkureva/|title=Вера Меркурьева|publisher=poem-of-day.rifmovnik.ru|accessdate={{dat|2019|01|02||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[simbolisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vera Merkurjeva''' ({{val|ru|Вера Александровна Меркурьева}}; dzimusi {{dat|1876|9|5}}, mirusi {{dat|1943|3|20}}) bija krievu [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Džordža Armitsteda portrets
[[Kategorija:Rīga]]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais granātābols
|         binomial = Punica granatum
|           attēls = Illustration Punica granatum2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Myrtales
|         rinda_lv = Mirtes
|          rinda_r = Miršu rinda
|           dzimta = Lythraceae
|        dzimta_lv = Vējmietiņi
|         dzimta_r = Vējmietiņu dzimta
|            ģints = Punica
|         ģints_lv = Granātāboli
|             suga = P. granatum
|          suga_lv = Parastais granātābols
|           suga_r = Granātābols
|         sinonīmi = ''Punica malus''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Irāna]], [[Afganistāna]], [[Pakistāna]], [[Indija]]s ziemeļi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās
義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:
 [[Japānas Impērija]]
 [[Krievijas Impērija]]
 [[Lielbritānija]]
 [[Francijas Trešā republika]]
 [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 [[Vācijas Impērija]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
 [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"
(''Taisnības un saticības biedrība'')
 [[Cjinu dinastija]]
| karavad1 =  Edvards Seimūrs
 Alfrēds fon Valderzē
 [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}

sentences: '''Pašvaldības''' ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''savivaldybė'', daudzskaitlī ''savivaldybės'') ir [[Lietuva]]s otrā līmeņa [[Lietuvas administratīvais iedalījums|administratīvais iedalījums]]. Lietuvā ir 60 pašvaldības. Visu pašvaldību nosaukumi ir sasaistīti ar to administratīvajiem centriem. Šāds iedalījums tika izveidots 1994. gadā un aizvietoja rajonus. Pirms 1994. gada Lietuva līdzīgi kā citas [[Padomju Savienība]]s republikas dalījās rajonos ([[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''rajonas'').

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Rash of rubella on back (crop).JPG
| alt             =
| caption         =
| DiseasesDB      = 11719
| ICD10           = {{ICD10|B|06||b|00}}
| ICD9            = {{ICD9|056}}
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 001574
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = masalinas
}}

sentences: '''Cetānskaitlis''' ir indekss, kas nosaka [[degviela]]s maisījuma degšanas kavēšanos. Jo augstāks ir cetānskaitlis, jo īsāks ir aizdegšanās kavējums un vienmērīgāka ir degvielas sadegšana. Cetānskaitļa samazināšana veicina degvielas [[blīvums|blīvuma]] un [[viskozitāte]]s samazināšanu, taču arī palielina degvielas sistēmas sastāvdaļu nodilumu.

sentences: '''Avia BH-21''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] vienvietīgais [[iznīcinātājs]].

sentences:
, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences: '''Sieks'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vesture.eu/Sieks|title=Sieks - Vēsture|website=vesture.eu|access-date=2020-10-31}}</ref> ir [[Latvija|Latvijā]] lietota [[tilpums|tilpuma]] vai [[svars|svara]] [[mērvienība]] beramam produktam (piemēram, [[labība]]i) 15. un 16. gadsimtā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Friedrich Erdmann Stoll''
|         attēls = Stoll_Friedrich_Erdmanngeb1760.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = Albrehtsa, [[Tīringene]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Madliena|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jaunpils]], [[Madliena]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs mācītājs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls]] [[Daugavgrīvas draudze|Daugavgrīvas draudzē]], mācītājs [[Heinrihs Vilhelms Štolls]] (''Stoll, Heinrich Wilhelm'') no Liepkalnes, mācītājs [[Kārlis Fridrihs Štolls]] (''Stoll, Carl Friedrich'') no Madlienas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|official_name            = Atlanta
|settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
|nickname                 = The City in a Forest, Hotlanta, Hollywood of the South, The A
|website                  = https://www.atlantaga.gov/
|image_skyline            = Montage Atlanta.jpg
|imagesize                =
|image_caption            =
|image_flag               = Flag of Atlanta.svg
|image_seal               = Seal of Atlanta.png
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = left
| latd  = 33 | latm  = 45 | lats  = 18 | latNS  = N
| longd = 84 | longm = 23 | longs = 24 | longEW = W
|image_map1               =
|mapsize1                 =
|map_caption1             =
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
|subdivision_type2        = [[Džordžijas apgabali|Apgabali]]
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        = [[Džordžija]]
|subdivision_name2        = [[Fultona apgabals|Fultona]] un [[Dekalba apgabals|Dekalba]]
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Keiša Lenss Botoms
|established_date         =
|area_footnotes           =
|area_total_sq_mi         =
|area_land_sq_mi          =
|area_water_sq_mi         =
|area_total_km2           = 343.0
|area_land_km2            = 341.2
|area_water_km2           = 1.8
|population_as_of         = 2020
|population_total         = 498 715
|population_metro         = 6 089 815
|population_density_km2   = 1551.5
|population_footnotes     =
|timezone                 = EST
|utc_offset               = -5
|timezone_DST             = EDT
|utc_offset_DST           = -4
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 404, 470, 678, 770
|elevation_m              = 225-320
|elevation_ft             =
|blank_name               =
|blank_info               =
|blank1_name              =
|blank1_info              =
|footnotes                =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Liepnas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Liepnas katoļu baznīca
|label = Liepnas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 57  | latm  = 20  | lats  = 36  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 29  | longs = 11  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Liepnas pagasts]], [[Liepna]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1947]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Guntars Skutels
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1945]]
| year_completed        = [[1947]]
| length                = 11m
| width                 = 9m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Austrijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Epiks
|     vārds_orig = ''Ernst Öpik''
|         attēls = ErnstJuliusOpik.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kunda|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Bengora}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Igauņi|Igaunis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Armā observatorija
|     alma_mater = {{plainlist|
* [[Maskavas Universitāte]]
* [[Tartu Universitāte]]
}}
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ernsts Jūliuss Epiks''' ({{val|et|Ernst Julius Öpik}}; dzimis {{datVS|{{dat|1893|10|22}}|{{dat||10|10}}}}, miris {{dat|1985|9|10}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[astronomija|astronoms]] un [[astrofizika|astrofiziķis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Octopus vulgaris 2.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus vulgaris|Astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta=Incirrina
| apakškārta_lv=Bezspuru astoņkāji
| binomial      = Incirrina <small>([[Grimpe]], 1916)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Bezspuru astoņkāji''' jeb '''īstie astoņkāji''' (''Incirrina'') ir [[galvkāji|galvkāju]] klases (''Cephalopoda'') apakškārta, kas pieder [[astoņkāji|astoņkāju]] (''Octopoda'') kārtai.<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=555712 Incirrina Grimpe, 1916]</ref> Bezspuru astoņkāji var būt gan bentiskie, gan pelaģiskie organismi. No otras astoņkāju apakškārtas — [[spurotie astoņkāji|spurotajiem astoņkājiem]] (''Cirrina'') — tie atšķiras ar to, ka tiem uz [[galva]]s nav divu spuru, ka tiem nav iekšējā apvalka jeb [[skelets|skeleta]] un ka to piesūcekņiem nav ūsiņu (''cirri'').<ref name=ru>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zooeco.com/0-dom/0-dom-mol-5-01-1.html |title=Подотряд: Incirrina Grimpe, 1916 |access-date={{dat|2012|04|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415084246/http://www.zooeco.com/0-dom/0-dom-mol-5-01-1.html |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Valkas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 76 [[iela]]s [[Valka|Valkā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Valka, Valkas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs fon Ekards
|     vārds_orig =
|         attēls = Jūlijs fon Ekards.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Veimāra]], {{flag|Vācijas impērija}}<br />(tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jūlijs fon Ekards, Elizabete fon Lenca
|          brāļi = Johans, Vilhelms, Johans Reinholds
|          māsas = Elizabete, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Izabella
|          bērni = Heinrihs, Fēlikss, Šarlote
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = publicists, ierēdnis, diplomāts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Juri Samarins Anklage gegen die Ostseeprovinzen Russlands''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jūlijs fon Ekards''' ({{val|de|Julius Albert Wilhelm von Eckardt}}, 1836—1908) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] žurnālists un diplomāts. Pazīstams ar saviem rakstiem pret [[Krievijas impērija]]s politiku [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] un par [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Maržinālā tirdzniecība''' ({{val|en|Margin trading}}) ir spekulatīvu tirdzniecības operāciju veikšana, izmantojot naudu un/vai preces, kas tirgotājam ir piešķirti kredītā pret saskaņotās summas ķīļu — [[marža]]s ({{val|en|Margin}}) ķīlu. Maržinālais aizdevums atšķiras no vienkārša [[aizdevums|aizdevuma]] ar to, ka saņemtā naudas summa parasti ir vairākas reizes lielāka par nodrošinājuma (maržas) summu. No vienkārša kredīta maržinālais kredīts atšķiras ar to, ka saņemamā naudas summa (vai saņemto preču vērtība) vairākas reizes pārsniedz ķīlas (maržas) summu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Menandrs
|     vārds_orig    = Μένανδρος
|         attēls    = Портрет Менандра А 850 (2).jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[341. gads p.m.ē.|341]]./[[342. gads p.m.ē.|342]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt    = ap [[290. gads p.m.ē.|290]]. gadu p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[Jaunā Atēnu komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Īgņa]]" (Δύσκολος, 317-16. p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    = [[Terencijs]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Kurzemes literatūras un mākslas biedrība''' ({{val|de|Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst}}, 1817—1939) bija pirmā šāda veida biedrība [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] ar mērķi "iepazīstināt sabiedrību ar ikdienai derīgiem izgudrojumiem un atklājumiem un cīnīties pret kaitīgiem aizspriedumiem". 1818. gadā biedrība nodibināja Kurzemes Provinces muzeju. 2015. gadā izdeva īpaši veltītu pastmarku par godu biedrības dibināšanas 200. gadadienai.<ref>[http://pasts.lv/lv/footer/filatelija/#2015gada-plans 2015.gada pastmarku izdošanas plāns] - Latvijas Pasts</ref>

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences: '''Kapu svētki''' ir īpaša svētku tradīcija Latvijas [[Kapsēta|kapsētās]] jūlijā un augustā, lai [[dzimta]]s lokā atcerētos savus aizgājējus. Papildus tam rudenī tiek svinēta arī [[Mirušo piemiņas diena]] un [[Visu svēto diena]].

sentences: '''22. februāris''' ir gada 53. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 312 (313 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste|nosaukums=Baltic Touring Car Championship|aktuāla_sezona=|logo=BaTCC final-2-1.jpg|pikseļi=250px|kategorija=[[Salonautomobiļu sacensības]]|sports=[[Autosports]]|dibin=[[2000. gads|2000. gadā]]|komandas=|braucēji=|valsts=[[Baltijas Valstis]]|čempions_br=|čempions_km=|mlapa={{URL|http://www.batcc.eu}}}}
'''''Baltic Touring Car Championship''''', saīsināti '''BaTCC''', ir [[salonautomobiļu sacensības]], kuras sacīkstes galvenokārt norisinās [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]. Atsevišķi posmi ir aizvadīti arī [[Polija|Polijā]], [[Somija|Somijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]].

sentences:
s estera — molekulas modelis]]
'''Tauki''' ir [[glicerīns|glicerīna]] un [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ('''triglicerīdi''') — organiskas dabasvielas, kas pieder pie [[lipīdi]]em. Tauki kopā ar [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un [[ogļhidrāti]]em ir dzīvo organismu šūnu sastāva pamatā. Taukus, kam istabas [[temperatūra|temperatūrā]] ir [[šķidrums|šķidra]] konsistence, parasti sauc par [[eļļas|eļļām]]. Tauki pieder pie hidrofobām vielām, kas praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]], slikti šķīst [[etilspirts|spirtā]], bet labi — nepolāros organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pireneju pussala
|attēls              = ISS-40 Iberian Peninsula at night.jpg
|attēla paraksts     = Pireneju pussala no [[SKS]] naktī
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Eiropa
| reljefa_karte= jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums = ''península ibérica''
''Península Ibérica''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=40|latm= |lats= |latNS=N
|longd=4|longm= |longs= |longEW=W
|platība             = 583 254
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mulasens]]
|augstums            = 3482
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{ESP}}
{{POR}}
{{AND}}
{{GIB}}
|valsts adm vienības tips1 =
|valsts adm vienība1       =
|iedzīvotāji         = 53 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[kataloņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Madride]]
|piezīme =
}}
'''Pireneju pussala''' vai '''Ibērijas pussalu''' ({{val|es|península ibérica}}, {{val|pt|Península Ibérica}}) atrodas [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]].<ref>{{PZT|570}}</ref> Mūsdienās šajā pussalā atrodas [[Spānija]], [[Portugāle]], [[Andora]] un [[Gibraltārs]]. Otra lielākā [[Eiropa]]s pussala pēc [[Skandināvijas pussala]]s.

sentences: '''Goldbaha problēma''' (arī '''Goldbaha hipotēze''') ir viena no senākajām un plašāk zināmākajām neatrisinātajām problēmām [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] un [[matemātika|matemātikā]] kopumā. Tā apgalvo, ka

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''jQuery''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''jQuery''
| logo                   =
| author                 = [[John Resig|Džons Resigs]]
| developer              = ''jQuery Team''
| released               = {{dat|2006|08|26|N|bez}}
| latest release version = 1.12.4 ({{dat|2016|05|20|N|bez}})
2.2.4 ({{dat|2016|05|20|N|bez}})
3.1.0 ({{dat|2016|7|7|N|bez}})<ref>[https://blog.jquery.com/2016/07/07/jquery-3-1-0-released-no-more-silent-errors/ jQuery 3.1.0 Released – No More Silent Errors]</ref>
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = ''[[JavaScript]]''
| platform               =
| status                 = Aktīvs
| genre                  = ''JavaScript'' bibliotēka
| license                = [[MIT License|MIT]]<ref name="jqorg-license">{{Tīmekļa atsauce
 | url = https://jquery.org/license/
 | title = License - jQuery Project
 | accessdate = 2014-07-02
 | publisher = jQuery Foundation
}}</ref>
| website                = {{URL|https://jquery.com}}
| size                   = {{aligned table|cols=4|class=wikitable|style=margin:0
| {{abbr|ver|Versija}} | gzip
| prod | dev
| 1.x | 31kb | 90.9kb | 266kb
| 2.x | 27.7kb | 81.6kb | 236kb
| 3.x | 29.9kb | 86.3kb | 263kb
}}
(KB)
}}
'''''jQuery''''' ir starpplatformu ''[[JavaScript]]'' bibliotēka, kas izstrādāta, lai vienkāršotu [[HTML]] [[klientpuses skriptošana|klientpuses skriptošanu]].<ref name="jquery.com">{{Tīmekļa atsauce|url=//jquery.com/|title=jQuery: The write less, do more, JavaScript library|publisher=The jQuery Project|accessdate=29 April 2010}}</ref> ''jQuery'' pašlaik ir izmantotākā ''JavaScript'' bibliotēka, tā ir uzstādīta 65% no 10 miljoniem visvairāk apmeklētāko mājaslapu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://w3techs.com/technologies/overview/javascript_library/all |title=Usage of JavaScript libraries for websites|accessdate=2015-07-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://trends.builtwith.com/javascript/JQuery|title=jQuery Usage Statistics|accessdate=2013-05-17|archive-date=2018-12-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20181225092702/https://trends.builtwith.com/javascript/JQuery}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181225092702/https://trends.builtwith.com/javascript/JQuery |date=2018-12-25 }}</ref><ref name="libscore.com">http://libscore.com/#libs</ref> ''jQuery'' sintakse izstrādāta tā, lai būtu vieglāk pārvietoties dokumentā, atlasīt [[Document Object Model|DOM]] elementus, veidot animācijas. ''jQuery'' ir atvērtā pirmkoda programmatūra, kas licencēta saskaņā ar [[MIT licence|MIT licenci]].<ref name="jqorg-license"/>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Martvili
| official_name            = მარტვილი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Martvili monastery.jpg
| image_caption            = Martvili klosteris
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Martvili municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1982
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 4425
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,6%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 24|lats= 50|latNS=N
| longd= 42|longm= 22|longs= 40|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3100
| area_code                = +995 418
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 170
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Martvili''' ({{val|ka|მარტვილი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Martvili municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene]]s ziemeļaustrumu malā [[Egrisas grēda]]s pakājē starp Abašas un Nogelas upēm {{nobr|281 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .et
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|sponsors              = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|domātais-pielietojums = Ar [[Etiopija|Etiopiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Etiopijā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.telecom.net.et/EthioInternet/ServiceAgreement.pdf Service agreement]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.telecom.net.et/ www.telecom.net.et]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences: '''Lamaisms''' jeb '''Tibetas budisms''' ir [[budisms|budisma]] paveids, daļa no [[vadžrajāna]]s. Tas 7. gadsimtā ir radies [[Tibeta|Tibetā]]. No 16. līdz 18. gadsimta tas izplatījās arī [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], it īpaši starp [[mongoļi|mongoļu]] tautām. Tibetā šo budisma paveidu praktizē [[tibetieši|tibetiešu]] mūki. Lamaisms radies, apvienojoties budismam ar Tibetā pirms tam tradicionāli pastāvošo [[bons|bona]] reliģiju. Augstākā persona šajā reliģijā ir [[dalailama]]. Pašreizējais dalailama ir [[Tenzins Gjaco]]. Viņš 1989. gadā ieguva [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{jāuzlabo|atsauces jānoformē kā atsauces tekstā}}
'''Laikmetīgā [[deja]]''' ir dejas tehnika, kas aizsākusies 1950. gados no modernās dejas. Laikmetīgajā dejā nav nekādu kustības ierobežojumu, vairāk brīvība ķermenī, dejā un dzīves uzskatos. Šajā deju stilā vairs nevienu stilu neatdala, visi stili tiek veiksmīgi apvienoti vietā, nepārtraukti meklējot jaunas kustības, eksperimentēt ar ķermeni un mūziku. Katra pasniedzēja horeogrāfija ir individuāla, kā arī katra dejotā ķermeniskā izpausme ir atšķirīga.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Navbox
|name=Šepsholmena
|title=[[Šepsholmena]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}
|image=

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džūlija Vanga''' (dzimusi {{dat|1981|10|29}} [[Firstenberga/Hāfele|Firstenbergā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]] [[Vācija|Vācijā]]<ref>[http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ Intervija. Latvijas ekstrasense Džūlija Vanga atklāti par savām spējām, maģiju un citu pasauli] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160316070609/http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ |date={{dat|2016|03|16||bez}} }} Aiva Kanepone, žurnāls "Ieva" 2016. gada 10. janvārī</ref><ref>lapā [http://www.vokrug.tv/person/show/Dzhuliya_Vang/ Джулия Ванг] rakstīts, ka dzimusi [[Rīga|Rīgā]] (krieviski)</ref>) ir [[stilistika|stiliste]] un [[mode]]le no [[Latvija]]s, kļuva populāra kā [[gaišreģis|gaišreģe]] pēc uzvaras krievu [[televīzija]]s [[TNT (televīzijas kanāls)|TNT]] kanāla [[mistika]]s raidījuma "[[Ekstrasensu cīņas]]" 15. sezonā (2015).<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= MŪSU EKSTRASENSE: Džūlija Vanga ekstrasensu cīņās |author= Sandris Vanzovičs |date= 2015. gada 11. augusts |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= http://nra.lv/izklaide/147629-musu-ekstrasense-dzulija-vanga-ekstrasensu-cinas.htm |language= latviski |accessdate= 2016. gada 19. martā}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name = OCLC
''Online Computer Library Center''
|logo = OCLC_logo.svg
|size = 250px
|motto =
|type = Nevalstiska organizācija
Bezpeļņas organizācija
|formation = {{dat|1967|7|5}}
|headquarters = [[Dublina (Ohaio)|Dublina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|membership = vairāk nekā 30 000 bibliotēku vairāk nekā 100 valstīs
|leader_title =
|leader_name =
|language = [[angļu valoda|angļu]]
|website= [https://www.oclc.org/ www.oclc.org]
|}}
'''''OCLC, Inc.''''', plašāk pazīstama kā '''''OCLC''''',<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088|title=Certificate of Amendment of the Amended Articles of Incorporation of OCLC Online Computer Library Center, Inc|access-date={{dat|2023|04|04||bez}}|archive-date={{dat|2020|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200321070613/https://bizimage.ohiosos.gov/api/image/pdf/201717701088}}</ref> ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[bezpeļņas organizācija|bezpeļņas kooperatīvā organizācija]], "kas nodrošina kopīgus tehnoloģiju pakalpojumus, oriģinālus pētījumus un kopienas programmas saviem biedriem un bibliotēku kopienai kopumā".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/about.html|title=About OCLC {{!}} OCLC|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311152413/https://www.oclc.org/en/about.html}}</ref> Organizācija tika dibināta 1967. gadā kā '''''Ohio College Library Center''''', bet pēc tam, paplašinoties, kļuva par '''''Online Computer Library Center'''''. 2017. gadā nosaukums tika oficiāli mainīts uz ''OCLC, Inc.''.<ref name=":0" /> ''OCLC'' un tūkstošiem tās dalībnieku bibliotēku kopīgi veido un uztur ''WorldCat'' — lielāko publiskās piekļuves tiešsaistes katalogu pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.com/books?id=G4owDwAAQBAJ&pg=PA291|title=Largest unified international library catalog}}</ref> ''OCLC'' galvenokārt tiek finansēta no bibliotēku naudas (2021. gadā kopā aptuveni 217,8 miljoni ASV dolāru gadā) par daudzajiem dažādajiem pakalpojumiem, ko tā piedāvā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html|title=OCLC Annual Report 2020-2021|website=web.archive.org|access-date=2023-04-04|date=2022-03-11|archive-date=2022-03-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220311162629/https://www.oclc.org/en/annual-report/2021/home.html}}</ref> ''OCLC'' uztur arī [[Decimālās klasifikācijas sistēma|Djūija decimālās klasifikācijas sistēmu]] (''DDC'').

sentences: '''Postmodernisms''' ({{val-la|post}} - pēc ''modo'' - nupat) ir visaptveroša [[humanitārās zinātnes|humanitāro zinātņu]] kustība, kam galvenokārt raksturīga [[objektivitāte|objektīvās]] [[patiesība]]s un [[metanaratīvs|metanaratīva]] noliegšana. Tas ir vispārīgs apzīmējums 20. gadsimta beigu pārmaiņām [[Rietumu pasaule|Rietumu kultūras]] un filozofiskajā apziņā, kurām raksturīgs [[Modernisms|modernitātes]] vērtību noliegums.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.letonika.lv/literatura/section.aspx?f=1&id=3112794|title= Postmodernisms|accessdate=2016-01-16 |work= |publisher= tilde.lv|date= }}</ref> "Mūsu pašreizējā kultūra ir cinisms un ironija - jebkas dzīvotspējīgs, katrā ziņā jebkurš mēģinājums paust kādu ideālu novīst to spozmē", tā postmodernismu apraksta Svens Birkerts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.diena.lv/arhivs/intelekts-11227396|title= Intelekts|accessdate=2016-01-16 |last= Misiņa|first= Māra|coauthors= |date= 2002-01-25|work= |publisher= Diena(Laikraksts)}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Alburnus_alburnus_Hungary.jpg
| att_nosaukums = [[Vīķe]] (''Alburnus alburnus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Alburninae
| apakšdzimta_lv=Vīķu apakšdzimta
| ģints = Alburnus
| ģints_lv = Vīķes
| binomial =Alburnus <small>([[Rafinesque]], 1820)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Chalcalburnus''
}}
'''Vīķes, vīķu ģints''' (''Alburnus'') ir viena no [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģintīm, kas apvieno 46 [[saldūdens]] zivju sugas.<ref name=fish/><ref name=anat/><ref name=alb/><ref name=iuc/> Vairākas sugas izdalītas pēc 2010. gada.<ref name=anat/><ref name=alb/><ref name=iuc/><ref name=ami/> Tās mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]],<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Alburninae&genus=Alburnus&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Alburnus]</ref> turklāt lielākā sugu dažādība sastopama [[Turcija]]s reģionā.<ref>[http://www.pfeil-verlag.de/04biol/pdf/ief18_4_03.pdf Alburnus demiri, a new species of bleak from Western Anatolia, Turkey (Teleostei: Cyprinidae)]</ref> Mūsdienās vīķu ģintī ir iekļautas kādreizējās ''Chalcalburnus'' ģints zivis.<ref>Özuluğ M.; Freyhof J. (2007). "Rediagnosis of four species of Alburnus from Turkey and description of two new species (Teleostei: Cyprinidae)" (PDF). Ichthyological Exploration of Freshwaters. 18 (3): 233–246.</ref> Vīķēm ķermenis ir slaids un no sāniem saplacināts. [[Mute]] vērsta uz augšu un uz priekšu.<ref name=lat/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Ikskils-Gildenbands
|     vārds_orig = ''Alexander von Üxküll-Güldenband''
|         attēls = Alexander A. Ikskul von Hildenbandt.jpeg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 1907. gada foto
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1840
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Greater grison.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Galictis
| ģints_lv = Grizoni
| suga = Galictis vittata
| suga_lv = Lielais grizons
| binomial = Galictis vittata <small>([[Schreber]], 1776)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona hercegovinae
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona hercegovinae <small>Brancelj, 1990</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona hercegovinae''''' ir ūdensblusu suga. Apdzīvo [[Karsta process|karsta procesos]] radušos veidojumus pie saldūdens ezeriem [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]].<ref name="IUNC"/> Abām, ''Alona hercegovinae'' un ''[[Alona smirnovi]]'', sugām ir izteiktas pazemes iedzīvotāju pazīmes: ir reducēts [[acis|acu]] aparāts.<ref name="Brancelj1992"/> Tas ir zemūdens vēžveidīgais, kas apdzīvo pazemes alas (stigobionts<ref name="Brancelj1990"/>).

sentences:
'''Sarkanais milzis''' ir liela un ne pārāk karsta [[zvaigzne]], tās virsmas temperatūra ap 3000 K.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.ieskaties.lv/?op=AstronomijaAZ&cat=12
 | title       = Sarkanā milža stadija
 | author      = Ilgonis Vilks
}}</ref> Pārsvarā sarkanie milži ir [[maiņzvaigzne]]s. Mūsu pašu [[Saule]] kļūs par sarkano milzi pēc apmēram 5 miljardiem gadu.<ref name=sackmann>{{Laikraksta atsauce
  | last = Sackmann
  | first = I.-Juliana
  | coauthors = Boothroyd, Arnold I.; Kraemer, Kathleen E.
  | title = Our Sun. III. Present and Future
  | journal = Astrophysical Journal
  | volume = 418
  | pages = 457
  | year = 1993
  | doi = 10.1086/173407
  | bibcode = 1993ApJ...418..457S | format=PDF}}</ref> Sarkanais milzis ir stadija, kad zvaigznes kodolā paaugstinās temperatūra un [[hēlijs|hēlija]] "degšanas" ātrums palielinās. Ap zvaigznes (tai skaitā nākotnē arī mūsu Saules) kodolu rodas [[ūdeņradis|ūdeņraža]] čaulveida "degšanas" slānis, tas uzkarsē virs kodola esošos slāņus un tādā veidā uzpūš zvaigzni. Zvaigznes rādiuss un spožums pieaug.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Evelīna Pārkere
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|2000|9|7}}
| dz vieta =
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[video blogere]]
| darbības gadi = 2013—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Sukuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas Nora un Aina
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Augusts Sukuts''' (1874—1919) bija latviešu revolucionārs un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. [[LSPR]] Valsts kontroles komisārs (1919).

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|              nosaukums = Aldebarans
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Vērša Alfa, Vērša α
|             zvaigznājs = [[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
}}
'''Aldebarans''' (no [[arābu valoda|arābu]]: الدبران ''Al Dabaran'' – 'Sekotājs'<ref>Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 256.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 197.</ref>), pazīstams arī kā '''Vērša Alfa''' jeb '''Vērša α''' (''α Tau, Alpha Tauri''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Vērsis (zvaigznājs)|Vērša]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|četrpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs. Aldebarans atrodas aptuveni 65 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no Saules, un diametra ziņā ir viena no lielākajām zvaigznēm [[Saules sistēma]]s tuvākajā apkārtnē – teju 40 reizes lielāks diametrs nekā [[Saule]]i.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 200, 206.</ref> Arī spožuma ziņā Aldebarana parametri ir salīdzinoši iespaidīgi – tas ir gandrīz 350 reizes spožāks par Sauli ar vidējo virsmas temperatūru 4000 [[kelvins|K]].<ref name=":0" /> Šī iemesla dēļ Aldebarans ir klasificējams kā [[sarkanais milzis]], kura [[spektra klase|spektrālā klase]] ir K5 III.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Mustela_putorius_furo.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Mustelidae
|        dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|            ģints = Mustela
|         ģints_lv = Sermuļi
|             suga = Mustela putorius
|          suga_lv = Meža sesks
|           pasuga = Mustela putorius furo
|        pasuga_lv = Mājas sesks
|         binomial = Mustela putorius furo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences: '''Astrolabs''', arī '''astrolabija''', ir vēsturisks [[leņķis|leņķu]] mērīšanas [[instruments]], ko lietoja līdz 18. gadsimta sākumam [[astronomisks objekts|debess ķermeņu]] stāvokļa noteikšanai, bet vēlāk – [[ģeodēzija|ģeodēziskajos]] mērījumos. Mūsdienās astrolabu aizstājis [[teodolīts]]. Astrolabs sastāv no [[zvaigžņu karte]]s, grozāma tīkliņa, papildu skalām un [[vizūra]]s iekārtām, ar kurām noteica debess ķermeņu [[leņķiskais augstums|leņķisko augstumu]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Algejas Alpi
|attēls                 = Grosser_Krottenkopf.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krotenšpice, Efneršpice un Groserkotenkopfs
| map = Karte_Allgäuer_Alpen.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.311944 | latNS  = N
| longd = 10.356111 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groserkotenkopfs]]
|augstums               = 2 656
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šahnerīts
|attēls=
|klase=Tīrradņu minerāli, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.02-50
|ķīm_formula=Ag1.1Hg0.9
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Sudrabaini pelēka
|svītra=metāliska, sudrabaini pelēka
|habituss=
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čankinas ekspresis
| operators =
| attēls = Chungking Express.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents =
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Bridžita Lina]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Tonijs Luns]]
* [[Feja Vana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''重庆森林''
| studija = ''Jet Tone Production''
| montāža =
| izplatītājs = ''Ocean Shores Video''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|7|14}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = 7,6 [[Honkongas dolārs|HK$]] (Honkonga)
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čankinas ekspresis"''' ({{Val|zh|重慶森林}}, {{Zh-p|Chóngqìng Sēnlín}}) ir 1994. gada [[Honkonga]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bridžita Lina]], [[Takeši Kaneširo]], [[Tonijs Luns]] un [[Feja Vana]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Amerika Sāmoa
American Samoa
|    pilnais_valsts_nosaukums = ASV Samoa
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag_of_American_Samoa.svg
|            karoga_nosaukums = ASV Samoa karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of American Samoa.svg
|           ģerboņa_nosaukums = ASV Samoa zīmogs
|             ģerboņa_platums =85px
|                 valsts_moto = ''"Samoa, Muamua Le Atua" ''
(Samoa, lai Dievs ir visupirms)
|                valsts_himna = ''"The Star-Spangled Banner, Amerika Samoa"''
|               kartes_attēls = American_Samoa_on_the_globe_(Polynesia_centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Pagopago]]
valdības rezidence [[Fanatono]]
| latd=14 | latm=17 | latNS=S | longd=170 | longm=42 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[samoāņu valoda|samoāņu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[ASV prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džo Baidens]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[ASV Samoa gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Lemanu Peleti Mauga]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[ASV]] [[neinkorporēta teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Berlīnes līgums
|          neatkarības_datums = [[1899]].g.
|       neatkarības_notikums2 = Tutuilas cesija
|         neatkarības_datums2 = [[1900]].g.
|       neatkarības_notikums3 = Manuas cesija
|         neatkarības_datums3 = [[1904]].g.
|                 platība_km2 = 199
|               platība_rangs = 212
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 45 443
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 213
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 353
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 33
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .as
|              tālsarunu_kods = 1 684
|                iso_kods_num = 016
|              iso_kods_alfa2 = AS
|              iso_kods_alfa3 = ASM
}}

sentences: '''Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija''' ({{val|fr|Déclaration des droits de l'homme et du citoyen}}) ir konstitucionāls akts, kurā apkopoti liberālās demokrātijas galvenie elementi. Deklarāciju 1789. gada augustā pieņēma [[Francijas Nacionālā sapulce]]. Nozīmīgs [[Franču revolūcija]]s cilvēka un pilsoņu tiesību dokuments. Deklarācijā iekļauti 17 panti, kuros visi cilvēki tika pasludināti par brīviem un vienlīdzīgiem, tauta tika pasludināta par augstākās varas avotu.

sentences: [[Baltais nams|Baltajā namā]] uzņem pašfoto ar ASV prezidentu [[Baraks Obama|Baraku Obamu]] un [[Nīls Degrass Taisons|Nīlu Degrasu Taisonu]].]]

sentences:
[[File:Tower of Hanoi 4.gif|thumb|"Hanojas tornis"]]
 (lai atbrīvotos no gadījumiem, kad sanāk tā pati burtu virkne, bet, piemēram, O un O ir samainīti vietām)]]
'''Kombinatorika''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētītas [[galīga kopa|galīgas]] vai [[sanumurējama kopa|sanumurējamas]] [[diskrētā matemātika|diskrētas]] [[matemātiska struktūra|struktūras]], piemēram, kopas, [[grafs|grafi]], [[permutācija]]s un [[koks (grafu teorija)|koki]]. Tipiska kombinatorikas problēma ir noskaidrot, cik dažādu objektu, kas apmierina noteikta īpašības, var izveidot no dotās galīgas [[kopa]]s elementiem. Piemēram, cik daudz dažādu simbolu virkņu var iegūt, mainot vietām burtus vārdā "PASAKAS".<ref>Atbilde ir <math>\tfrac{7!}{2! \cdot 3!}</math> = 420, jo kopumā vārdā "PASAKAS" ir 7 burti, taču burti "S" un "A" parādās attiecīgi 2 un 3 reizes.</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brīvības piemineklis Jēkabpilī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hipokrats no Kosas
|     vārds_orig = {{gree|Ἱπποκράτης ὁ Κῷος}}
|         attēls = Hippocrates rubens.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[460. gads p.m.ē.|460. gadu p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kosa (sala)|Kosā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|      m_dat_alt = ap [[370. gads p.m.ē.|370. gadu p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Larisa|Larisā]], [[Tesālija|Tesālijā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[sengrieķi]]s
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, filozofs, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Sālahs el Arūri
 |    vārds_orig = صالح العاروري
 |        attēls = 2022-09-13 Russia–Hamas meeting (10) (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Sālahs el Arūri 2022. gadā
 |       dz_gads = 1966
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 19
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2024
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[palestīnieši|palestīnietis]]
 |  nodarbošanās = militārists, politiķis
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sālahs el Arūri''' ({{val|ar|صالح العاروري}}; dzimis {{dat|1966|8|19}}, miris {{dat|2024|1|2}}) bija ''[[Hamās]]'' vecākais vadītājs un tās militārā spārna ''[[Izz ad-Din al-Qassam]]'' brigādes dibinātājs. Bijis arī ''Hamās'' politiskā biroja priekšsēdētāja vietnieks un ''Hamās'' militārais komandieris [[Rietumkrasts|Jordānas Rietumkrastā]],<ref name="AviIssacharoff">{{Ziņu atsauce|last1=Avi Issacharoff|first1=Avi|title=Israel foiled 17 suicide attacks so far this year, Shin Bet says|url=http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|accessdate=14 August 2015 |work=[[The Times of Israel]] |date=12 August 2015|archive-date=13 August 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150813230513/http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|dead-url=no}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Saleh al-Arouri |url=https://www.counterextremism.com/extremists/saleh-al-arouri |access-date=28 October 2023 |publisher=Counter Extremism Project |language=en}}</ref> lai gan nāves brīdī viņš dzīvoja [[Libāna|Libānā]].<ref name=":9">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=Israeli forces kill senior Islamic Jihad commander in Jenin; arrest 36 suspects |url=https://www.i24news.tv/en/news/middle-east/palestinian-territories/1698400329-israeli-forces-kill-senior-islamic-jihad-commander-in-jenin-arrest-36-suspects |access-date=28 October 2023 |publisher=[[I24news]] |language=en}}</ref><ref name=":10">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=IDF issues demolition order for house owned by Hamas leader al-Arouri |url=https://www.jpost.com/breaking-news/article-770434 |access-date=28 October 2023 |website=[[The Jerusalem Post]] |language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zofka Kvedere
|         vārds_orig = ''Zofka Kveder''
|             attēls = Zofka Kveder 1920s.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1878
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Ļubļana|td=Slovēnija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1926
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 21
|            m_vieta = [[Zagreba]], [[Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] (tagad {{flaga|Horvātija}} Horvātija)
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = prozaiķe, žurnāliste, tulkotāja, dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[slovēņu valoda|slovēņu]]
|            periods = 1898—1926
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[naturālisms (literatūra)|naturālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Zofka Kvedere''' ({{val|sl|Zofka Kveder}}, dzimusi {{dat|1878|4|22}}, mirusi {{dat|1926|11|21}}) bija [[slovēņi|slovēņu]] rakstniece, tulkotāja un žurnāliste, [[Slovēnija]]s un [[Horvātija]]s [[feminisms|feminisma]] kustības dalībniece.<ref>[https://books.google.com/books?id=hsgQjbgBOAkC&pg=PA282 Francisca de Haan, Krasimira Daskalova, Anna Loutfi: ''Biographical dictionary of women's movements and feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th centuries'', Central European University Press, 2006, pp. 282–284]</ref>

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences: '''Ķīmija''' ({{val|el2|chēmia, chēmeia}} — ‘metālu sakausēšanas māka’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=421}}</ref> ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[viela|vielu]] [[ķīmiskais sastāvs|sastāvu]], [[ķīmiskās īpašības|īpašības]], [[ķīmiskās pārvērtības|pārvērtības]] un [[ķīmiskās parādības|parādības]], kas saistītas ar šīm pārvērtībām, izstrādā racionālas vielu iegūšanas un pārstrādes metodes. Tā ir viena no nozīmīgākajām un plašākajām [[dabaszinātne|dabaszinātnēm]].

sentences:
'''20. aprīlis''' ir gada 110. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (111. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 255 dienas.
== Vārda dienas ==
[[Meija (personvārds)|Meija]], [[Mirta]], [[Ziedīte]]

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences: '''Dienvidu tropu loks''' ir viena no piecām galvenajām [[paralēle|paralēlēm]], kas atzīmētas uz [[Pasaule]]s [[ģeogrāfiskā karte|kartes]]. Tas atrodas 23° 26′ 22″ uz [[dienvidi]]em no [[ekvators|ekvatora]]. Šis loks ir ievērojams ar to, ka tas ir tālākā vieta uz dienvidiem, kur [[Saule]] dienas vidū var atrasties 90° augstumā virs horizonta, t.i., tieši virs galvas. Šādā gadījumā priekšmetiem un mājām nav ēnu, šis brīdis ilgst pavisam neilgu laiku un tikai vienu reizi gadā, [[decembris|decembrī]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dagnija Šmite
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = Rīga
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Herberts Šmits, Daina Šmite
|          brāļi = Oļģerts
|          māsas = Ārija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]],
|     akad_amats =
|     alma_mater = Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte
|    pasniedzēji = Artūrs Mauriņš, [[Voldemārs Langenfelds]], [[Gaida Ābele]], [[Edgars Vimba]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Šmite''' (1948) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies dendroloģijā, savvaļas rožu ģints (''Rosa'' L.) pētniece.

sentences:
'''Patentbrīvie medikamenti''' ([[zāles]]) ir oriģinālpreparātu ekvivalenti, kuru aktīvās vielas kvantitatīvais saturs un deva attiecīgās slimības ārstēšanai ir identiska [[oriģinālzāles|oriģinālzālēm]]. Tos sauc arī par '''ģenēriskajiem medikamentiem''' vai vienkāršoti — '''ģenēriķiem''' ({{val-la|genus}} — klase, grupa). Tātad oriģinālzālēm un patentbrīvajiem medikamentiem ir dažādi ražotāja nosaukumi, bet vienādi [[starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiski nepatentētie nosaukumi]] (''SNN'').<ref name=-1>{{tīmekļa atsauce|title=MK noteikumi Nr. 376 "Zāļu reģistrēšanas kārtība"|url=http://likumi.lv/doc.php?id=138149|website=http://www.likumi.lv|accessdate=17.10.2015.}}</ref><ref name=-2>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.lpma.lv/|title=Latvijas Patentbrīvo medikamentu asociācija|accessdate=17.10.2015.}}</ref><ref name=-3>{{tīmekļa atsauce|title=Questions and answers on generic medicines|url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/Medicine_QA/2009/11/WC500012382.pdf|website=European Medicines Agency|accessdate=17.10.2015.|archive-date=16.10.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20151016131203/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/Medicine_QA/2009/11/WC500012382.pdf}}</ref>
Ģenērisko medikamentu [[ražošanas tehnoloģija]] var atšķirties gan ar [[palīgviela|palīgvielām]] (piemēram, [[laktoze]] vai [[saharoze]]), gan aktīvās vielas formu (piemēram, aktīvā viela sāls formā kā [[tartrāts]] vai [[sukcināts]]). Tiem ir savs nosaukums un atbilstoši arī iepakojums<ref name="-1" /><ref name="-3" />

sentences: '''Imūnanalīze''' ir bioķīmisks tests, ar kuru mēra [[makromolekula]]s vai mazas [[molekula]]s klātbūtni vai [[koncentrācija|koncentrāciju]] šķīdumā, izmantojot [[antivielas|antivielu]] (parasti) vai [[antigēns|antigēnu]] (dažkārt). Molekulu, ko nosaka ar imūnanalīzi, bieži sauc par "analizējamo vielu", un daudzos gadījumos tā ir [[olbaltumviela]], lai gan tās var būt arī cita veida molekulas, dažāda lieluma un veida, ja vien ir izstrādātas atbilstošas antivielas, kurām ir testam vajadzīgās īpašības. Analizējamās vielas bioloģiskajos šķidrumos, piemēram, [[serums|serumā]] vai [[urīns|urīnā]], medicīnā un pētniecībā bieži mēra, izmantojot imūnanalīzes.<ref name="Yetisen2013">{{publikācijas atsauce | author = Yetisen A. K. | year = 2013 | title = Paper-based microfluidic point-of-care diagnostic devices | journal = Lab on a Chip |volume= 13 |issue= 12 |pages= 2210–2251 |doi=10.1039/C3LC50169H| pmid = 23652632 }}</ref>

sentences: '''Sekundārā emisija''' - [[elektrons|elektronu]] (sekundāro elektronu) [[emisija (elektronika)|emisija]] no materiāla virsmas citu daļiņu (parasti [[jons|jonu]] vai [[enerģija]]s bagātu elektronu) plūsmas iedarbībā. Sekundāro elektronu skaitu, kas tiek emitēti vienas daļiņas iedarbības rezultātā, sauc par sekundārās emisijas iznākumu. Sekundārās elektronu emisijas veidu, kad elektroni no virsmas tiek atdalīti gaismas iedarbībā, sauc par [[fotoemisija|fotoemisiju]]. Ja no virsmas tiek izsisti nevis elektroni, bet joni, to sauc par '''sekundāro jonu emisiju'''.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kanaverala rags
|vietējais nosaukums =''Cape Canaveral''
|attēls              = Cape canaveral.jpg
|attēla paraksts     = Kanaverala raga satelītaina
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = ASV#Florida
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         =
|apskalo             = [[Atlantijas okeāns]]
|atdala              =
|atdala1             =
|latd=28|latm=28|lats= 30|latNS=N
|longd=80|longm=33|longs=10|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{USA}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Florida]]
|valsts adm vienības tips2 = Rajons
|valsts adm vienība2       =
|piezīme =
}}
'''Kanaverala rags''' ({{val|en|Cape Canaveral}}) ir [[zemesrags]] [[Florida]]s austrumu piekrastē, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. No 1964. līdz 1973. gadam dēvēts par '''Kenedija ragu''' (''Cape Kennedy''). Izvietojies [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] krastā austrumos no [[Merita]]s salas. Zemesraga apvidus tiek dēvēts par Kosmosa krastu (''Space Coast'') — tur atrodas divi amerikāņu [[kosmodroms|kosmodromi]] — [[Kenedija Kosmosa centrs]] un [[Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija]]. No šiem kosmodromiem veikta lielākā daļa ASV kosmosa lidojumu.

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''SMOG-P''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[PocketQube]]'' ''1p''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]], {{HUN}}
| Lielākie_izgatavotāji  = Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte, {{HUN}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|6|SK}} 08:18 ''UTC''
| Nesējs                 = ''[[Electron (nesējraķete)|Electron]]''
| Starta_vieta           =
| Starta_laukums         = ''Rocket Lab Launch Complex 1''
| Starta_valsts          = {{NZL}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ALE-2]]'', ''[[ATL-1]]'', ''[[FossaSat 1]]'', ''[[NOOR 1A]]'', ''[[NOOR 1B]]'', ''[[TRSI Sat]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2020
| Beigu_datums           = {{dat|2020|9|28|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = ~ 10 mēneši
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 0,25 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 = ''[[SMOG-1]]''
}}
'''''SMOG-P''''' jeb ''BME-1'' bija [[Ungārija]]s tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. To izgatavoja un apkalpoja [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]]s studenti un pasniedzēji. Pavadonis orbītā tika palaists 2019. gada 6. decembrī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jauna kārtība
| operators =
| attēls = New Order lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Mišels Franko]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Naijana Gonsalesa Norvinda]]
* [[Djego Boneta]]
* [[Monika Del Karmena]]
* [[Fernando Kvautle]]
* [[Dario Jazbeks]]
* [[Eligio Melendess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Nuevo orden''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2020|10|22|Meksika}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = * {{MEX}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12474056/?ref_=bo_se_r_1|title=New Order (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jauna kārtība"''' ({{Val|es|Nuevo orden}}) ir 2020. gada [[Meksika]]s un [[Francija]]s trillera mākslas filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2020/film/reviews/new-order-review-upsetting-art-house-thriller-frames-a-fictional-uprising-from-the-perspective-of-the-1-1234764979/|title=‘New Order’ Review: Upsetting Art-House Thriller Frames a Fictional Uprising From the Perspective of the 1%|last=Debruge|first=Peter|website=Variety|access-date=2023-04-06|date=2020-09-10|language=en-US}}</ref> kuras režisors, scenārija autors un producents ir [[Mišels Franko]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Naijana Gonsalesa Norvinda]], [[Djego Boneta]], [[Monika Del Karmena]], [[Fernando Kvaulte]], [[Dario Jazbeks]] un [[Eligio Melendess]].

sentences: '''Gazlaitings''' (no {{val|en|gaslighting}} — 'apgaismošana ar gāzi') ir [[Psiholoģiska manipulācija|psiholoģiskas manipulācijas]] veids, kurā cilvēks mēģina sēt šaubas konkrēta indivīda vai grupas locekļos, liekot viņiem apšaubīt viņu pašu [[Atmiņa|atmiņu]], [[Uztvere|uztveri]] un saprātu. Gazlaitinga mērķis ir destabilizēt upuri un deleģitimizēt upura uzskatus, izmantojot informācijas noliegšanu un sagrozīšanu, maldināšanu un melošanu, un pretrunu izvirzīšanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lexico.com/definition/gaslight|title=Gaslight|website=Lexico Dictionaries|access-date=2019-12-30|language=en|archive-date=2016-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20160823070251/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/gaslight}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alija Izetbegovičs
 |       vārds_orģ = ''Alija Izetbegović''
 |          attēls = Izetbegovic.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =

 |           amats = [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s prezidents
 |     term_sākums = {{dat|1990|12|20|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1996|10|5|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Obrāts Piļaks]] (kā [[Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskā Republika|Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās Republikas]] līderis)
 |        pēctecis = pats, [[Momčilo Krajišniks]] un [[Krešimirs Zubāks]] (kā [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] prezidējošie vadītāji)

 |          amats2 = [[Bosnijas un Hercegovinas prezidentūra|Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras vadītājs]]
 |    term_sākums2 = {{dat|1996|10|5|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1998|10|13|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = pats (kā [[Bosnijas un Hercegovinas Republika]]s prezidents)
 |       pēctecis2 = [[Živko Radišičs]]

 |          amats3 =
 |    term_sākums3 = {{dat|2000|2|14|N}}
 |    term_beigas3 = {{dat|2000|10|14|N}}
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 = [[Ante Jelavičs]]
 |       pēctecis3 = [[Živko Radišičs]]

 |          amats4 = Bosniešu pārstāvis [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] prezidentūrā
 |    term_sākums4 = {{dat|1996|10|5|N}}
 |    term_beigas4 = {{dat|2000|10|14|N}}
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 = [[Halids Genjars]]

 |       dzim_dati = {{dat|1925|8|8}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of Yugoslavia (1918–1941).svg}} [[Šamaca]], [[Dienvidslāvijas karaliste]] (tagad {{BIH}})
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|2003|10|19|1925|8|8}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Sarajeva}}
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[bosnieši|bosnietis]]
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = advokāts, filozofs, politiķis, rakstnieks
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts = Alija Izetbegović signature.gif
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zinaīda Lazda
|         vārds_orig =
|             attēls = Lazda Zinaida.PNG
|         att_izmērs = 250px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1902
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Seilema|3s=Seilema (Oregona)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Zinaīda Lazda''' (īstajā vārdā '''Zinaīda Zelma Šreibere'''; dzimusi {{dat|1902|6|6}}, mirusi {{dat|1957|11|7}})<ref name="lat">{{LAT e|4|64.—65}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]]. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences:
{{Citas nozīmes|vulkanoloģiju|Lava (nozīmju atdalīšana)|Lava}}
]]
'''Lava''' ir [[magma]], kas nokļuvusi virs zemes [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/lava|title=lava {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-08-23}}</ref> Pēc sastingšanas pārvēršas cietā vulkāniskā iezī, ko arī bieži sauc par lavu. Tās temperatūra ir 650 līdz 1200 °C.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/science/lava-volcanic-ejecta|title=lava {{!}} Types, Composition, Temperature, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-08-23|language=en}}</ref>

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Plūdīs asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl41190913/|title=There Will Be Blood |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|1}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2007|12|26}}
| izplatītājs = * ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija = * ''[[Ghoulardi Film Company]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| operators = [[Roberts Elsvits]]
| oriģinālnos = ''There Will Be Blood''
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| aktieri = * [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Pols Deino]]
* [[Kevins O'Konors]]
* [[Kiarans Haindss]]
* [[Dilons Freizers]]
| scenārijs = Pols Tomass Andersons
| producents = * [[Džoanna Sellara]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Denjels Lupi]]
| režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  There Will Be Blood Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Plūdīs asinis"''' ({{Val|en|There Will Be Blood}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Pols Tomass Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Pols Deino]], [[Kevins O'Konors]], [[Kiarans Haindss]] un [[Dilons Freizers]]. Filma ir balstīta uz [[Aptons Sinklērs|Aptona Sinklēra]] 1927. gada noveles ''[[Oil!]]''.

sentences:
[[Kategorija:Jordānija]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Jordanija]]
[[Kategorija:Sports Āzijā]]

sentences: '''Novrūzs''' ({{val-fa|نوروز}}, {{izrunā|nouˈɾuːz}} — ‘jaunais gads’) ir [[persieši|persiešu]], [[kurdi|kurdu]] un citu [[irāņu tautas|irāņu tautu]] [[jaunais gads]] un [[pavasaris|pavasara]] svētki. Šīs tautas jauno gadu svin pavasara [[ekvinokcija]]s brīdī jeb astronomiskā pavasara sākšanās brīdī, tas ir, 20., 21. vai 22. martā. [[Irāņu kalendāri]] sākas ar Novrūzu. [[Irāna|Irānā]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Pakistāna|Pakistānā]] diena, kad svin Novrūzu, ir [[brīvdiena]]. Novrūza izcelsme ir meklējama [[Ahemenīdu impērija]]s laikā, kad par dominējošo reliģiju valstī kļuva [[zoroastrisms]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 2
| attēls                   = SpyKids2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rikardo Montalbans]]
* [[Maiks Džadžs]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Holanda Teilore]]
* [[Emilija Osmenta]]
* [[Denijs Treho]]
| mūzika                   =
* Roberts Rodrigess
* [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''Dimension Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|7|28|Pirmizrāde|2002|8|7|Pasaule|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-2-island-lost-dreams-2002-1|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids2.htm|title=Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu bērni]]"
| nākamā                   = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 2"''' ({{val|en|Spy Kids 2: The Island of Lost Dreams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Antonio Banderass]], [[Karla Gugino]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rikardo Montalbans]], [[Maiks Džadžs]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Holanda Teilore]], [[Emilija Osmenta]] un [[Denijs Treho]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|7|28||bez}}. Šī ir otrā daļa "[[Spiegu bērni (filmu sērija)|Spiegu bērnu]]" filmu sērijā.

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Toksikoloģija]]

sentences:
[[Image:AUM symbol, the primary (highest) name of the God as per the Vedas.svg|thumb|''Om'' [[zilbe]] kā mantra ([[dēvanāgarī]] rakstībā).]]
'''Mantra''' ([[sanskrits|sanskritā]] मंत्र) ir īpaša skaņa, vārds, [[lūgšana]], vai [[himna]].  Mantru skaitīšanu vai dziedāšanu reizēm iekļauj vairākās [[meditācija|meditāciju]] praksēs un dažādos garīgo tradīciju [[rituāls|rituālos]]. Mantras esot "spēka vārdi", kas palīdzot fiziski un garīgi sakoncentrēties. Praktizētāji pieņem, ka mantru skaņas ir svētu [[Skaņa|skaņu]] "domformu" tēli, kas labvēlīgi iedarbojās uz [[prāts|prātu]] un [[Cilvēka ķermenis|ķermeni]] un kā [[terapija]] harmonizē [[apziņa|apziņu]] ar "gara pasauli" un [[Visums|Visumu]].<ref>[http://tava-pasaule.lv/mantras/ Apgalvojumi par hinduistu mantru iedarbību]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Glābējs''' ir glābšanas dienesta darbinieks, kas pirmais ierodas nelaimes vietā. Glābējs parasti nedarbojas viens, bet [[Komandas psiholoģija|komandā]]. Glābēju svarīgākais uzdevums ir atrast ievainotos, iesprostotos vai briesmās nokļuvušos cilvēkus, sniegt viņiem palīdzību un nogādāt viņus drošībā. Pēc tam glābšanas [[komandas psiholoģija|komanda]] var sākt kontrolēt ārkārtas situāciju tā, lai nebūtu apdraudētas citas [[dzīvība]]s.

sentences:
{{infokaste+}}{{Personas infokaste
| vārds =
| dz_gads = 1816
| dz_diena =
| dz_vieta = Kerzeles muiža pie [[Vīlande]]s, [[Vidzemes guberņa]].
| paraksts =
| attēls = Voldemārs fon Boks ar sievu.jpg
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Krāslava (nozīmju atdalīšana)|Krāslava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krāslava
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kraslava (pilsetas centrs).jpg
 | image_caption            = Krāslavas pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Krāslava.svg
 | shield_link              = Krāslavas ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 42| latNS  = N
| longd = 27| longm = 09| longs = 54| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1923. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ltg|Kruoslova}}
{{val|la|Craslavia}}
 {{val|de|Kreslau}}
 {{val|ru|Краслава}}
 {{val|pl|Krasław}}
 | area_total_km2           = 8.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = 6691
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 787
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-560(1-3)
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kraslava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Krāslava''' ({{val|ltg|Kruoslova}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latvija]]s dienvidaustrumos [[Daugava]]s abos krastos ([[Latgale]]s un [[Sēlija]]s teritorijā), [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] centrs.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Anabara
| oriģinālnosaukums    = ''Анабар''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73| latm=13| lats=41| latNS=N
| longd=113| longm=28| longs=43| longEW=E
| novietojums          = [[Anabara]]s krastā
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1987
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 5
| pers_ziema           = 5
| augstums             = 10
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā 2. kategorijas krasta stacija «Anabara»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая береговая станция II разряда «Анабар»}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ugms14.ru/index_7.php |title=Устав ФГБУ ЯУГМС |access-date={{dat|2021|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210110094053/http://ugms14.ru/index_7.php }}</ref> ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5476 Полярная Почта. Анабар, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Anabara]]s upes grīvā tās kreisajā krastā Krestu zemesragā pie Suolemas ietekas. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Anabaras uluss|Anabaras ulusā]]. Stacija izveidota 1987. gada 1. decembrī.

sentences: '''Kristālvioletais''' (medicīnā zināms ar nosaukumu '''pioktanīns''')<ref name="Gorgas1901"/> ir [[Trifenilmetāns|trifenilmetāna]] [[krāsviela]], kas izmantojama kā [[Histoloģija|histoloģiskā]] krāsviela, kā arī [[Grama metode|Grama metodē]], lai [[Bioloģiskā klasifikācija|klasificētu]] [[baktērijas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Karstgalvji
| operators =
| attēls = Hot Shots 2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džims Eibrahams]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlijs Šīns]]
* [[Kerijs Elviss]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Džons Kraiers]]
* [[Kevins Danns]]
* [[Bills Ērvins]]
* [[Loids Bridžess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hot Shots!''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|7|31}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|181,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2019067393/weekend/|title=
Hot Shots! |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Karstgalvji 2]]"
| imdb =
}}'''Karstgalvji''' ({{Val|en|Hot Shots!}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džims Eibrahams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlijs Šīns]], [[Kerijs Elviss]], [[Valērija Golino]], [[Džons Kraiers]], [[Kevins Danns]], [[Bills Ērvins]] un [[Loids Bridžess]].

sentences:
[[Kategorija:UNESCO]]
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1026,5
|kušanas temperatūra=15,5 °C
|viršanas temperatūra=171,9 °C (izomerizējas)
}}
'''Izokrotonskābe''' (''cis''-2-butēnskābe, šķidrā krotonskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Izokrotonskābe normālos apstākļos ir eļļains šķidrums ar brūnā cukura smaržu. Izokrotonskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[krotonskābe]].

sentences:
[[File:Blochsphere.svg|thumb|Bloha [[sfēra]] palīdz izprast kvantu skaitļošanu]]
'''Kvantu dators''' ir [[dators|skaitļošanas ierīce]], kuras darbības pamatā ir tādas [[kvantu mehānika]]s parādības kā [[kvantu superpozīcija]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''quantum superposition'') un [[sapīts stāvoklis|sapīti stāvokļi]] ([[angļu valoda|angliski]]: ''entangled states''). Zinātnes nozari, kas salīdzina kvantu un klasisko datoru iespējas kā arī pēta iespējamās kvantu datoru fizikālās realizācijas, sauc par '''kvantu skaitļošanu'''.

sentences:
<pre><nowiki>
{{Inženiera infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = <!-- S/V, ja nav norādīts - V -->
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|         nozare =
|   darba_vietas =
|      izglītība =
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = <!-- nē - neģenērēt [[Kategorija]] tagus -->
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Svētā Gara baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno_Šv._Dvasios_bažnyčia.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Svētā Gara baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas Svētā Gara baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.924272
| longd                 = 23.894808
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Eugenijs Miļūns]] (''Eugenijus Miliūnas'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1998. gads
| year_completed        = 2017. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Svētā Gara katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12660056"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svētā Gara baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. Dvasios bažnyčia}}) ir 20. gadsimta beigās/21. gadsimta sākumā uzbūvēts [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s ziemeļos, [[Šilaiņi|Šilaiņu]] rajonā. Baznīca apkalpo vienu no lielākajām draudzēm Kauņā.

sentences: {{Commonscat|Generals of Russia|Krievijas ģenerāļi}}

sentences: {{Valsts armijas infokaste|country=|name=Meksikas bruņotie spēki|native_name=Fuerzas Armadas de México|image=|caption=|image2=|caption2=|founded={{dat|1821}}|current_form=|disbanded=|branches=|headquarters=[[Mehiko]]|flying_hours=|commander-in-chief=|commander-in-chief_title=|minister=|minister_title=|commander=|commander_title=|age=no 18 gadiem|conscription=|manpower_data=|manpower_age=|available=|available_f=|fit=|fit_f=|reaching=|reaching_f=|active=~354 180 (2023)|ranked=|reserve=60 000 (2022)|deployed=|amount=7 939 672 721 [[ASV dolārs|USD]] (2023)|percent_GDP=0.6 % (2014)|domestic_suppliers=|foreign_suppliers=|imports=|exports=|history=|ranks=}}'''Meksikas bruņotie spēki''' ([[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Fuerzas Armadas de México'') ir [[Meksika|Meksikas Savienoto Valstu]] bruņotie spēki, kuru uzdevums ir aizsargāt valsts brīvību, neatkarību un teritoriālo integritāti. To sastāvā galvenokārt ir sauszemes, jūras un gaisa spēki.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Laurie''''' var būt:

sentences:
'' zīmēts grafiti [[Andrejsala|Andrejsalā]]]]
'''Grafiti'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}} |quote='''grafiti''' – vīriešu dzimtes nelokāmā formā, ar abiem īsajiem i un otrās zilbes uzsvaru |archive-date={{dat|2019|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416085945/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf }}</ref> ({{val|it|graffiti}}, no ''graffiare'' — 'skrāpējums', kas savukārt no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''γράφειν (grafein)'' — 'rakstīt') ir [[zīmējums]], vai [[uzraksts]], kas atstāts uz ārpus telpām esošas virsmas pilsētvidē, piemēram, nama sienas, mūra, žoga, atkritumu tvertnes utt. Mūsdienās par grafiti dēvē vienu no [[ielu māksla]]s žanriem, ko tehniski dažādos stilos izpilda ar markeru vai/un krāsas aerosolu: parakstu zīmējums (''tag''), izskatā nevīžīgs ķeburveidīgs uzmetums (''throw up'') vai pilnkrāsu zīmējums (''piece''). Atsevišķi,
[[Māksla|mākslinieku]] veidotie grafiti jau ir pieskaitāmi [[modernā māksla|modernās mākslas]] paraugiem.

sentences:
[[Kategorija:Uzskaitījumi| ]]
[[Kategorija:Valstis|Uzskaitījumi pēc valsts]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: {{Citas nozīmes|dzejoli|krauklis (nozīmju atdalīšana)|krauklis}}

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences: '''Nanaji''' ([[Nanaju valoda|nanaju]]: ''нани, хэдзэни'') ir [[Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] [[Krievijas Federācijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|mazskaitlīga pamatiedzīvotāju tauta]], kas dzīvo gar [[Amūra|Amūras upes]] un tās pieteku Usuri un Sungari krastiem [[Krievija|Krievijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Hanzas vidusskola
|logo                   =
| logo_size =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas Hanzas vidusskola.jpg
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Grostonas iela]] 5, [[Rīga]], LV-1013, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 13 | longEW = E
|established           = 1993
|headmaster             = Valdis Lapiņš
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1016 (2019)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|http://www.rhv.edu.lv}}
}}

sentences: '''Nonijs''' jeb '''noniuss''' (no portugāļu matemātiķa Pedro Nuniša — ''Nunez'' (1492—1577) — vārda [[latīņu valoda|latinizētās]] formas ''Nonius'') ir [[Mērinstruments|mērīšanas līdzekļa]] papild[[skala]], kas paredzēta pamatskalas vienības daļu precīzai nolasīšanai.

sentences:
{{Navbox with columns
|name  = Matrikss
|title = "[[Matrikss (filmu sērija)|Matrikss]]"
|state = uncollapsed
|colstyle = text-align:center;background:plain;

sentences: '''Baltkrievijas anteklīze''' ('''Baltkrievijas-Lietuvas izcilnis''', '''Mazūrijas-Baltkrievijas anteklīze''') ir liela [[Tektonika|tektoniska]] struktūra [[Austrumeiropas platforma]]s rietumu daļā, kur [[kristāliskais pamatklintājs]] ieguļ tuvu [[Zeme]]s virspusei. [[Anteklīze]] aizņem [[Baltkrievija]]s teritorijas centrālo un ziemeļrietumu daļu, tai piegulošās [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s teritorijas, kā arī [[Polija]]s ziemeļaustrumus. Pamatnē tiek izdalīta pēc -500 m [[izohipsa]]s, bet velves daļā pēc -300 m izohipsas. Izstiepta austrumu-rietumu virzienā 350 km garumā, un 40-120 km platumā (ieskaitot nogāzes, izmēri ir ~400x500 km).<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|127}}</ref> Robežojas dienvidos ar [[Podļasas-Brestas ieplaka|Podļasas-Brestas ieplaku]], [[Poļesjes sedliene|Poļesjes sedlieni]] un [[Pripetes ieliece|Pripetes ielieci]], austrumos un ziemeļaustrumos ar [[Žlobinas sedliene|Žlobinas sedlieni]] un [[Oršas ieplaka|Oršas ieplaku]], ziemeļos ar [[Latvijas sedliene|Latvijas sedlieni]], ziemeļrietumos ar [[Baltijas sineklīze|Baltijas sineklīzi]] un rietumos ar [[Varšavas ieplaka|Varšavas ieplaku]].

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kung Fu Panda 3
| attēls                   = Kung Fu Panda 3 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kung Fu Panda 3''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Dženifera Ju Nelsone]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeks Bleks]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Lūsija Liu]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|23|Ķīna|2016|1|29|ASV|2016|3|18|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kung-fu-panda-3-film-0|title=Kung Fu Panda 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = * {{USA}}
* {{CHN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|145 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|521,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|title=Kung Fu Panda 3|publisher=boxofficemojo|accessdate={{dat|2018|8|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180615135514/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|archivedate={{dat|2018|06|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Kung Fu Panda 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 2267968
}}
'''"Kung Fu Panda 3"''' ({{val|en|Kung Fu Panda 3}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Ķīna]]s kopražojuma animācijas filma, kuras režisore ir [[Dženifera Ju Nelsone]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Džeks Bleks]], [[Dastins Hofmans]], [[Andželīna Džolija]], [[Deivids Kross]], [[Sets Rogens]] un [[Lūsija Liu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} Ķīnā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Kung Fu Panda 2]]".

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Deivids Čaums
 |    vārds_orig = ''David Chaum''
 |        attēls = Chaum.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1955
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = izgudrotājs, kriptogrāfs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Deivids Lī Čaums''' ({{val-en|David Lee Chaum}}) ir [[ASV|amerikāņu]] [[datorzinātne|datorzinātnieks]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]]. Viņš ir pazīstams kā ''[[ecash]]'' radītājs, kas bija [[ciparnauda]]s sistēma, kuras mērķis bija saglabāt lietotāju [[anonimitāte|anonimitāti]]. Viņš ir arī vairāku kriptogrāfijas protokolu izgudrotājs un uzņēmuma ''[[DigiCash]]'' dibinātājs.<ref name="Greenberg">Greenberg, Andy (2012). ''This Machine Kills Secrets: How WikiLeakers, Cypherpunks, and Hacktivists Aim to Free the World's Information''. Dutton Adult.  {{ISBN|0525953205}}.</ref> Viņa 1981. gada pētījums "Neizsekojams elektroniskais pasts, atpakaļadreses un digitālie pseidonīmi" ({{val-en|Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms}}) bija pamats tālākai izpētei par anonīmu saziņu datoru tīklos.<ref>Danezis, George; Diaz, Claudia (January 2008) "[ftp://ftp.research.microsoft.com/pub/tr/TR-2008-35.pdf Survey of Anonymous Communication Channels]{{dead link|date=December 2017 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}". Technical Report MSR-TR-2008-35. Microsoft Research; For the paper, see {{cite journal | last1 = Chaum | first1 = David | year = 1981 | title = Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms | url = | journal = Communications of the ACM | volume = 24 | issue = 2| pages = 84–90 | doi = 10.1145/358549.358563 }}</ref>

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences: '''Aleksandra II tiesu reforma''' tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un [[Krievijas Impērija|Krievijas impērijā]] pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi.

sentences: '''Sēklas pūslītis''' ({{val|la|glandulae vesiculosae}}) ir vīriešu pāra orgāns, kas atrodas aiz [[urīnpūslis|urīnpūšļa]]. Sēklas pūslīši ir nelielas sēklas krātuves, kas saistītas gan ar [[sēklas kanāliņi]]em, gan ar urīna izvadkanāla [[prostata]]s daļu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ecomare - bruinvis Michael in 2015 (bruinvis-michael2015-9313-sw).jpg
| att_izmērs = 260px
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Cetacea
| kārta_lv=Vaļveidīgie
| dzimta=Phocoenidae
| dzimta_lv=Cūkdelfīnu dzimta
| ģints = Phocoena
| ģints_lv = Cūkdelfīni
| suga = Phocoena phocoena
| suga_lv = Cūkdelfīns
| binomial=Phocoena phocoena <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ērmotie ļaudis
| attēls                   = PosterFunnyPeople.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Funny People''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Kleitons Taunsends]]
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džona Hills]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| mūzika                   =
* Džeisons Švarcmans
* [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Madison 23]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|7|20|Losandželosa|2009|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/funny-people-2009|title=Funny People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funnypeople.htm|title=Funny People (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ērmotie ļaudis"''' ({{val|en|Funny People}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Sets Rogens]], [[Leslija Manna]], [[Ēriks Bana]], [[Džona Hills]] un [[Džeisons Švarcmans]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2009|7|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium sylvaticum PID1706-1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium sylvaticum
| suga_lv = Meža gandrene
| binomial = Geranium sylvaticum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Meža gandrene''' (Geranium sylvaticum) ir mainīga izskata suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-sylvaticum-l/|title=meža gandrene - Geranium sylvaticum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-10}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Hidradenīts''' ir [[Sviedru dziedzeri|sviedru dziedzeru]] un apkārtējo audu [[iekaisums]]. Veicinošie faktori ir pastiprināta svīšana, [[Higiēna|higiēnas]] neievērošana, kā arī pārāk cieš apģērbs. Sākumā veidojas sīks, ciets, sāpīgs zemādas mezgliņš. Tas palielinās, un tā centrā veidojas [[pustula]] un [[āda]] virs tā kļūst zilgansarkana. Mezgls nekrotizējas un atveras, izdalās strutas un [[Nekroze|nekrotiskie]] audi. Pēc nekrotisko masu izdalīšanas veidojas čūla, kas ātri sadzīst, veidojot [[Rēta|rētu]]. Atsevišķi mezgliņi var saplūst lielos saaugumos. Var veidoties slikti dzīstošas fistulas un [[Abscess|abscesi]]. Hidradenīts bieži recidivē un var novest pat līdz [[Sepse|sepsei]]. Lieto siltuma procedūras, Višņevska ziedi, [[Antibiotika|antibiotikas]], smagākos gadījumos nepieciešama ķirurģiska ārstēšana.<ref>Anatolijs Bļugers. Populārā medicīnas enciklopēdija. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1984. </ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ronald Coase''
| attēls = Coase scan 10 edited.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Brenta]], [[Londona]], [[Lielbritānija]]
| m_gads =2013
| m_mēnesis=9
| m_diena=2
| m_vieta =
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[anglis]]
| darba_vietas = [[Bufalo Universitāte]] (1951-58)
[[Virdžīnijas Universitāte]] (1958-64)
[[Čikāgas Universitāte]] (1964-)
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]] (dok.,1951)
[[Londonas Ekonomikas skola]] (bak.,1931)
| zinātne =[[ekonomika]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Kouza teorēma]], [[transakciju izmaksas|transakciju izmaksu]] analīze
| apbalvojumi =1991. gada [[Nobela prēmija ekonomikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]]
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Dižais Pasaules Arhitekts''' tiek lietots gan kā Dievs [[teoloģija|teoloģiskā]] izpratnē, gan kā konceptuāls [[Augstākā būtība|Augstākās būtības]]<ref>[http://www.cs.williams.edu/~lindsey/myths/myths_4.html Augstākā būtība]</ref> jeb [[Visa pirmsākums|Visa pirmsākuma]] vispārinājums dažādās [[Gnosticisms|gnostiskās]] [[filosofija|pseidofilosofiskās]] sistēmās.

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences: '''5. novembris''' ir gada 309. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (310. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 56 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
Šajā sarakstā ir uzskaitīti '''[[Burkinafaso]] valsts vadītāji'''.

sentences:
{{cita nozīme|agrotehniku|apdzīvotu vietu|Dižstende}}
{{jāuzlabo|Jāizvērš tēma, jāstrukturē raksts}}
'''Selekcija''' ir [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[suga|sugu]] mērķtiecīga pārveidošana un [[šķirne|šķirņu]] veidošana. Selekcijas mērķis ir veicināt cilvēkam noderīgu iedzimstošu īpašību attīstību, piemēram, palielinot [[kultūraugi|kultūraugu]] produktivitāti vai radot dekoratīvas īpašības (krāšņumaugiem, [[suns|suņu]] un [[kaķis|kaķu]] šķirnēm utt.).

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, iekšējās saites, iekšējās atsauces}}
'''Pseidozinātne''' ir metodoloģija, [[ticība]] vai prakse, kas tiek pasniegta kā [[zinātne|zinātniska]], taču neatbilst [[Zinātniskā metode|zinātniskajai metodei]]; tai trūkst zinātniskā statusa pierādījumu, drošticamības vai kādā citā ziņā. Pirmoreiz šo terminu izmantoja 1843. gadā franču [[Fizioloģija|fiziologs]] Fransuā Magendī (''François Magendie''),<ref>[http://vlp.mpiwg-berlin.mpg.de/people/data?id=per112 Magendi] Magendī bio {{en ikona}}</ref> kurš tiek uzskatīts par eksperimentālās fizioloģijas un [[vivisekcija]]s pionieri.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neiecietība
| operators =
| attēls = Intolerance (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = Deivids Vorks Grifits
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vera Luisa]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Meja Mārča]]
* [[Roberts Harons]]
* [[Konstance Talmadža]]
* [[Liliana Giša]]
* [[Džozefīne Krovela]]
* [[Mārdžerija Vilsone]]
* [[Frenks Benets]]
* [[Elmers Kliftons]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Alfreds Pedžets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Intolerance''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Triangle Distributing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1916|9|5}}
| ilgums = 210 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]]
| budžets = {{ASV dolārs|385,907}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neiecietība"''' ({{Val|en|Intolerance}}) ir 1916. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Konstitucionāla republika''' ir [[republika]], kurā [[valsts galva]] un citi valsts darbinieki tiek [[vēlēšanas|ievēlēti]] kā tautas pārstāvji. Šiem pārstāvjiem pieder vara, kuru regulē [[konstitūcija|konstitucionālie]] [[likums|likumi]], kuri ierobežo [[valdība]]s varu pār pilsoņiem. Konstitucionālā republikā [[izpildvara]], [[likumdevēja vara]] un [[tiesu vara]] ir [[varas dalīšana|nodalīta atsevišķām institūcijām vai personām]]. Līdz ar to [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] vairākuma [[griba]] ir noteicošā katra indivīda tiesību aizsargāšanā, kas izslēdz to, ka kādam indivīdam vai grupai varētu piederēt absolūta vara.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Stēnas pils
| native_name         = ''Het Steen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = 0_Het_Steen_-_Antwerpen_(1).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2227 | latNS  = N
| longd = 4.3974 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences:
[[File:Freshly baked gingerbread - Christmas 2004.jpg|250px|thumb|right|Piparkūkas]]
'''Piparkūkas''' ({{val-et|piparkook}}, {{val-fi|piparkakku}}, {{val-sv|pepparkaka}}, {{val-nb|pepperkake}}, {{val-da|peberkage}}) ir tradicionālie [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] cepumi [[Latvija|Latvijā]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Somija|Somijā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene nutans kz1.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Silene nutans
| suga = Silene nutans
| suga_lv = Nokarenā plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Nokarenā plaukšķene''' ({{val|la|Silene nutans}}) ir Eiropā plaši izplatīta, mainīga izskata [[neļķu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala vairākas pasugas un varietātes. Suga [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama nereti visā teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug sausos [[Priedes|priežu]] mežos, mežmalās, sausās pļavās un upju krastu nogāzēs, arī [[Kāpa|kāpās]] un smiltājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-nutans-l/|title=nokarenā plaukšķene - Silene nutans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-21}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''[[Nobela prēmija literatūrā]]''' (zviedru val: ''Nobelpriset i litteratur'') ir ikgadējs [[Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija|Zviedrijas Akadēmijas]] apbalvojums par ieguldījumu literatūrā, kuru kopš [[1901]]. gada pasniedz par izcilu darbību [[literatūra|literatūrā]]. Tā ir viena no piecām [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] [[1895]]. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: [[Nobela prēmija fizikā|fizikā]], [[Nobela prēmija ķīmijā|ķīmijā]], literatūrā, [[Nobela miera prēmija|miera veicināšanā]] un [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|fizioloģijā vai medicīnā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | title = Alfred Nobel – The Man Behind the Nobel Prize | publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/alfred_nobel/|accessdate=2008-10-16}}</ref> Prēmija tiek pasniegta svinīgā ceremonijā [[Zviedrija]]s galvaspilsētā [[Stokholma|Stokholmā]] katru gadu [[10. decembris|10. decembrī]] (A. Nobela nāves dienā).<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize Award Ceremonies | publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | accessdate = 2008-10-16 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080822184717/http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | archivedate = 2008-08-22 }}</ref> Pirmo Nobela prēmija literatūrā saņēma franču dzejnieks un esejists [[Silī Pridoms]]. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize| publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/nobel_prizes/|accessdate=2008-10-07}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Mucio Klementi
|          vārds_orig = ''Muzio Clementi''
|              attēls = Muzio Clementi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]<br />({{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1832
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Īvšema]] (''Evesham''), [[Vusteršīra]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts = Muzio clementi.png
|               stils = [[Klasicisms (mūzika)|klasicisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki = [[Džons Fīlds]], [[Ignats Mošeless]], [[Džakomo Meijerbērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Kārlis Černijs]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Information retrieval|Informācijas meklēšana}}

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
. Salaspils svīta.]]
'''Salaspils svīta''' '''(D3slp)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] [[Dubņiku horizonts|Dubņiku horizonta]] litoloģiski faciāla stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta lielā valsts teritorijas daļā. Valsts ziemeļaustrumos Salaspils svītu [[Fācija|faciāli]] nomaina [[Dubņiku svīta]]s [[kaļķakmeņi]] un [[māli]], bet Latvijas dienvidrietumos un [[Lietuva|Lietuvā]] [[Pasvales svīta]]s [[dolomīti]] un [[anhidrīti]]. Salaspils svīta uzguļ [[Pļaviņu svīta]]s nogulumiem, un to nosedz [[Daugavas svīta]]s nogulumi. Šaurā joslā (1-15 km) gar izplatības ziemeļu malu un platākā joslā (līdz 50 km) gar dienvidu malu Salaspils svītas nogulumus sedz [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumu sega. Šajās joslās svītas nogulumi veido dabiskus atsegumus [[Venta]]s, [[Abava]]s, [[Mēmele]]s, [[Daugava]]s, [[Pērse]]s, [[Lielā Jugla|Lielās]] un [[Mazā Jugla|Mazās Juglas]], [[Gauja]]s, [[Kira (upe)|Kiras]] un [[Vjada]]s krastos.<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|35}}</ref> Slāņu biezums valsts dienvidaustrumos 6-12 m, [[Baldones valnis|Baldones valnī]] un [[Parovējas ieplaka|Parovējas ieplakā]] 14-20 m, bet [[Kurzeme|Kurzemē]] 8-19 m. Svītas nosaukums veidots no [[stratotipiskais griezums|stratotipiskā griezuma]] rajona ([[Nāves sala]], [[Salaspils]], [[Saurieši]]).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ws
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''SamoaNIC''
|sponsors              = Samoa valdība
|domātais-pielietojums = ar [[Samoa]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = maz tiek izmantots
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = tikai otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.samoanic.ws/ www.samoanic.ws]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Štūbajas Alpi
|attēls                 = A_magnificent_view_at_the_Schrankogel_3497_m_just_before_we_reached_Vordere_Sulztalalm_1900_m_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šrankogels
| map = Karte Stubaier Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.083333 | latNS  = N
| longd = 11.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cukerhitls]]
|augstums               = 3 507
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Elektronu paramagnētiskā rezonanse''' (EPR) ir magnētiskās spektroskopijas veids. EPR spektroskopija ir līdzīga [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] metodei, ar galveno atšķirību, ka tiek ierosinātas un detektētas elektronu spinu pārejas nevis kodolu spinu pārejas, kā tas ir [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskajā rezonansē]]. EPR spektroskopija ir noderīga metālu kompleksu un organisko [[Brīvais radikālis|radikāļu]] izpētē, dodot informāciju par paramagnētiski aktīvu vielu lokālām struktūrām.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Juhans Vīdings
 |       name_orig = ''Juhan Viiding''
 |           image = Юхан Вийдинг.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1948|6|1}}
 |        location = [[Tallina]], [[Igaunija]]
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1995|2|21|1948|6|1}}
 |      deathplace = [[Rapla]], [[Igaunija]]
 |          places =
 |       pseudonym = literārais pseidonīms ''Jüri Üdi''
 | pseudonym_title =
 |     nationality =
 |           field =[[dzejnieks]], [[aktieris]], [[scenārists]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = ''Närvitrükk'', ''Mina olin Jüri Üdi''
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards = Antsa Lautera aktiera prēmija
Juhana Smūla literārā prēmija
Juhana Līva poētiskā prēmija
}}
'''Juhans Vīdings''' ({{val|et|Juhan Viiding}}, pazīstams arī ar pseidonīmu '''Jiri Idi''', dzimis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]], {{dat|1948|6|1}}, miris {{dat|1995|2|21}} [[Rapla|Raplā]], Igaunijā), bija igauņu [[dzejnieks]] un [[aktieris]]. Igaunijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1980).

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 64
 | lv  = Sešdesmit četri
}}

sentences: {{Citas nozīmes|Palestīnas reģionu|Palestīna (nozīmju atdalīšana)|Palestīna}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cenu pagasts
| karte             = Cenu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Cenu pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Cenu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Cenu_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Cenu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Brankas
| platība           = 121,3
| iedzīvotāji       = 4610<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4610 / 121.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Cenu pagasts''' ir viena no [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Valgundes pagasts|Valgundes]], [[Jaunsvirlaukas pagasts|Jaunsvirlaukas]], [[Ozolnieku pagasts|Ozolnieku]] un [[Salgales pagasts|Salgales]] pagastiem, [[Jelgava]]s pilsētu, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Iecavas pagasts|Iecavas pagastu]]. Pagastā nav savas pārvaldes, ir pakalpojumu centri Brankās un [[Āne|Ānē]].<ref>[http://www.ozolnieki.lv/parvalde/iestades-un-strukturvienibas Ozolnieku novads. Pašvaldības administrācija, struktūrvienības, iestādes]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albrehtšraufīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-40
|ķīm_formula=Ca4Mg(UO2)2(CO3)6F2·17(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,6
}}

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{infokaste+}}
 ([[1788]]-[[1789]]).]]
'''Teroiņa de Merikūra''' (''Théroigne de Méricourt''), īstajā vārdā '''Anna Žozefa Tervaņa''' (''Anne-Josephe Terwagne''; {{dat|1762|8|13|N}} — {{Dat|1817|6|23|N}}) no [[Ljēža]]s bija viena no [[Franču revolūcija|Lielās Franču revolūcijas]] sieviešu līderēm, feministe. Dzimusi Markūras komūnā (''Marcourt'') senajā [[Ljēžas bīskapvalsts|Ljēžas bīskapvalstī]], mirusi Salpetrjēras (''Salpêtrière'') slimnīcā Parīzē. Sajukusi prātā pēc publiska pēriena.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Saparmurats Nijazovs
| vārds_orģ           = ''Saparmyrat Nyýazow''
| attēls              = Saparmurat Niyazov in 2002.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Turkmenistāna]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1990|11|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|12|21|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = nav
| pēctecis            = [[Gurbanguli Berdimuhamedovs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1940|2|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Turkmēnijas PSR|Gipjaka}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2006|12|21|1940|2|19}}
| mir_vieta           = {{vieta|Turkmenistāna|Ašgabata}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Elektroinženieris
| alma_mater          = Ļeņingradas Politehniskais institūts
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Saparmurats Nijazovs''' ({{val|tk|Saparmyrat Ataýewiç Nyýazow}}, {{izrunā|θɑːpɑːrmɯːrɑːt niːjɑːðɒv}}, {{val|ru|Сапармурат Атаевич Ниязов}}) jeb '''Turkmenbaši''' ({{val|tk|Türkmenbaşy}} — "Visu turkmēņu tēvs"; dzimis {{dat|1940|2|19}}, miris {{dat|2006|12|21}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Turkmenistāna]]s valstsvīrs, Turkmenistānas pirmais prezidents (vēlāk arī prezidents uz mūžu) no {{dat|1990|11|2|ģ|bez}} līdz pat savai nāvei {{dat|2006|12|21|L|bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Biļete uz paradīzi
 | oriģinālnos = ''Ticket to Paradise''
 |      attēls = Bilete uz paradizi-drizuma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Ols Pārkers]]
 |  producents =
* [[Tims Biveins]]
* [[Ēriks Felners]]
* Sāra Hārvija
* Debora Belderstouna
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Grants Heslovs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* Liza Robertsa Džilana
* Marisa Jeresa Džilla
|   scenārijs =
* Ols Pārkers
* Denjels Pipski
 |     aktieri =
* Džordžs Klūnijs
* Džūlija Robertsa
 |      mūzika = [[Lorns Belfs]]
 |   operators = Ole Brets Birklends
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Smokehouse Pictures]]''
* ''Red Om Films''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|8|Barselona|2022|9|14|Latvija|2022|9|16|Apvienotā Karaliste|2022|10|21|ASV}}
 |      ilgums =
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{AUS}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|166,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ticket to Paradise (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14109724/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|12|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Biļete uz paradīzi"''' ({{val|en|Ticket to Paradise}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] Apvienotās Karalistes, ASV un Austrālijas kopražojuma romantiskā [[kinokomēdija]]. Filmas režisors ir [[Ols Pārkers]], scenārija autori ir Pārkers un Denjels Pipski. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]] un [[Džūlija Robertsa]], abi ir arī filmas [[kinoproducents|producenti]].

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences: '''Švarca vērtību modelis''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Schwartz Values Inventory'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Izraēla]]s sociālpsihologs [[Šaloms Švarcs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Laims
|           attēls = Lime - whole and halved.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Backyard limes.jpg
|      att2_izmērs = 240px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. aurantifolia
|         binomial = Citrus aurantifolia
|         sinonīmi =
|        izplatība = [[Indija]], [[Malaizija]], [[Irāna]], [[Irāka]], [[Meksika]], [[Argentīna]], [[Brazīlija]], [[Spānija]], [[Ķīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Turcija]], [[Itālija]]
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Toms Stopards
|     vārds_orig    = ''Tom Stoppard''
|         attēls    = Tom Stoppard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1937
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = [[Zlīna]], [[Čehoslovākija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs, režisors
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    = [[komēdijdrāma]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = luga "Rozenkrancs un Gildenšterns ir miruši" (''Rosencrantz and Guildenstern Are Dead'', 1966)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Vulkanoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta [[Vulkāns|vulkānus]], bet [[Zinātnieks|zinātniekus]], kuri ilgstoši novēro vulkānu uzvedību un to izcelšanos, pēta [[lava]]s un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, sauc par vulkanologiem. Pētot lavas, gāzu, [[fumarola|fumarolu]] ķīmisko sastāvu un [[Temperatūra|temperatūru]], zinātnieki spēj izpētīt [[Zemes mantija|Zemes mantiju]] un [[Zemes garoza|garozu]] un var paredzēt aptuvenu nākamo izvirduma laiku, savukārt tas ļauj laikus brīdināt un [[Evakuācija|evakuēt]] iedzīvotājus.

sentences:
s — vispārīgs attēlojums]]
'''Šifrēšana''' (no {{val|fr|chiffre}} — 'skaitlis') jeb '''kodēšana''' ({{val|en|encryption}}) [[Kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] ir datu un ziņojumu apstrāde, ko veic datu sagatavotājs vai ziņojuma nosūtītājs, lai datus vai ziņojuma saturu nodrošinātu pret nesankcionētu izmantošanu. Lai šādus datus vai ziņojuma saturu varētu izmantot, jāveic atšifrēšana.<ref>{{AkadTerm|term=šifrēšana|lang=LV}}</ref>

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-96''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-4 № 6''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-4]]''
| KA sērijas Nr          = 6
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1965
| Starts                 = {{dat|1965|11|23|SK}} 03:21 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''31/6''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1965
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1965|11|23|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 1965
| Beigu_datums           = {{dat|1965|12|9|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 963 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Venera-3]]''
| KA_nāk                 = ''[[Venera-4]]''
}}
'''''Kosmos-96''''' jeb '''''3MV-4 № 6''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] izpēte. Tā palaista 1965. gada novembrī, bet nesējraķetes kļūmes dēļ neatstāja Zemes orbītu.

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Mihailo Hruševskis
 |       vārds_orģ = ''Михайло Грушевський''
 |          attēls = Hrushevskyi Mykhailo XX.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =

 |           amats = [[Ukrainas Tautas Republika]]s [[Ukrainas Centrālā Rada|Centrālās Radas]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums = {{dat VS|{{dat|1917|3|28}}|{{dat||3|15}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://uinp.gov.ua/istorychnyy-kalendar/berezen/28/1917-zasidannya-ukrayinskoyi-centralnoyi-rady-yake-ocholyv-myhaylo-grushevskyymyhaylo-grushevskyy|title=1917 - засідання Української Центральної Ради, яке очолив Михайло Грушевський|publisher=Український інститут національної пам’яті}}</ref>
 |     term_beigas = {{dat|1918|4|29|N}}
 |      prezidents =
 |     priekštecis = Volodimirs Naumenko (iepriekš amats nebija nodibināts, pienākumu izpildītājs)
 |        pēctecis = [[Pavlo Skoropadskis]] (amats atcelts, [[Ukrainas hetmanis]])

 |           amats2 = [[Ševčenko zinātniskā biedrība|Ševčenko zinātniskās biedrības]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums2 = {{dat|1897}}
 |     term_beigas2 = {{dat|1913}}
 |      prezidents2 =
 |     priekštecis2 = Oleksandrs Barvinskis
 |        pēctecis2 = Stepans Tomašivskijs

 |       dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1866|9|29|N}}|{{dat||9|17}}}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Polijas Karaliste (1815—1915)|Helma|td=Polija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1934|11|24|1866|9|29}}
 |       mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Kislovodska|td=Krievija}}
 |       apglabāts = Baikova memoriālā kapsēta Kijivā
 |         tautība = [[ukrainis]]
 |         partija = Ukraiņu sociālistu–revolucionāru partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs = Serhijs Hruševskis
 |            māte = Glafira Okopova
 |         dzīvesb = Marija Ivanna Hruševska
 |           bērni = Katerina Hruševska
 |       profesija = akadēmiķis, vēsturnieks
 |      alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
 |        reliģija = [[pareizticība]]
 |        paraksts = Signature of Mykhailo Hrushevskyi.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Mihailo Hruševskis''' ({{val|ua| Михайло Сергійович Грушевський}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1866|9|29}}|{{dat||9|17}}}} [[Helma|Helmā]], miris {{dat|1934|11|24}} [[Kislovodska|Kislovodskā]]) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] valstsvīrs, politiskais aktīvists, [[vēsturnieks]], viens no ievērojamākajiem ukraiņu nacionālās atdzimšanas līderiem 20. gadsimta sākumā, pirmais [[Ukrainas Centrālā Rada|Ukrainas Centrālās Radas]] priekšsēdētājs (1917—1918), kā arī vadoša personība [[Ukrainas PSR]] kultūrā 1920. gados.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lilo un Stičs
| attēls = LiloandStitchmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lilo & Stitch''
| žanrs = Animācijas filma, zinātniskās fantastikas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors = * [[Kriss Sanderss]]
* [[Dīns Debluā]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās =
| mūzika = [[Alans Silvestri]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{dat|2002|6|21||bez}}
| ilgums = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lilo-stitch-2002|title=Lilo & Stitch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2016|07|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727070926/http://www.bbfc.co.uk/releases/lilo-stitch-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lilostitch.htm|title=Lilo & Stitch (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Lilo un Stičs"''' ({{val|en|Lilo & Stitch}}) ir [[2002. gads|2002]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kriss Sanderss]] un [[Dīns Debluā]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|21||bez}}.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Juglas ezers
|attēls=Juglas ezers pie Berģiem.jpg
| map = Rīga
| plat_d=56 | plat_m=58.6 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=17 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=5,7
|garums=4,6
|Vid_dziļums=1,7
|Max_dziļums=5
|tilpums=0,0097
|augstums_vjl=0,2
|izteka=[[Jugla (Ķīšezera pieteka)|Jugla]]
|ietekas=[[Jugla (Ķīšezera pieteka)|Jugla]], [[Piķurga]]
|baseins=1710
|salas=[[Sudrabsaliņa]]
|pilsētas=[[Rīga]]
}}
'''Juglas ezers''' (agrāk — '''Ropažu ezers''') ir [[ezers]] [[Rīga]]s austrumu daļā. Robežojas ar [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Etnogrāfisko brīvdabas muzeju]] (ziemeļaustrumos), [[Berģi (Rīga)|Berģiem]] (austrumos), [[Juglas papīrfabrikas ciemats|Juglas papīrfabrikas ciematu]] (dienvidos), Juglas zvēraudzētavas ciematu (rietumos) un [[Jugla (Rīga)|Juglas mikrorajonu]] (ziemeļrietumos).<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1956/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common_Nighthawk.jpg
 | att_nosaukums = [[Amerikas lēlis]] (''Chordeiles minor'')
 |       attēls2 = Hummingbird_hovering_in_flight.jpg
 |att2_nosaukums = [[Rudais kolibri]] (''Selasphorus rufus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neoaves
 | infraklase_lv = Jaunie putni
 |     virskārta = Cypselomorphae
 |  virskārta_lv = Lēļi un svīres
 |  virskārta_r = Lēļu un svīru virskārta
 |      binomial = Cypselomorphae <small>([[Spencer Fullerton Baird|Baird]], 1858)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Lēļveidīgie|Lēļveidīgo kārta]] (''Caprimulgiformes'')
*[[Svīrveidīgie|Svīrveidīgo kārta]] (''Apodiformes'')
}}
'''Lēļu un svīru virskārta''' jeb '''lēļi un svīres''' (''Cypselomorphae'') ir viena no [[jaunie putni|jauno putnu kladas]] (''Neoaves'') virskārtām. Tā apvieno divas kārtas — [[lēļveidīgie|lēļveidīgos]] (''Caprimulgiformes'') un [[Svīrveidīgie|svīrveidīgos]] (''Apodiformes'') putnus,<ref>Sangster, G. (2005) A name for the clade formed by owlet-nightjars, swifts and hummingbirds (Aves). Zootaxa: 799:1-6.</ref><ref name=var/> apmēram 580 sugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/classification/family-index/ World Bird List: Family Index]</ref> Sastopamas gandrīz visos [[kontinents|kontinenos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref name=world/> [[Latvija|Latvijā]] ligzdo divas lēļu un svīru virskārtas sugas – [[vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'') un [[svīre]] (''Apus apus'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/caprimulgidae/ Latvijas Daba: Vakarlēpis]</ref><ref>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/hordainhi/putni/#v156 Svīrveidīgie (Apodiformes)]</ref>

sentences:
(''Acer saccharum'')]]
'''Lapu koki''' ir koki ar plakanām [[Lapas|lapām]], kam [[sēkla]]s attīstās [[Auglis|augļos]]. Visi lapu koki ir [[segsēkļi]]. Lielākā daļa vasarzaļo koku ir lapu koki,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html|title=Trees and Water|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2016-09-21|archive-date=2016-09-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20160921154303/http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html}}</ref> lai gan ir arī daži vasarzaļi [[skujkoki]], piemēram, [[lapegles]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.usda.gov/rmrs/why-do-larches-turn-yellow|title=Why do larches turn yellow? {{!}} Rocky Mountain Research Station|website=www.fs.usda.gov|access-date=2023-02-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Bridgestone
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         = <!--{{Tyo|5108}}<br>{{OTC Pink|BRDCY}}-->
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1931. gads]]
|founder           = ''Shojiro Ishibashi''
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = mašīnbūve
| products         = [[riepa]]s
| services         =
|revenue           =  {{increase}} 3,024 triljoni [[Japānas jena|JPY]] (2011.)
|operating_income  =  {{increase}} 191,32 miljardi JPY (2011.)
|net_income        =  {{increase}} 102,97 miljardi JPY (2011.)
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =  {{increase}} 2,677 miljardi JPY (2011.)
|equity            =  {{increase}} 1,165 miljardi JPY (2011.)
| owner            =
| num_employees    = ~ 140 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  [http://www.bridgestone.com/ bridgestone.com]
| footnotes        =
| intl             = yes
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
'''Baltijas aplis''' ir starptautiskās sacensības [[mākslas vingrošana|mākslas vingrošanā]], kas notiek katru vasaru [[Rīga|Rīgā]] jau kopš 2000. gada.

sentences:
[[Kategorija:Psiholoģijas teorija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Sārs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Quinqueloculina seminula.jpg
|     att_nosaukums= Hauerinīdas ''[[Quinqueloculina seminulum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Milioloidea
|    virsdzimta_lv = Milioloidejas
|           dzimta = Hauerinidae
|        dzimta_lv = Hauerinīdas
|         binomial = Hauerinidae <small>Schwager, 1876</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hauerininae}}
* {{TaksoSaite|Miliolinellinae}}
* {{TaksoSaite|Sigmoilinitinae}}
* {{TaksoSaite|Sigmoilopsinae}}
* {{TaksoSaite|Siphonapertinae}}
* {{TaksoSaite|Tubinellinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Hauerinīdas''' (''Hauerinidae'') ir liela un daudzveidīga [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta 	[[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Dzimtu 1876. gadā izdalīja Korrado Švagers. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] hauerinīdas ir zināmas no [[Juras periods|juras perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Novembris''' (no {{val|la|novem}} — 'deviņi') ir [[gads|gada]] vienpadsmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''salnas''' vai '''Mārtiņu mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''graudinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''lapkritis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> [[Astroloģija|Astroloģijā]] sākas ar [[Saule|Sauli]] Skorpiona zīmē, beidzas ar Sauli Strēlnieka zīmē.

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Inmarsat-6 F2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar 3000EOR]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2023
| Starts                 = {{dat|2023|2|18|SK}} 03:59 ''[[Universālais koordinētais laiks|UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 Block 5]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-40''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5470 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 29° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Inmarsat-6 F1]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-7 F1]]''
}}
'''''Inmarsat-6 F2''''' jeb '''''GX 6B''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' (''[[Viasat (ASV uzņēmums)|Viasat]]'' meitas uzņēmums) sestās paaudzes [[sakaru pavadonis]]. <!--Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. -->Pavadonis tika palaists 2023. gada 18. februārī. Energosistēmas kļūmes dēļ tas plānotajā laikā nebija sasniedzis [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionāro orbītu]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Betmens
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         = Batmanlee.png
| caption       =
| first         = ''Detective Comics'' 1939. gada maijā
| last          =
| creator       = [[Bobs Keins]], [[Bills Fingers]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = ''Wayne Enterprises'' īpašnieks
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikānis
| lbl21         = Vārds
| data21        = Brūss Veins
| lbl22         =
| data22        =
}}
{{citas nozīmes|tēlu|Betmens (nozīmju atdalīšana)|Betmens}}
'''Betmens''' ir [[supervaronis]] ''DC Comics'' komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Bobs Keins]] (''Bob Kane'') un rakstnieks [[Bills Fingers]] (lai gan oficiāli visi nopelni tiek Keinam).<ref>In his 1989 autobiography ''Batman & Me'' (Kane, Bob, and Tom Andrae, [[Eclipse Comics|Eclipse Books]], Forestville, Calif., {{ISBN|1-56060-017-9}}, p. 44), Kane acknowledged Finger as "a contributing force" in the character's creation. Comics historian [[Ron Goulart]], in ''Comic Book Encyclopedia'' ([[HarperCollins|Harper Entertainment]], New York, 2004, {{ISBN|0-06-053816-3}}) refers to Batman as the "creation of artist Bob Kane and writer Bill Finger".</ref> Stāstus par Betmenu publicē "[[DC Comics|Detective Comics, Inc.]]" kompānija un tas pirmo reizi parādījās "[[Detective Comics]]" 27. izdevumā 1939. gada maijā.

sentences:
{{cita nozīme|naudas zīmi|aizdevumu pakalpojumu zīmolu|DelfinGroup}}
 (1021) penges ([[1946]])]]
'''Banknote''' ir [[Nauda|naudas zīme]], kas izgatavota no [[Papīrs|papīra]], blīva [[Audums|auduma]] (parasti [[Zīds|zīda]]), [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s, ierasti taisnstūra formas. [[Nacionālā valūta|Nacionālās valūtas]] banknotes apgrozībā izlaiž valsts [[centrālā banka]] un ''[[de jure]]'' ir jāpieņem visā valsts teritorijā kopā ar [[Monēta|monētām]] (dažās valstīs monētas netiek laistas apgrozībā).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glimepirīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = N-[4-{2-(3-etil-4-metil-2-okso-3-pirolīn-''l''-karboksamido)-etil}-benzolsulfonil]-N'-4-metilcikloheksilurīnviela,
1-[{p-[2-(3-etil-4- metil-2-okso-3-pirolīn-l-karboksamido)etil]fenil}sulfonil]-3-(''trans''-4- metilcikloheksil)urīnviela
|           CAS numurs = 93479-97-1
|      ķīmiskā formula = C24H34N4O5S
|              molmasa = 490,617
|                 citi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
[[Kategorija:S.P.A.L.]]
[[Kategorija:Itālijas klubu futbolisti]]

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Lielā talka''' ir tradicionāls vides pasākums Latvijā, kas tiek rīkots kopš [[2008. gads|2008]]. gada ar mērķi ''"padarīt Latviju un Baltijas jūras reģionu par tīrāko vietu pasaules kartē"''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.talkas.lv/?page=5 |title=Talkas.lv :: Par projektu<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090323142827/http://www.talkas.lv/?page=5 |archivedate={{dat|2009|03|23||bez}} }}</ref>

sentences: '''Apvienošanās un pārņemšana''' ({{val|en|mergers and acquisitions}}, M&A) ir darījumi, kuru rezultātā tirgū rodas lielāki [[uzņēmumi]]. Apvienošanās un pārņemšana ļauj uzņēmumiem attīstīties, mainīt sava biznesa raksturu vai konkurences nišu.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/ask/answers/021815/what-difference-between-merger-and-acquisition.asp|title=Mergers May Be Profitable, but Are They Good for the Economy?|website=hbr.org|accessdate=2022. gada 1. februāris}}</ref>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = FAMAS F1
|nosaukums          = FAMAS
|valsts             = {{FRA}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       = Pauls Tellē, Alens Kubē
|konstruktori       = [[Sentetjēnas ieroču fabrika|MAS]] (konstruēts 1967.—1971.)
|kražotājs          = [[Sentetjēnas ieroču fabrika|MAS]] (tagad [[Nexter]])
|ražošanā           = 1975.—2000.
|bruņojumā          = kopš 1978. gada
|patronu_tips       = 5,56x45 mm NATO
|darbības_princips  = Sviras aizkavēta atsitiena enerģija
|šaušanas_ātrums    = '''F1:''' 900-1000 sāv./min.
 '''F2:''' 1000—1100 sāv./min.
|sākuma_ātrums      = '''F1:''' 960 m/s
 '''F2:''' 925 m/s
|attālums           = '''F1:''' 300 m
 '''F2:''' 450 m
 '''Maksimālais attālums:''' 3200 m
|svars              = Ar tukšu magazīnu:
 '''F1:''' 3,61 kg
 '''F2:''' 3,8 kg
|garums             = '''Bez durkļa:''' 757 mm
 '''Ar durkli:''' 965 mm
|stobrs             = 488 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = '''F1:''' 25 patronas
 '''F2:''' 30 patronas STANAG magazīna
|tēmēklis           = Ieroča tēmēšanas sistēma: Mērķeklis — apertūra aprīkots ar tritija iestiprinājumu naktij, tēmēklis - grauds
|versijas           = FAMAS F1
 FAMAS G1
 FAMAS G2
 FAMAS Export
 FAMAS Civil
 FAMAS Commando
 FAMAS Felin
|daudzums           = '''F1''': 400 000
}}
'''FAMAS''' (no {{val|fr|Fusil d'Assaut de la Manufacture d'Armes de Saint-Étienne}} — "Sentetjēnas ieroču fabrikas triecienšautene") ir [[Francija]]s 5,56 mm ''bull pup'' konstrukcijas karabīnes lieluma [[triecienšautene]], ko konstruēja un ražoja [[Sentetjēnas ieroču fabrika]] (MAS), kas tagad ir valsts īpašumā esošās [[Nexter]] grupas locekle [[Sentetjēna|Sentetjēnā]]. FAMAS ir Francijas bruņoto spēku standarta triecienšautene.

sentences:
]]
'''Ielas kanjons''' ({{val|en|street canyon}}), arī '''pilsētas kanjons''', ir vieta [[pilsēta|pilsētā]], kur ielas malās atrodas vairākas [[augstceltne]]s vai [[debesskrāpji]], kas rada [[kanjons|kanjonam]] līdzīgus apstākļus šajā vietā. Bieži šādi veidojas vietās, kur kāda iela atdala kvartālus vai vairāku lielu ēku kompleksus. Šādas vietas ir, piemēram, ''[[Magnificent Mile]]'' iela [[Čikāga|Čikāgā]], "[[Varoņu kanjons]]" [[Manhatana|Manhatanā]] un [[Honkonga]]s centrālajā un [[Kouluņa]]s apkārtnē. Šādiem kanjoniem ir ietekme uz vietējo [[mikroklimats|mikroklimatu]] — [[temperatūra|temperatūru]], [[vējš|vēju]], gaisa kvalitāti, kā arī [[GPS]] un [[radio]] uztveramību.<ref>[http://www.researchgate.net/publication/227618004_Simulating_air_temperature_in_an_urban_street_canyon_in_all_weather_conditions_using_measured_data_at_a_reference_meteorological_station Pētījums par temperatūru ielas kanjonos]</ref><ref>{{cite journal|last=Lien|first=F.S.|author2=E. Yee |author3=Y. Cheng |title=Simulation of mean flow and turbulence over a 2D building array using high-resolution CFD and a distributed drag force approach|journal=Journal of Wind Engineering and Industrial Aerodynamics|date=2004|volume=92|pages=117–158|doi=10.1016/j.jweia.2003.10.005}}</ref><ref>{{cite book|last=MISRA, P., P. ENGE|title=Global Positioning System: Signals, Measurements, and Performance, Second Edition|date=2006|publisher=Ganga-Jamuna Press|location=Lincoln (MA), U.S.A}}</ref> Tāpat kā dabas radītiem kanjoniem, ielu kanjonus iedala vairākos veidos, kā, piemēram, [[simetrija|simetriskie]] un asimetriskie kanjoni, kuros celtnes ielu malās ir vai nav aptuveni viena augstuma, īsie, vidēji garie un garie kanjoni, kuru veids ir atkarīgs no ielas daļas garuma, kur abās malās ir augstceltnes, kā arī to iedala regulāros, avēnijas un dziļajos pēc kanjona augstuma un platuma attiecības.<ref>{{cite journal|last=Vardoulakis|first=Sotiris|author2=Bernard E.A. Fisher |author3=Koulis Pericleous |author4=Norbert Gonzalez-Flesca |title=Modelling air quality in street canyons: a review|url=https://archive.org/details/sim_atmospheric-environment_2003-01_37_1_0/page/n158|journal=Atmospheric Environment|date=2003|volume=37|pages=155–182|doi=10.1016/s1352-2310(02)00857-9 }}</ref>

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Chest X-ray in influenza and Haemophilus influenzae - annotated.jpg
| image_size      = 235px
| alt             =
| caption         = Plaušu rentgens ir viens no veidiem, kā diagnosticē pneimoniju
| specialitāte    = [[pulmonoloģija]], [[infekcijas slimība]]
| simptomi        = [[klepus]], apgrūtināta [[elpošana]], sāpes krūšu kurvī, [[drudzis|paaugstināta ķermeņa temperatūra]]
| ilgums          = dažas nedēļas
| cēloņi          = baktērijas, vīrusi, [[aspirācija]]
| riski           = [[mukoviscidoze]], [[hroniska obstruktīva plaušu slimība]], [[bronhiālā astma]], [[cukura diabēts]], [[sirds mazspēja]], [[smēķēšana]]
| diagnoze        = pēc simptomiem, krūšu [[rentgenogrāfija]], [[krēpas|krēpu]] mikroskopiskā izmeklēšana
| DiseasesDB      =
| ICD10           = J10-J18
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = pneimonija
}}

sentences: '''Izovirsma''' ({{val|en|Isosurface}}) ir 3D virsmas attēlojums punktiem ar vienādām vērtībām 3D datu izplatīšanu, kā arī 3D analogs [[izolīnija]]<nowiki/>i. Izovirsma var tikt izmantota, lai pārstāvētu, piemēram, visus [[:en:Voxel|VoXels]] attēlā ar konkrētā [[:en:Colocalization|CoLocalization]] līmeni. Šie punkti savienojoties veido 3D virsmu. Var gadīties, ka virsma ir sadalīta dažādās, slēgtās, nesaistītās daļās: tie kļūst par objektiem, kurus nevar analizēt atsevišķi.

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences:
'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].

== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Helmholcs
|     vārds_orig = Hermann von Helmholtz
|         attēls = Hermann von Helmholtz.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Potsdama|Potsdamā]], [[Vācija|Vācijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Harlotenburga|Harlotenburgā]] (tagad iekļauta [[Berlīne|Berlīnē]])
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ferdinands fon Helmholcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Frīdriha Vilhelma Medicīnas institūts [[Berlīne|Berlīnē]]
|        zinātne = [[fizika]], [[fizioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Vilhelms Vīns]]
|     sasniegumi = [[enerģijas nezūdamības likums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis fon Helmholcs''' ({{val|de|Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz}}; {{dat|1821|8|31|N}} — {{dat|1894|9|8|N}}) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās [[fizika]]s, [[matemātika]]s un [[fizioloģija]]s nozarēs. Profesors [[Kēnigsberga]]s, [[Bonna]]s, [[Haidelberga]]s un [[Berlīne]]s universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rail Baltica''''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] infrastruktūras projekts [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] integrēšanai Eiropas dzelzceļu tīklā. Tas ir viens no Eiropas Savienības transporta tīklu (''Trans-European Transport Networks'', TEN-T) prioritārajiem projektiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = lantanīds
 |      kārtas skaitlis = 70
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 32
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Yb
 |             atommasa = 173,04
 |   valences elektroni = [Xe]4f146s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Iterbija paraugi
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |  elektronegativitāte = 1,1
 |              blīvums = 6965,4
 |  kušanas temperatūra = 1097 K (824 °C)
 | viršanas temperatūra = 1496 K (1169 °C)
 |   trīskāršais punkts =
 |    kritiskais punkts =
 |  īpatnējā pretestība =
 |        skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Navbox
| name = Jugio
|title = [[Jugio]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Citas nozīmes|skaitli 1|1 (nozīmju atdalīšana)|1}}
{{Skaitlis
|num = 1
|lv = Viens
}}
'''1''' ('''viens''') ir [[vesels skaitlis]], kas atrodas starp [[nulle|0]] un [[2 (skaitlis)|2]]. Tas ir vismazākais naturālais skaitlis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilglioksāla struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O2
|molmasa=72,06
|blīvums=1045,5
|kušanas temperatūra=?°C
|viršanas temperatūra=72 °C
}}
'''Metilglioksāls''' (pirovīnogskābes aldehīds, 2-oksopropanāls, acetilformaldehīds, propāndions, α-ketopropionaldehīds, propanolons, CH3−CO−CHO) ir vienkāršākais keto[[aldehīds]].

sentences: '''Ford-Vairogs V8 De Luxe''' bija automobilis, ko no [[1939]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[Ford-V8 91A]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Beriša''' var būt:

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           =Trakehner.JPG
| at_izm           = 260px
| izcelsme         = [[Prūsija]]
| svars            =
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           = 157 - 173 cm
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| krāsa            = [[zirga krāsa|visas krāsas]]
| piezīmes         =
| vernacular_name  = [[Mājas zirgs]] (''Equus caballus'')
}}
'''Traķēnes zirgs''' jeb '''traķēnietis''' ir viena no [[siltasiņu zirgi|siltasiņu]] šķirnēm pasaulē, kas izveidota [[Prūsija|Prūsijā]]. Traķēnes zirgs ir izmantots [[Latvijas zirgs|Latvijas zirga]] šķirnes izveidē<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.burtniekuzirgaudzetava.com/public/lat/burtnieku_zirgaudzetava/par_mums/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2009|02|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100123195828/http://www.burtniekuzirgaudzetava.com/public/lat/burtnieku_zirgaudzetava/par_mums/# |archivedate={{dat|2010|01|23||bez}} }}</ref>, un [[Latvija]]s sporta zirga iegūšanai mēdz krustot Traķēnes zirga ērzeli ar [[Latvijas zirgs|Latvijas braucamā tipa ķēvi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saimnieks.lv/Zirgkopiba/Ciltsdarbs/2208 |title=Saimnieks LV :: Traktordiena 2010<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|02|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091009040424/http://www.saimnieks.lv/Zirgkopiba/Ciltsdarbs/2208 |archivedate={{dat|2009|10|09||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = Providus
| Non-profit_logo   =
| Non-profit_type   =
| founded_date = [[2002]]. gadā
| location          = [[Rīga]], [[Latvija]]
| key_people        = [[Iveta Kažoka]]
| area_served       = [[Latvija]], [[Eiropa]]
| focus             = [[rīcībpolitika]], [[korupcija]]s novēršana
| method            = pētniecība, analīze, rekomendāciju sniegšana, monitorings, izglītojošu pasākumu rīkošana
| revenue           =
| num_members       =
| homepage          = {{URL|http://www.providus.lv}}
}}
'''PROVIDUS''' (pilns nosaukums ''Sabiedriskās politikas centrs PROVIDUS'') ir nevalstiska, bezpartejiska un bezpeļņas [[domnīca]], juridiski — biedrība, kuru dibināja [[Fonds DOTS|Sorosa Fonds — Latvija]], [[Rīga|Rīgā]] 2002. gadā.<ref>{{grāmatas atsauce |title=SOROS FOUNDATIONS NETWORK REPORT 2004 |publisher=Open Society Foundations |page=57 |url=https://www.opensocietyfoundations.org/sites/default/files/a_final.pdf |accessdate={{dat|2019|4|26||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190426163324/https://www.opensocietyfoundations.org/sites/default/files/a_final.pdf }}</ref> PROVIDUS ir sabiedriskā labuma organizācijas statuss. PROVIDUS misija ir gudra, zināšanās balstīta politika. Providus darba iedvesmas avots ir atvērtās sabiedrības vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nvo.lv/uploads/201909251449358045.pdf|title="Biedru telpas" viesis – DOMNĪCAS PROVIDUS direktore un vadošā pētniece Iveta
Kažoka.|last=|first=|access-date=|date=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200605061907/https://nvo.lv/uploads/201909251449358045.pdf|archivedate={{dat|2020|06|05||bez}}}}</ref>

sentences: Šajā sarakstā parādās raksti, uz kuriem ir visvairāk vikisaišu Vikipēdijas rakstu vārdtelpas rakstu vikitekstā. Saraksts atjaunināts [https://dumps.wikimedia.org/lvwiki/20231201/ 2023. gada 1. decembrī].

sentences: '''Smadzenītes''' ({{val-la|Cerebellum}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša daļā. Tām ir liela nozīme [[uztvere|sensorās uztveres]] saskaņošanā, kustību [[koordinācija|koordinācijā]]. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais ''tārps''.<ref> "Bioloģijas rokasgrāmata" - R.: Zvaigzne ABC, 1995., 307. lpp. </ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Lija Mišela]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = [[Raiens Mērfijs]]
[[Breds Falčuks]]
[[Jans Brenans]]
| portrayer        = [[Lija Mišela]]
| name             = Reičela Berija
| occupation       = NYADA studente, WMHS, aktrise Brodvejā, dziedātāja
| family           = [[Hirams Berijs]] (tēvs)
[[Līrojs Berijs]] (tēvs)
[[Šelbija Korkorana]] (bioloģiskā māte)
[[Beta Korkorana]] (adoptētā māsa)
| significantother = [[Finns Hadsons]] (saderinājusies)
[[Džesījs Sentdžeimss]] (precējušies)
| religion         = [[jūdaisms]]
| nationality      = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
}}
'''Reičela Bārbra Berija''' ({{val|en|Rachel Barbra Berry}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]". Viņu attēlo aktrise [[Lija Mišela]]. Pirmoreiz televīzijā R. Berija parādījās seriāla ''pilot'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji [[Raiens Mērfijs]], [[Breds Falčuks]] un [[Jans Brenans]].

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
.]]
'''''Lightning Network''''' ir potenciāls risinājums [[Bitcoin mērogojamības problēma]]i. Tas ir [[vienādranga tīkls]], caur ko iespējams veikt [[kriptovalūta|kriptovalūtu]] [[mikromaksājums|mikromaksājumus]], nepārraidot katru individuālo transakciju pamattīklā un tādējādi neierakstot to [[blokķēde|blokķēdē]]. Tīkla pamatā ir savstarpēji savienoti divvirzienu maksājumu kanāli, nodrošinot [[kriptogrāfija|kriptogrāfiski]] drošu vērtības pārsūtīšanu starp dalībniekiem, bez nepieciešamības tiem uzticēties vienam otram. Pamattīkla blokķēdes transakcijas ir nepieciešamas tikai pie maksājumu kanālu atvēršanas un aizvēršanas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Vikisaites+}}
{{saistīts teksts}}
'''IDEF0''' ({{val-en|Integration Definition for Function Modeling}}) metodoloģija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = ''Tirreno—Adriatico''
| current_event = 2023. gada Tirreno—Adriatico
| image         = [[Image:Tirreno–Adriatico logo.svg|250px]]
| date          = Marta sākums līdz vidus
| region        = {{ITA}}
| english       =
| localnames    = Tirreno–Adriatico {{it icon}}
| nickname      = Divu jūru sacensības
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[RCS Sport]]''
| director      =
| first         = 1966
| number        = 57 (2022. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|ITA}} [[Dino Dzandegu]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Rodžers De Vlāminks]]<br>(6 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Tehnika]]
[[Kategorija:Mašīnas]]
[[Kategorija:Darbarīki]]
[[Kategorija:Mājas]]

sentences: '''Akreditīvs''' jeb '''kredīta vēstule''' ir pēc pircēja lūguma dots bankas [[galvojums]] samaksāt eksportētājam noteiktu naudas summu pret kredīta vēstules noteikumiem atbilstošiem dokumentiem.

sentences: {{Commonscat|Athletes from Sweden|Zviedrijas vieglatlēti}}

sentences: {{Commonscat|Drummers by country|Bundzinieki pēc valsts}}

sentences: '''Atomfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoms|atomu]] kā izolētu sistēmu, kas sastāv no [[atoma kodols|atoma kodola]] un [[elektrons|elektroniem]]. Sākotnēji tika pētīts elektronu izvietojums atomos un to izmaiņas. Atomfizikas nozarē iekļaujas gan neitrālu atomu, gan [[jons|jonu]] pētījumi.

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=101 ; 408|ipa-text=p̪|ipa-image=Dental_p.svg|ipa-entity=p&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=p_d|kirshenbaum=p<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiceless_labiodental_plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņai [[Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|[p]]] līdzīgs [[līdzskanis]], ko artikulē gaisa plūsmu noslēdzot ar [[zobi|augšzobiem]] piespiestu [[lūpas|apakšlūpu]], līdzīgi, kā skaņai [[Nebalsīgs labiodentāls berzenis|[f]]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šo skaņu attēlo ar simbolu kopu {{IPA|[p̪]}}. Dažkārt tiek lietots (sevišķi [[Bantu valodas|bantu]] valodniecībā) IPA neiekļauts simbols '''{{unicode|ȹ}}''', kas ir ''qp'' [[ligatūra]].

sentences:
s un [[Itālija]]s iekškontinentālā [[polārstacija]] [[Konkordija]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''Polārpētniecība''' ir [[zinātne|zinātniskās]] [[metode|metodēs]] balstīta [[Zeme]]s polāro apvidu — [[Arktika]]s un [[Antarktika]]s kompleksa izpēte. Kā patstāvīga zinību nozare sāka attīstīties 18. gadsimtā līdz ar jaunu tirdzniecības ceļu — [[Ziemeļaustrumu jūras ceļš|Ziemeļaustrumu]] un [[Ziemeļrietumu jūras ceļš|Ziemeļrietumu]] jūras ceļu meklējumiem [[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu ledus okeānā]] no [[Eiropa]]s uz [[Āzija|Āziju]]. Nozare tradicionāli attīstīta valstīs, kas cieši piekļaujas polārajiem apgabaliem ([[Krievija]], [[Norvēģija]], [[Zviedrija]], [[Somija]], [[Dānija]], [[Kanāda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), vai kurām šajos reģionos ir ģeopolitiskas vai rūpnieciskas intereses ([[Lielbritānija]], [[Vācija]], [[Francija]], [[Argentīna]], [[Čīle]], [[Austrālija]], [[Jaunzēlande]], [[Dienvidāfrika]], [[Ķīna]] u.c.).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Maslovas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Maslovas_vecticībnieku_lūgšanu_nams,_Andrupenes_pagasts,_Dagdas_novads,_Latvia_-_panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Maslovas lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Maslovas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.126562  | latNS  = N
| longd = 27.314157  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Andrupenes pagasts]], [[Starodvorje]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1928.—1932. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
'''Oksitocīns''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] peptīd[[hormons]], kam ir nozīme intimitātē, vairošanās procesos, [[Dzemdības|dzemdībās]] un sociālo attiecību veidošanā.<ref name="AHFS2015">{{tīmekļa atsauce|title = Oxytocin|url = http://www.drugs.com/monograph/oxytocin.html|publisher = The American Society of Health-System Pharmacists|accessdate = June 2015}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |vauthors = Olff M, Frijling JL, Kubzansky LD, Bradley B, Ellenbogen MA, Cardoso C, Bartz JA, Yee JR, van Zuiden M|title = The role of oxytocin in social bonding, stress regulation and mental health: an update on the moderating effects of context and interindividual differences|journal = Psychoneuroendocrinology|volume = 38|issue = 9|pages = 1883–94|date = Sep 2013|pmid = 23856187|doi = 10.1016/j.psyneuen.2013.06.019}}</ref> Tas tiek izlaists asinīs lielos daudzumos dzemdību laikā, kā arī stimulējot krūts zirnīša receptorus, tiek izraisīta oksitocīna līmeņa paaugstināšanās un piena izdalīšanās no [[piena dziedzeris|piena dziedzeriem]].<ref>Marieb Human Anatomy & Physiology 9th edition, chapter:16, p. 599</ref> Tas tiek lietots arī kā medikaments, lai veicinātu [[dzemdības]], kā arī samazinātu pēcdzemdību asiņošanu.
Oksitocīns ir hipotalāma hormons, kas tiek tieši izdalīts smadzenēs un nonāk perifērajā asinsritē caur aizmugurējo [[hipofīze]]s daļu, un regulē virkni fizioloģisku procesu, ieskaitot ēšanas paradumus un vielmaiņu. Grauzējiem un primātiem (kas nav cilvēkveidīgie primāti) ilgstoša oksitocīna ievadīšana noved pie svara pazemināšanās, samazinot pārtikas uzņemšanu, palielinot enerģijas patēriņu un veicinot lipolīzi. Oksitocīns var uzlabot glikozes homeostāzi, neatstājot ietekmi uz svaru.<ref>E.A. Lawson The effects of oxytocin on eating behaviour and metabolism in humans, https://www.nature.com/articles/nrendo.2017.115</ref>

sentences:
Šajā sarakstā apkopoti ievērojami '''[[Florence|Florencē]] dzimuši''' cilvēki:
* [[Marioto Albertinelli]] (''Mariotto Albertinelli'') (1474—1515) — mākslinieks
* [[Dante Aligjēri]] (''Dante Alighieri'') (1265—1321) — dzejnieks
* [[Alesandro Allori]] (''Alessandro Allori'') (1535—1607) — mākslinieks
* [[Kristofano Allori]] (''Cristofano Allori'') (1577—1621) — mākslinieks
* [[Džovanni Animuča]] (''Giovanni Animuccia'') (1520—1571) — komponists
* [[Fra Bartalomeo]] (''Fra Bartolomeo'') (1472—1517) — mākslinieks
* [[Sandro Botičelli]] (''Sandro Botticelli'') (1445—1510) — mākslinieks
* [[Anjolo Bronzino]] (''Agnolo Bronzino'') (1503—1572) — mākslinieks
* [[Filipo Brunelleski]] (''Filippo Brunelleschi'') (1377—1446) — arhitekts
* [[Benvenuto Čellini]] (''Benvenuto Cellini'') (1500—1571) — mākslinieks
* [[Džons Daglass]] (''John Douglas'') (1844—1900) — augstmanis
* [[Donatello]] (''Donatello'') (1386—1466) — mākslinieks
* [[Franko Dzefirelli]] (''Franco Zeffirelli'') (1923—2019) — kinorežisors
* [[Džoto]] (''Giotto'') (1267—1337) — mākslinieks
* [[Oriana Fallači]] (''Oriana Fallaci'') (1929—2006) — žurnāliste
* [[Ferdinando III]] (''Ferdinando III'') (1769—1824) — lielhercogs
* [[Francis II]] (''Franz II.'') (1768—1835) — imperators
* [[Frančesko I de Mediči]] (''Francesco I de' Medici'') (1541—1587) — lielhercogs
* [[Domeniko Girlandajo]] (''Domenico Ghirlandaio'') (1449—1494) — mākslinieks
* [[Frančeska Kačini]] (''Francesca Caccini'') (1587—1640) — komponiste
* [[Frančesko Kasagrande]] (''Francesco Casagrande'') (1970—) — riteņbraucējs
* [[Mateo Karkasi]] (''Matteo Carcassi'') (1792—1853) — komponists, ģitārists
* [[Lielhercogs Kārlis]] (''Karl von Österreich-Teschen'') (1771—1847) — augstmanis
* [[Katrīna Mediči]] (''Catherine de Médicis'') (1519—1589) — karaliene
* [[Gvido Kavalkanti]] (''Guido Cavalcanti'') (1255—1300) — dzejnieks
* [[Luidži Kerubini]] (''Luigi Cherubini'') (1760—1842) — komponists
* [[Klemenss VII]] (''Clemens VII'') (1478—1534) — pāvests
* [[Klemenss XII]] (''Clemens XII'') (1652—1740) — pāvests
* [[Karlo Kollodi]] (''Carlo Collodi'') (1826—1890) — rakstnieks
* [[Pjero di Kozimo]] (''Piero di Cosimo'') (1462—1521) — mākslinieks
* [[Kozimo de' Mediči]] (''Cosimo de' Medici'') (1389—1464) — valdnieks
* [[Kozimo I de Mediči]] (''Cosimo I de' Medici'') (1519—1574) — lielhercogs
* [[Kozimo II de Mediči]] (''Cosimo II de' Medici'') (1590—1621) — lielhercogs
* [[Bruneto Latini]] (''Brunetto Latini'') (1220—1294) — filozofs
* [[Leo X]] (''Leo X'') (1475—1521) — pāvests
* [[Leo XI]] (''Leo XI'') (1535—1605) — pāvests
* [[Leopolds II (Toskāna)|Leopolds II]] (''Leopoldo II'') (1797—1870) — lielhercogs
* [[Filipo Lipi]] (''Filippo Lippi'') (1406—1469) — mākslinieks
* [[Lorenco de' Mediči]] (''Lorenzo de' Medici'') (1449—1492) — valdnieks
* [[Žans-Batists Lullī]] (''Jean-Baptiste Lully'') (1632—1687) — komponists
* [[Nikolo Makjavelli]] (''Niccolò Machiavelli'') (1469—1527) — filozofs
* [[Rouza Makgauana]] (''Rose McGowan'') (1973—) — aktrise
* [[Marija de Mediči]] (''Marie de Médicis'') (1573—1642) — karaliene
* [[Mario del Monako]] (''Mario del Monaco'') (1915—1982) — operdziedonis
* [[Florensa Naitingeila]] (''Florence Nightingale'') (1820—1910) — medmāsa
* [[Sv. Filipo Neri]] (''San Filippo Neri'') (1515—1595) — katoļu svētais
* [[Antonio Pollajolo]] (''Antonio Pollaiuolo'') (1432/1433—1498) — mākslinieks
* [[Ričards Rodžers]] (''Richard Rogers'') (1933—2021) — arhitekts
* [[Antonio Sakīni]] (''Antonio Sacchini'') (1730—1786) — komponists
* [[Antonio da Sangallo Jaunākais]] (''Antonio da Sangallo il Giovane'') (1484—1546) — arhitekts
* [[Antonio da Sangallo Vecākais]] (''Antonio da Sangallo il Vecchio'') (1455—1534) — arhitekts
* [[Jakopo Sansovino]] (''Jacopo Sansovino'') (1486—1570) — arhitekts
* [[Džovanni Sartori]] (''Giovanni Sartori'') (1924—2017) — politologs
* [[Davids Sasoli]] (''David Sassoli'') (1956—2022) — politiķis, žurnālists
* [[Džons Singers Sardžents]] (''John Singer Sargent'') (1856—1925) — mākslinieks
* [[Džovanni Spadolini]] (''Giovanni Spadolini'') (1925—1994) — politiķis
* [[Paolo del Poco Toskanelli]] (''Paolo dal Pozzo Toscanelli'') (1397—1482) — matemātiķis
* [[Paolo Učello]] (''Paolo Uccello'') (1397—1475) — mākslinieks
* [[Urbāns VIII]] (''Urbanus VIII'') (1568—1644) — pāvests
* [[Frančesko Marija Veračini]] (''Francesco Maria Veracini'') (1690—1768) — komponists
* [[Andrea del Verokjo]] (''Andrea del Verrocchio'') (1435—1488) — mākslinieks
* [[Amerigo Vespuči]] (''Amerigo Vespucci'') (1451—1512) — kartogrāfs
* [[Vinčenco Viviani]] (''Vincenzo Viviani'') (1622—1703) — matemātiķis

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zinātnes vārdā
| attēls                   = Rocket-science.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocket Science''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džefrijs Blics]]
| producents               =
* [[Efija T. Brauna]]
* [[Šons Velčs]]
| scenārija autors         = Džefrijs Blics
| galvenajās lomās         =
* [[Rīss Tompsons]]
* [[Nikolass D'Agosto]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Vinsents Piaza]]
* [[Ārons Jo]]
| mūzika                   = [[Īfs Barzelijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|8|10||bez}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rocket-science-2007|title=Rocket Science|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rocketscience.htm|title=Rocket Science (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|759,676}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zinātnes vārdā"''' ({{val|en|Rocket Science}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefrijs Blics]]. Galvenās lomas atveido [[Rīss Tompsons]], [[Nikolass D'Agosto]], [[Anna Kendrika]], [[Vinsents Piaza]] un [[Ārons Jo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|10||bez}}.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{noformējums+}}
'''Bauskas Centrālā bibliotēka''' ir [[Bauskas novads|Bauskas novada]] kultūras, izglītības un informācijas patstāvīgā iestāde, kuras darbības mērķis ir iedzīvotāju bibliotekārā, bibliogrāfiskā un informacionālā apkalpošana. Bauskas CB veic reģiona galvenās bibliotēkas funkcijas Bauskas novada pašvaldību bibliotēkām saskaņā ar [[Bauskas rajons|Bauskas rajona]] Padomes 2001.gada 15.novembra lēmumu „Par rajona Centrālo bibliotēku (prot. N1.12 2.p.), Bauskas pilsētas Domes 2001.gada 22.novembra lēmumu „Par Bauskas rajona pašvaldības iestādes „Rajona Centrālā bibliotēka” pārņemšanu” un Latvijas Bibliotēku padomes apstiprināto akreditācijas atzinumu (2007. gada 18. janvāra sēdes lēmums).

sentences:
{{Atjaunināt}}
'''WTA rangs''' ir reitinga sistēma, kuru 1975. gada novembrī ieviesa [[Sieviešu tenisa asociācija]] ({{Val-en|Women's Tennis Association}}).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gustavs Reinholds fon Klots
|     vārds_orig = ''Gustav Reinhold von Klodt''
|         attēls = KlotsGustavs.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Višņijvoločeka]], [[Tveras apgabals|Tveras guberņa]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Burhards Ernests fon Klots (no Veidu muižas, armijas majors); māte - Eba Klota (no [[Puikule]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Frederīke (dzimusi fon Fēgezaka, no Roperbeķu muižas)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences: — Turcijas trešā lielākā pilsēta (2,7 milj. iedz.).]] — Turcijas ceturtā lielākā pilsēta (1,5 milj. iedz.).]] — Turcijas sestā lielākā pilsēta (1,2 milj. iedz.).]]'''Lielpilsēta''' [[Turcija|Turcijā]] ({{val-tr|Büyükşehir}}) kopš [[1984]]. gada ir pilsēta, kurai saskaņā ar Turcijas [[1982]]. gada [[Turcijas konstitūcija|konstitūcijas]] 127. pantu<ref>[[Turcijas konstitūcija]]s 127. pants: „Lielākajās apdzīvotajās vietās veidojamas neatkarīgas pašpārvaldes.”</ref> izveidota [[lielpilsēta]]s pašvaldība ({{val-tr|Büyükşehir Belediyesi}}). Sākotnēji lielpilsētas pašpārvalde tika noteikta kā pirmā līmeņa pašvaldība (ilčes, jeb pagasta līmenī). Lielpilsētu un ilu (provinču) pašvaldību funkcijas nosaka Turcijas likums par pašvaldībām.<ref name="tr-vikipedi">[[:tr:Büyükşehir Belediyeleri]] - informācija turku valodas Vikipēdijā.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Bumbuļu topinambūrs
|         binomial = Helianthus tuberosus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Sunroot flowers.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = Topinambūra ziedi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Helianthus
|         ģints_lv = Saulgriezes
|             suga = H. tuberosus
|          suga_lv = Bumbuļu topinambūrs
|           suga_r = Topinambūrs
}}

sentences:
{{cita nozīme|skaitli|Rīgas Kinostudijas filmu|Divi (filma)}}
{{Skaitlis
|num = 2
|lv = Divi
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidsudāna]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Dienvidsudana]]

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural studies|Kulturoloģija}}
{{Pamatraksts|Kulturoloģija}}

sentences:
'''Heinike''' var būt:
* [[Herberts Heinike]] (''Herbert Heinicke'') —  Vācijas šahists (1905—1988);
* [[Irina Odojevceva]] (''Ири́на Влади́мировна Одо́евцева'') — īstajā vārdā '''Iraīda Heinike''', bija Rīgā dzimusi vācbaltiešu cilmes krievu dzejniece un rakstniece (1895—1990).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hāgendorfīts
|attēls=Hagendorfite-sea78a.jpg
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-90
|ķīm_formula=(Na,Ca)Mn(Fe,Fe,Mg)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļganmelns
|svītra=Pelēki zaļa
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Laba vienā virzienā, slikta - citā
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.735 nβ = 1.742 nγ = 1.745
|pleohroisms=Izteikts - no zaļganbrūnas un zaļu un zilganzaļu krāsu
|blīvums=3,71
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Johansson''' var būt:
* angļu un dāņu uzvārds:
** [[Skārleta Johansone]] (''Scarlett Johansson''), ASV un Dānijas aktrise (dzimusi 1984. gadā);
* zviedru uzvārds:
** [[Emma Jūhansone]] (''Emma Johansson''), zviedru riteņbraucēja (dzimusi 1983. gadā);
** [[Stefans Jūhansons]] (''Stefan Nils Edwin Johansson''), zviedru autosportists (dzimis 1956. gadā).

sentences: '''29. decembris''' ir gada 363. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (364. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 2 dienas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
sniedz izraēļiem [[Desmit baušļi|Desmit baušļus]]]]
'''Izceļošanas grāmata''' jeb '''''Eksodus''''' ({{val|el|ἔξοδος}}, ''exodos'' — ‘aiziešana’, ‘iziešana’), arī '''Otrā Mozus grāmata''', [[jūdaisms|jūdaismā]] '''Shemot''' ({{val|he|שמות}} — ‘vārdi’), ir otrā no [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] piecām Mozus grāmatām, kā arī otrā grāmata [[Bībele|Bībelē]]. Izceļošanas grāmata nāk aiz [[Radīšanas grāmata]]s, bet pēc tam seko [[Levitu grāmata]]. Grāmatā aprakstīts kā Ēģiptes [[faraons]] paverdzināja izraēļus, [[Mozus]] nostāšanās pret viņu, kā arī izraēļu atbrīvošana un aizceļošana uz apsolīto zemi. Grāmatu veido 40 nodaļas.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Juitu jaranga Čukču pussalā
|tauta=Juiti
|skaits=2828
|vieta=[[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
[[Čukotkas autonomais apvidus|Čukotka]], [[Krievija]]
|valoda=[[angļu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[juitu valodas]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[jupiki]], [[alutīki]], [[inuiti]], [[iņupiati]]
}}
'''Juiti''' ir viena no [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo divus ciemus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Sentlorensa (sala)|Sentlorensas salā]] un septiņas apdzīvotās vietas [[Čukču pussala]]s austrumos [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tuvu radniecīga [[Aļaska]]s [[jupiki]]em un ir vienīgā no [[eskimosi|eskimosu]] tautām, kas dzīvo [[Āzija|Āzijā]].

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žanna Dibarī. Karaļa favorīte
| attēls = Zanna-dibari-karala-favorite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| oriģinālnos = ''Jeanne du Barry''
| žanrs =
| režisors = [[Maivena]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Džonijs Deps]]
* [[Maivena]]
* [[Pjērs Rišārs]]
* [[Noēmija Ļvovska]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Le Pacte]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2023|5|16|Francija|2023|9|27|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://le-pacte.com/france/film/jeanne-du-barry|title=Jeanne du Barry|website=[[Le Pacte]]|access-date=6 April 2023}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{UK}}
| valoda = [[franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22,4 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Goodfellow |first=Melanie |date=30 March 2023 |title=Female-Directed Films Hit Historic 33% Share In France But Women Struggle To Access High Budgets – CNC Study |url=https://deadline.com/2023/03/female-directed-films-33-percent-share-france-budgets-cnc-study-1235313489/ |access-date=2 April 2023 |website=Deadline |language=en-US}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Jeanne du Barry (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt17277414/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}'''"Žanna Dibarī. Karaļa favorīte"''' ({{val|fr|Jeanne du Barry}}) ir 2023. gada Francijas, Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopražojuma vēsturiska [[drāma]]s filma, kuras režisore un producente ir [[Maivena]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], Maivena, [[Pjērs Rišārs]] un [[Noēmija Ļvovska]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pelargonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H18O2
|molmasa=158,23
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=12,5 °C
|viršanas temperatūra=254 °C
}}
'''Pelargonskābe''' (n-nonānskābe, oktānkarbonskābe, С8Н17СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pelargonskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Vēsumā viegli kristalizējas. Ūdenī gandrīz nešķīst. Pelargonskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pelargonātiem''' vai '''nonanoātiem'''.

sentences:
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums            = Piedņestras rublis
|valūtas nosaukums cit val    = rublă transnistreană {{ro ikona}}
приднестровский рубль {{ru ikona}}
придністровський рубль {{uk ikona}}
|attēls 1                     = Transnistrian ruble notes.jpg
|attēla paraksts 1            = 2007. gadā izdotās Piedņestras rubļa banknotes
|attēla fons 1                =
|attēls 2                     =
|attēla platums 1             =200px
|attēla paraksts 2            =
|attēla fons 2                =
|attēla platums 2             =
|iso kods                     =
|neoficiāli lieto             =
|oficiāli lieto               = {{flagicon image|Flag of Transnistria (state).svg}} [[Piedņestra|Piedņestrā]]
|inflācijas līmenis           = 10.83%
|inflācijas avota datums      =
|inflācijas metode            = {{Citation | url = http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html | year = 2006 | title = Pridnestrovie | contribution = Inflation | accessdate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archivedate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20190327164943/http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html }}
|subvienības attiecība        = 1/100
|subvienības nosaukums        = kapeika (''копейка'', ''copeică'')
|valūtas simbols              = [[File:Pridnestrovie ruble sign.svg|20px]] (izplatīts arī руб un р)
|subvienības simbols          =
|iesauka                      =
|subvienības iesauka          =
|daudzskaitlis                =
|subvienības daudzsk          =
|daudzskaitlis slāvu          =
|nav daudzskaitļa             =
|monētas                      = 1, 5, 10, 25, 50 kapeikas un 1, 3, 5, 10 rubļi
|monētu raksts                =
|bieži liet monētas           =
|reti liet monētas            =
|banknotes                    = 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500 rubļi
|banknošu raksts              =
|bieži liet banknotes         =
|reti liet banknotes          =
|izdevēja iestāde             = [[Piedņestras Republikas banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības        =
|infokastes paraksts          =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls =
| image_caption = [[Filips Arābs]] • [[Damaskas Joans]] • [[Al-Kindi]] • [[Al-Khansa]]
 [[Faisals I]] • [[Gamāls Abdels Nāsers]] • [[Asmahana]] • [[Maia Zijade]]
| tauta = Arābi
{{ara|العرب}}, ''al-ʿarab''
| skaits = 500 miljoni
| vieta = {{flagicon image|Flag of the Arab League.svg}} [[Arābu valstu līga]] (430 miljoni) {{Collapsible list | title= Citas valstis |{{BRA}} (no 4 līdz 7 miljoniem)|{{FRA}} (no 3,3 līdz 5,5 miljoniem)|{{IDN}} (no 4 līdz 5 miljoniem arābu pēcteči)|{{TUR}} (5 miljoni)|{{ARG}} (4,5 miljoni)|{{USA}} (3,3 miljoni)|{{ISR}} (1,7 miljoni)|{{VEN}} (1,6 miljoni)|{{IRN}} (1,5 miljoni)}}
| valoda = [[arābu valoda]]
| reliģija = Dominējoši [[islāms]], lielākā minoritāte [[kristieši]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences: Atmiņas karte '''Secure Digital''' jeb '''SD''' ir [[energoneatkarīga atmiņa|energoneatkarīgu]] [[atmiņas karte|atmiņas karšu]] veids, paredzēts izmantošanai pārnēsājamās iekārtās, piemēram, [[mobilais telefons|mobilajos telefonos]], [[ciparkamera|ciparkamerās]], [[GPS navigācijas ierīce|GPS navigācijas ierīcēs]], [[planšetdators|planšetdatoros]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Van Allens
|          vārds_orig = James Alfred Van Allen
|              attēls = James van Allen.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Mauntplīsenta|Mauntplīsentā]], [[Aiova|Aiovā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2006
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Aiovasitija|Aiovasitijā]], Aiovā, ASV
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Aiovas Universitāte]]
|          alma_mater = ''Iowa Wesleyan College'', [[Aiovas Universitāte]]
|             zinātne = kosmiskā zinātne
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Van Allena radiācijas josla]]
|         apbalvojumi = [[ASV Nacionālā zinātnes medaļa|Nacionālā zinātnes medaļa]] (1987.)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Džeimss Van Allens''' (''James Alfred Van Allen''; dzimis {{dat|1914|9|7|N}} — {{dat|2006|8|9|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kosmosa pētnieks no [[Aiovas Universitāte]]s. Viņa vārdā nosauktas [[Van Allena radiācijas josla|Zemes radiācijas joslas]], kuras viņa vadītā grupa atklāja [[1958]]. gadā pēc [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] [[Explorer 1]] un [[Explorer 3]] iegūtajiem datiem.

sentences:
sadegšanas vienādojums. Redzams, ka no vienas metāna molekulas rodas 2 ūdens molekulas, t.i., šajā reakcijā metāna un ūdens stehiometriskā attiecība ir 1:2. Tāpat no vienādojuma var secināt, ka, lai metāns pilnīgi sadegtu, metāna un skābekļa attiecībai jābūt 1:2]]
'''Stehiometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στοιχεῖον'' — 'elements' un ''μετρέω'' — 'mērīt') ir noteikumu sistēma [[Ķīmija|ķīmijā]], pēc kuras tiek noteikts [[Ķīmiskais sastāvs|vielu sastāvs]] un [[Vielas daudzums|vielu daudzums]] [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās reakcijās]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Anni Frida Reisa
|      Vārds_orig = ''Anni-Frid Reuss''
|          Attēls = Anni-Frid Lyngstad May 2013.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Anni Frida 2013. gadā
|        Dz_vārds = Anni Frida Lingstade
|      Pseidonīms = Frīda
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|11|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Norvēģija|Ballange|Bjērkosene}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[disko]], [[džezs]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs|Dziedātāja]]
|     Instrumenti = [[Vokāls]]
|            Gadi = 1967—1984, 1996—1999, 2004, 2010—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[EMI]], [[Polar Music]], [[Anderson Records]], [[Atlantic Records]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Jons Lords]], [[Fils Kolinss]]
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Princese Anni Frida Sinnija Reisa no Plauenes''' ({{val|de|Anni-Frid Synni Prinzessin Reuss von Plauen}}; dzimusi '''Lingstade'''; {{dat|1945|11|15}} [[Bjērkosene|Bjērkosenē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]), plaši zināma kā '''Frīda Lingstade''' un '''Frīda''', ir [[norvēģi|norvēģu]] izcelsmes [[zviedri|zviedru]] dziedātāja. Mūziķes māte bija norvēģiete, bet tēvs vācietis. Frīda uzauga [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī bija viena no [[popmūzika|popgrupas]] [[ABBA]] dalībniecēm. Pēc grupas darbības beigšanas viņa turpināja savu solo karjeru un 1982. un 1984. gadā izdeva albumu angļu valodā (''[[Something's Going On]]'', ''[[Shine]]''), kā arī 1996. gadā zviedru valodā (''[[Djupa andetag]]''). Mūsdienās māksliniece iesaistās [[dabas aizsardzība]]s popularizēšanā un piedalās kā viesmāksliniece citu mūziķu albumos.<ref>[http://www.biography.com/people/anni-frid-lyngstad-17178734 Anni Fridas biogrāfija]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 10.04
| motto =
| established_title =
| image_shield = AUT Mödling COA.svg
| image_skyline = Mödling.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 05
| lats = 00
| latd = 48
| longEW = E
| longd = 16
| longm = 16
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 20555
| pushpin_map = Austrija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Austrija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Lejasaustrija]]
| native_name = ''Mödling''
| name = Mēdlinga
| subdivision_type1 = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| website = {{url|https://www.moedling.at/}}
}}
'''Mēdlinga''' ({{Val|de|Mödling}}) ir [[pilsēta]] [[Austrija|Austrijā]], [[Lejasaustrija]]s federālajā zemē. 2018. gadā Mēdlingā dzīvoja 20 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[FC Admira Wacker Mödling]]'', kas spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gammas sala
|attēls              = Melchior1.JPG
|attēla paraksts     = [[Melhiora]]s polārstacija Gammas salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums = [[Melhiora salas]]
|latd=64|latm=19|lats=50 |latNS=S |longd=62|longm=59|longs=30 |longEW=W
|platība =
|garums = 1,5
|salu skaits =
|galvenās salas =
|platums = 0,9
|krasta līnija =
|augstākais kalns =
|augstums =
|valsts = Antarktika
|valsts adm vienības tips = Pretenzija
|valsts adm vienība = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji =0
|piezīme =
}}
'''Gammas sala''' ( {{val|en|Gamma Island}}; {{val|es|Isla Gamma}}) vai '''Observatorijas sala''' ({{val|es|Isla Observatorio}}; [[Argentīna]]s avotos) ir ap 1,5 km gara un līdz 0,9 km plata sala [[Melhiora salas|Melhiora salu]] arhipelāgā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos rietumu salu grupā. Salu atklāja [[Francija]]s antarktiskā ekspedīcija 1903.—1905. gados un nosauca par '''Gutsa salu''' ({{val|fr|Île Gouts}}) par godu Francijas kara flotes fregates kapteinim Gutsam. 1927. gadā salu apsekoja [[Lielbritānija|britu]] ''Discovery Investigation'' ekspedīcija un nodēvēja salu pēc analoģijas ar citam arhipelāga salām pēc [[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] trešā [[burts|burta]] [[gamma (burts)|gamma]].<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108961 SCAR Composite Gazetteer]</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Rohindžas
| skaits    = vairāk par 2 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{BAN}} (>1,3 miljoni)
 | {{SAU}} (500 tūkstoši)
 | {{MYA}} (400 tūkstoši)
 | {{PAK}} (350 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[rohindžu valoda]]
| reliģija = [[islāms]]
|   grupas =
|     radi =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Linfords Kristijs
 |      vārds_orig = ''Linford Christie''
 |          attēls = Linford Christie 2009.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Linfords Kristijs 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|4|2}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Sentendrūsa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GBR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Apvienotā Karaliste}}}}
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition|
[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold|[[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|Barselona 1992]]|100 metri}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|[[Vieglatlētika 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|4x100 m stafete}}
}}
'''Linfords Kristijs''' ({{val|en|Linford Christie}}; dzimis {{dat|1960|4|2}} [[Sentendrūsa|Sentendrūsā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[vieglatlēts]], kurš startējis sprinta distancēs. Viņš ir vienīgais Lielbritānijas vieglatlēts starp viriešiem, kurš 100 m sprintā ir guvis uzvaru visās četrās nozīmīgākajās sacensībās, kurās drīkst piedalīties Lielbritānijas sportisti: Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts, Eiropas čempionāts un Nāciju sadraudzības spēles. Olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 1 zelta un 2 sudraba medaļas. Viņš ir pirmais Eiropas sprinteris, kurš 100 m distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm un viņam vēl joprojām pieder valsts rekords šajā disciplīnā. Tāpat viņam agrāk piederēja pasaules rekords telpās 200 m distancē, kā arī viņš ir bijušais Eiropas rekorda īpašnieks 60 m, 100 m un 4 x 100 m distancēs. Ar 23 medaļām, kas iegūtas lielākajās sacensībās, viņš ir visu laiku medaļām bagātākais Lielbritānijas vieglatlēts. Viņa karjera beidzās pēc divu gadu soda saņemšanas par dopinga lietošanu.

sentences: '''Ķīmiskā viela''' ir [[viela]]s veids ar noteiktu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], neatkarīgi no šīs vielas izcelsmes.<ref>Hill, J. W.; Petrucci, R. H.; McCreary, T. W.; Perry, S. S. ''General Chemistry'', 4th ed., p5, Pearson Prentice Hall, Upper Saddle River, New Jersey, 2005.</ref> Piemēram, jebkuram [[ūdens]] paraugam būs tās pašas īpašības un tā pati [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] attiecība, neatkarīgi no tā, vai šis ūdens paraugs ir ņemts no [[upe]]s vai mākslīgi izgatavots [[laboratorija|laboratorijā]]. Tīru vielu mehāniskā ceļā nevar sadalīt citās vielās.<ref>Ebbing, D. D.; Gammon, S. D. ''General Chemistry'', 7th ed., p12, Houghton Mifflin, Boston, Massachusetts, 2002.</ref> Tipiskas mājas apstākļos sastopamās vielas ir [[ūdens]], [[vārāmā sāls]] ([[nātrija hlorīds]]) un [[cukurs]] ([[saharoze]]). Parastākie vielas [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļi]] ir [[cietviela]], [[šķidrums]] vai [[gāze]]. Viela var pāriet no viena agregātstāvokļa citā, mainoties [[temperatūra]]i vai [[spiediens|spiedienam]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Magnolia_wieseneri.jpg
| att_nosaukums = Vīsnera [[Magnolija]]s (''Magnolia ×wiesneri'') zieds
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|    iedalījums =

sentences:
{{Pārvietot|Spējā programmatūras izstrāde}}
'''Spējā programmatūras izstrāde''' jeb '''spējā izstrāde''' ({{val|en|Agile development}}) ir izmantota [[Programmatūras izstrādes process#Metodoloģijas|metodoloģija]], lai veiktu ātru izstrādi un ieviešanu informācijas sistēmās un [[Lietojumprogrammatūra|lietotnēs]]. Šī pieeja ietver pakāpeniskus tuvinājumus, lai uzlabotu sistēmas, iekļaujot jaunākās lietotāju prasības. Sākotnējai specifikācijai nav jābūt visaptverošai, tās jāietver tikai absolūti nepieciešamās prasības. Detalizētāka prasību izstrāde un programmatūras attīstība notiek turpmākos posmos, nodrošinot, ka pirms izplatīšanas programmatūra ir darboties spējīga un bez kļūdām. Šāda pieeja ļauj elastīgi reaģēt uz lietotāju vajadzībām, samazinot sākotnējo specifikācijas nepieciešamību un ļaujot sistēmai attīstīties progresīvi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://esco.ec.europa.eu/lv/classification/skills|title=Spējā programmatūras izstrāde|website=esco.ec.europa.eu|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-12-20|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Morocco|Maroka}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Volga
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Volga Ulyanovsk-oliv.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Volga pie Uļjanovskas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Valdaja augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=32 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=45 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=47 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = [[Krievija]]
  | garums            = 3530
  | iztekas_augstums  = 228
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 243
  | baseins           = 1 360 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Vaigača
|attēls              = Вайгач.jpg
|attēla paraksts     = Vaigačas piekrastes ainava
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievija
|reljefa_karte       = jā
|position            = left
|vietējais nosaukums = ''Вайгач'', ''Хэбидя Я''
|izvietojums         = [[Pečoras jūra]], [[Karas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=70|latm=01|lats= |latNS=N
|longd=59|longm=33|longs= |longEW=E
|platība             = 3380
|garums              = 105
|platums             = 44
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Bolvanskaja
|augstums            = 157
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Ņencu autonomais apvidus]]
|iedzīvotāji         = 106
|iedzīvotāju gads    = 2012
|blīvums             = 0,03
|pamatiedzīvotāji    = [[ņenci]]
|valsts lielpilsēta  = [[Varneka]]
|piezīme =
}}
'''Vaigača''' ({{val|ru|Вайгач}}, [[ņencu valoda|ņencu]]: ''Хэбидя Я'' — ‘Svētā zeme’) ir [[Krievija]]i piederoša sala [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]]. Administratīvi ietilpst [[Arhangeļskas apgabals|Arhangeļskas apgabala]] [[Ņencu autonomais apvidus|Ņencu autonomajā apvidū]]. Salas lielākā apdzīvotā vieta ir [[Varneka]]s ciems salas dienvidrietumos, kā arī [[Bolvanskijnosa]]s polārstacija ziemeļaustrumos.

sentences: '''Rakstāmmašīna''' ir [[mašīna|mehāniska]] vai [[elektromehānika|elektromehāniska]] [[rakstīšana]]s ierīce, kur ar reljefas metāla zīmes krāsu lenti piespiež pie [[papīrs|papīra]], veidojot nepieciešamo burtu vai simbolu. Parasti teksts ar noteiktu [[burtveidols|burtveidolu]] uzreiz tiek drukāts uz [[papīrs|papīra]] lapas. Rakstāmmašīnas plaši izmantoja 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā. Mūsdienās tās tikpat kā vairs netiek izmantotas — tās ir nomainījuši [[dators|datori]] un [[printeris|printeri]].

sentences: '''Haplogrupa J2''' (J-M172) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences: Šī ir amerikāņu repera '''[[2Pac|Tupaka Šakura]] diskogrāfija'''. Viņa skaņdarbu ieraksti ir pasaulē visvairāk pārdotie repa žanrā{{Nepieciešama atsauce}} - vairāk kā 80 miljoni pārdotu albumu. Šakuram ir 12 studijas albumi, no kuriem seši ir pirmsnāves albumi un seši ir pēcnāves albumi.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = USA-246
| Nosaukums_orig         = AEHF 3
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Advanced Extremely High Frequency|AEHF]]
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[A2100M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēki]] {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Lockheed Martin]], [[Northrop Grumman]] {{USA}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|9|18|SK}} 08:10:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Atlas V/531]] {{USA}}
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = SLC-41
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 14 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-050A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 6168 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[USA-235]] (AEHF 2)
| KA_nāk                 = AEHF 4
}}
'''USA-246''' jeb '''AEHF 3''' ('''Advanced Extremely High Frequency 3''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas palaists 2013. gada septembrī.
Tas ir trešais [[Advanced Extremely High Frequency]] sistēmas pavadonis. Paredzēts sakaru nodrošināšanai ASV un tās sabiedroto bruņotajiem spēkiem no [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārās orbītas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Jordānija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Jordānija]]

sentences: '''Slēpņošana'''<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/notikumi/387623-geokesings_jeb_slepnosana_tepat_pie_mums "Ģeokešings" jeb slēpņošana tepat pie mums]</ref> ({{val|en|Geocaching}}) ir nodarbe brīvā dabā ar [[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]] vai citiem [[navigācija]]s paņēmieniem, kuras mērķis ir visā pasaulē izvietot un meklēt konteinerus — ģeoslēpņus ({{val|en|geocache, cache}}). Tipisks ģeoslēpnis ir neliels ūdensnecaurlaidīgs konteiners (parasti sviestmaižu kārba vai munīcijas kaste ar zīmuli un ierakstu žurnālu. Lielākos konteineros mēdz atrasties arī dažādi maiņas priekšmeti, parasti rotaļlietas vai kādi mazvērtīgi nieciņi. Slēpņošanu mēdz aprakstīt kā "augsto tehnoloģiju paslēpes". Tai ir daudz kopīgu iezīmju ar [[Orientēšanās sports|orientēšanos]], [[bagātību medības (spēle)|bagātību medībām]], ''[[letterboxing]]'' un ''[[waymarking]]'', kas ir līdzīgas spēles bez fiziskiem konteineriem.

sentences:
s [[Doms|Doma]]]]
 [[nauda]]s zīmes]]
s pilsētas ģerboņa]]
'''Dieva acs,''' arī '''Providences acs''' ir [[simbols]], [[Dievs|Dieva]] nodomas, tālredzības un īstenošanās acs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |title=Dieva providence {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304125943/http://tornakalns.eu/?mediateka=03-01-2015-i-paics-2moz-22-10-dieva-providence |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gotquestions.org/latviesu/Dieviska-talredziba.html |title=Dievišķā tālredzība {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150317134511/http://gotquestions.org/Latviesu/Dieviska-talredziba.html |archivedate={{dat|2015|03|17||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |title=''Providence'' {{en ikona}} |access-date={{dat|2015|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160722045713/https://books.google.lv/books?id=rFvu92GyDQoC&lpg=PA68&pg=PA68&hl=en#v=onepage&q&f=false |archivedate={{dat|2016|07|22||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Bebrene
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Bebrene.jpg
| image_caption            = Bebrenes centrs
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Bebrenes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1562
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,91
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=55754&p_back=0*4*1 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 402
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 4 | lats = 1 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 7 | longs = 51 | longEW = E
| elevation_m              = 130
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5439 Bebrene
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Bebrene''' (arī '''Bebrine''') ir apdzīvota vieta [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Bebrenes pagasts|Bebrenes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Dviete (upe)|Dvietes]] pieteku [[Pastaune]]s un [[Akmiņupe (upe)|Akmeņupe]]s krastos pie autoceļa [[P72]] 39,5 km no novada centra [[Daugavpils]] un 195 km no [[Rīga]]s.

sentences: [[File:Imagen Bob 108.jpg|thumb|Izgulējums virs gūžas kaula]]

sentences:
]]
 43 851 [[Dedveita tonnāža|dedveita]] (DWT) tonnu ķīmiskais tankkuģis ''Al Farabi'' [[Bresta (Francija)|Brestas]] ostā ar [[melase]]s kravu.]]
 jūrā]]
'''Ķīmiskais tankkuģis''' ir [[Tankkuģis|tankkuģa]] veids, kurš paredzēts [[Ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] pārvadāšanai izlietā veidā. Atbilstoši [[MARPOL 73/78|MARPOL]] konvencijas II pielikumam, '''ķīmiskais tankkuģis''' ir kuģis, kurš būvēts vai pielāgots jebkura [[Starptautiskais ķīmisko lejamkravu kodekss|Starptautiskā ķīmisko lejamkravu kodeksa]] 17. nodaļā uzskaitītā šķidrā produkta pārvadāšanai lejamkravas veidā.<ref>1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar tās 1978. gada protokolu II pielikuma "Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas" 1. nodaļas "Vispārējie noteikumi" 1. noteikuma "Definīcijas" 16.1. punkts</ref> Bez rūpnieciskajām ķimikālijām un tīrajiem naftas produktiem, šie kuģi bieži pārvadā arī citas sensitīvas kravas, kurām nepieciešama augsta tanku tīrīšanas kvalitāte. Šādas kravas ietver [[Palmu eļļa|palmu eļļu]], augu eļļas, [[Tauki|taukus]], [[Nātrija hidroksīds|kaustisko sodu]] un [[Metanols|metanolu]].

sentences: '''Sadursme''' jeb '''trieciens''' [[Klasiskā mehānika|klasiskajā mehānikā]] ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īslaicīga mijiedarbība ar šo ķermeņu [[Ātrums|ātrumu]] krasu izmaiņu. Visās sadursmēs saglabājas kopējais [[impulss]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sinekdoha, Ņujorka
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl74810881/weekend/|title=Synecdoche, New York (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|21}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 123 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2008|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2008|10|24|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| studija = * ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Likely Story]]''
* ''[[Projective Testing Service Russia Inc.]]''
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| oriģinālnos = ''Synecdoche, New York''
| mūzika = [[Džons Braions]]
| aktieri = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Katrīna Kīnere]]
* [[Emilija Votsone]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Toms Nūnens]]
| scenārijs = Čārlijs Kaufmans
| producents = * Čārlijs Kaufmans
* [[Spaiks Džonzs]]
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Entonijs Bregmens]]
| režisors = [[Čārlijs Kaufmans]]
| žanrs = psiholoģiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Synecdoche, New York poster.jpg
| imdb =
}}'''"Sinekdoha, Ņujorka"''' ({{Val|en|Synecdoche, New York}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Postmodernisms|postmoderna]] psiholoģiska drāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Čārlijs Kaufmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Samanta Mortone]], [[Mišela Viljamsa]], [[Katrīna Kīnere]], [[Emilija Votsone]], [[Daiena Vīsta]], [[Dženifere Džeisone Lī]], [[Houpa Deivisa]] un [[Toms Nūnens]].

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences: '''Izdzīvošana''' ir spēja ekstemālās situācijās palikt [[dzīvība|dzīvam]]. Par izdzīvošanu cīnās ikviens [[organisms]] - gan [[cilvēks|cilvēki]], gan [[dzīvnieki]], gan [[augi]]. Ikvienam no viņiem ir izdzīvošanas tieksme. [[Evolūcija]] pastāv tikai tamdēļ, ka vājākie [[īpatnis|īpatņi]] nespēj izdzīvot, savukārt spēcīgākie izdzīvo un nākamajām [[paaudze|paaudzēm]] nodot tālāk tieši savus [[gēns|gēnus]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abrahams Gotlobs Verners
|     vārds_orig = ''Abraham Gottlob Werner''
|         attēls = Abraham Gottlob Werner.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Vērava, [[Prūsijas Karaliste]]
(Osečņica, [[Boleslavecas apriņķis]], [[Lejassilēzijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = WernerAG-signature.png
|   darba_vietas = [[Freibergas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mehāniskais apelsīns
| attēls                   = Clockwork orangeA.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Clockwork Orange''
| žanrs                    = [[krimināldrāma]]
[[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Stenlijs Kubriks]]
| producents               = Stenlijs Kubriks
| scenārija autors         = Stenlijs Kubriks
| galvenajās lomās         = * [[Malkolms Makdauels]]
* [[Godfreijs Kviglijs]]
* [[Entonijs Šarps]]
* [[Entonijs Šarps]]
* [[Patriks Magī]]
* [[Vorens Klarks]]
| mūzika                   = [[Vendija Karlosa]]
| operators                = [[Džons Alkots]]
| montāža                  = [[Bils Batlers]]
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1971|12|19}}
| ilgums                   = 137 minūtes
| valsts                   = {{GBR}}
{{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|26,5 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
"'''Mehāniskais apelsīns'''" ({{val|en|A Clockwork Orange}}) ir 1971. gada zinātniskās fantastikas krimināldrāmas filma. Tās režisors, scenārists un producents ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filma uzņemta pēc [[Entonijs Bērdžess|Entonija Bērdžesa]] [[Mehāniskais apelsīns|tāda paša nosaukuma]] romāna motīviem.<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/skatuve/59569-nacionalaja_teatri_pirmizrade_mehaniskajam_apelsinam Nacionālajā teātrī pirmizrāde "Mehāniskajam apelsīnam"], 2006. gada 19. janvāris. Tvnet.lv. Atjaunots: {{dat|2011|7|15}}.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Atgāzene]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Atgāzene]]

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Krīds II
|    oriģinālnos = ''Creed II''
|         attēls = Creed II poster.png
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Stīvens Keipls jaunākais]]
|     producents =
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Kevins Kings Templtons
* [[Silvestrs Stallone]]
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Maikls B. Džordans]]
* Silvestrs Stallone
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Vuds Heriss]]
* [[Filīša Rašāda]]
* [[Dolfs Lundgrēns]]
|         mūzika = [[Ludvigs Goransons]]
|      operators = [[Krāmers Morgentau]]
|        montāža =
* [[Dana E. Glaubermane]]
* Saira Haidere
* Pols Hārbs
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''Chartoff Winkler Production''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2018|11|21|ASV}}
|         ilgums = 130 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/creed-2-film|title=Creed II (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=November 14, 2018 |access-date=November 21, 2018}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Sharf|first=Zack|title='Creed II' Director Steven Caple Jr. on Ryan Coogler's Advice and Directing a 'Rocky' Film After a Low-Budget Indie – Exclusive
|url=https://www.indiewire.com/2018/09/creed-2-steven-caple-jr-interview-replacing-ryan-coogler-1202007531/|work=[[IndieWire]]|access-date=November 22, 2018|date=September 27, 2018}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|214,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |title=Creed II (2018)|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=creed2.htm|website=[[Box Office Mojo]] |access-date={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = "[[Krīds: Rokija mantojums]]"
|         nākamā = "[[Krīds III]]"
|           imdb =
}}
'''"Krīds II"''' ({{val|en|Creed II}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kas ir 2015. gada filmas "[[Krīds: Rokija mantojums]]" turpinājums. Filmas režisors ir [[Stīvens Keipls jaunākais]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Maikls B. Džordans]], [[Silvestrs Stallone]], [[Tesa Tompsone]], [[Vuds Heriss]], [[Filīša Rašāda]] un [[Dolfs Lundgrēns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|21||bez}}.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalcaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Salzach
| attēls            = Salzburger Stadtansicht.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zlacaha pie Zalcburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kicbīelas Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Inna]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 227
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 251
| gada_notece       =
| baseins           = 6 829
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''Vadības stils''' - paņēmienu kopums, ar kuru palīdzību vadītājs iedarbojas uz padotajiem, lai efektīvi veiktu vadības [[funkcija]]s. Vadīšanas stils (šaurākā nozīmē) ir vadītāja darba paņēmienu [[sistēma]], kas izpaužas vadītāja runas manierē, prasmē uzklausīt padoto un māka sagatavot, pieņemt un īstenot lēmumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Losandželosa konfidenciāli
| attēls                   =  La confidential.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''L.A. Confidential''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Maikls Neitansons]]
* Kērtiss Hensons
* [[Deivids L. Volpers]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Heldžlends]]
* Kērtiss Hensons
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Rasels Krovs]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeimss Kromvels]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Kima Beisingere]]
| mūzika                   = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[The Wolper Organization]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|5|14|Kannu filmu festivāls|1997|9|19|ASV|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|title=L.A. Confidential|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190608145730/https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|archivedate={{dat|2019|06|08||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|126,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=laconfidential.htm|title=L.A. Confidential (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Losandželosa konfidenciāli"''' ({{val|en|L.A. Confidential}}) ir 1997. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Džeimsa Elroja tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Rasels Krovs]], [[Gajs Pīrss]], [[Džeimss Kromvels]], [[Denijs DeVito]], [[Deivids Stratērns]] un [[Kima Beisingere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = 20070304贵阳-黄腰柳莺 (cropped and mirrored).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus proregulus
 |       suga_lv = Sibīrijas ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus proregulus
([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1811)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#0080FF|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Paul''''' var būt:
;Cilvēki
* [[Ārons Pols]];
* [[Kriss Pols]];
* [[Less Pols]];
* [[Rons Pols]];
* [[Šons Pols]].

sentences:
[[Kategorija:Reliģija Padomju Savienībā]]
[[Kategorija:Ateisms]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Heinrihs Blūmentāls
|     vārds_orig = ''Johann Heinrich Blumenthal''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1734
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, teologs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Frīdrihs Pēteris Blūmentāls, māte - Johanna Margareta, dzimusi Īkene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Margareta Mihelsone no [[Rīga]]s
2. Šarlote Hibnere no [[Jelgava]]s
3. Doroteja Kīce no [[Piltene]]s
|          bērni = no Dorotejas Kīces - [[Heinrihs Blūmentāls]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Jūliuss Jēnihs''' (''Jehnich'', dzimis [[1871]]., miris [[1945]].) bija Latvijas vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

sentences: '''XFN''' (no [[angļu valoda|angļu]] '''XHTML Friends Network''' = ''XHTML draugu tīkls'') ir vienkāršs veids kā semantiski pierakstīt attiecības starp cilvēkiem [[XHTML]] dokumentos.

sentences:
{{Komponista infokaste
|          vārds_orig = ''Arnold Schönberg'' <br /> ''Arnold Schoenberg''
|              attēls = Arnold Schoenberg la 1948.jpg
|       att_nosaukums = Arnolds Šēnbergs (ap 1948), foto: ''Florence Homolka''
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1951
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Vīne]], [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Bostona]], [[Losandželosa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs =
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Arnolds Francis Valters Šēnbergs''' ({{val|de|Arnold Franz Walter Schönberg}}, {{val|en|Arnold Schoenberg}}, dzimis {{dat|1874|09|13}} [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], miris {{dat|1951|07|13}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes austriešu / amerikāņu [[komponists]], [[diriģents]], [[mūzika]]s [[zinātnieks]] un [[gleznotājs]] daiļkrāsotājs, muzikāla [[ekspresionisms|ekspresionisma]] virziena pārstāvis, atonālās mūzikas un 12 skaņu (pustoņu) kompozīcijas tehnikas izveidotājs (pazīstama arī kā "dodekafonija" jeb "[[Seriālā mūzika|seriālā tehnika]]"). Šēnbergs bija viens no īpaši ietekmīgiem [[20. gadsimts|20. gadsimta]] Rietumu mūzikas darbiniekiem.

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Hadroni''' (no {{val|el|ἁδρός}} (''hadrós'') — 'resns, smags, stiprs'), agrāk izdotā literatūrā arī '''adroni''' ({{val|ru|адро́ны}}), ir [[subatomāra daļiņa|subatomāras daļiņas]], kas spēj piedalīties [[stiprā mijiedarbība|stiprajā mijiedarbībā]]. Hadroni sastāv no [[kvarki]]em, kurus kopā saista [[gluons|gluoni]], tādēļ hadroni ir [[saliktās daļiņas]].

sentences:
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Rosalina globularis.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|            ģints = Rosalina
|         ģints_lv = Rosalīnas
|             suga = Rosalina globularis
|         binomial = <small>d'Orbigny, 1826</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 67
 | lv  = Sešdesmit septiņi
}}

sentences: '''Drupieži''', arī '''klastiskie''' jeb '''terigēnie ieži''' ir [[nogulumieži]], kas pilnībā vai pārsvarā sastāv no dažādu [[Ieži|iežu]] un [[Minerāls|minerālu]] lauskām (daļiņām). Izšķir cementētus un necementētus (irdenus) drupiežus. Cementētajos drupiežos par saistvielu kalpo [[karbonāti]] ([[kalcīts]], [[dolomīts]]), [[Krams|krama]] oksīdi ([[opāls]], [[kalcedons]], [[kvarcs]]), [[dzelzs oksīdi]] ([[limonīts]], [[getīts]] u.c.), [[Māls|māla]] minerāli un virkne citu. Drupieži bieži vien satur organiskās paliekas: veselas [[čaula]]s vai to fragmentus ([[Moluski|molusku]], [[Koraļļi|koraļļu]], [[krinoidejas|krinoideju]] u.c. [[Detrīts|detrītu]], [[Koks|koku]] stumbrus un zarus u.t.t.).

sentences: '''"Kas Krievijai jādara ar Ukrainu?"''' ({{val|ru|Что Россия должна сделать с Украиной}}) ir [[Krievijas Federācija]]s ziņu aģentūras ''RIA Novosti'' 2022. gada 3. aprīlī izdots Timofeja Sergejceva raksts, kurā viņš aicina iznīcināt [[Ukraina]]s valstiskumu un izskaust [[ukraiņi|ukraiņu]] identitāti saskaņā ar [[Vladimirs Putins|Vladimira Putina]] pasludināto [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā]] mērķi "veikt Ukrainas [[denacifikācija|denacifikāciju]]".<ref name="delfi">[https://www.delfi.lv/news/arzemes/ko-krievija-stasta-par-planiem-ukraina-iznicinat-paraudzinat-un-sadalit.d?id=54214246 Ko Krievijā stāsta par plāniem Ukrainā — iznīcināt, pāraudzināt un sadalīt] [[Delfi (portāls)|Delfi]] 5.04.2022</ref>

sentences: '''Islāms Eiropā''' ir otrā lielākā [[reliģija]] [[Eiropa|reģionā]] pēc [[kristietība]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe |title=Global religious futures Europe |access-date={{dat|2023|06|13||bez}} |archive-date={{dat|2022|12|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221212105808/http://www.globalreligiousfutures.org/regions/europe }}</ref> Lai gan lielākā daļa [[Musulmaņi|musulmaņu]] kopienu [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] izveidojās nesen, pastāv gadsimtiem senas musulmaņu kopienas [[Balkānu pussala|Balkānos]], [[Kaukāzs|Kaukāzā]], [[Krima|Krimā]] un [[Pievolga|Volgas reģionā]].<ref name="Clayer 2004">{{Publikācijas atsauce|last=Clayer|first=Nathalie|date=2004|title=Les musulmans des Balkans Ou l'islam de "l'autre Europe"/The Balkans Muslims Or the Islam of the "Other Europe"|journal=Religions, pouvoir et société: Europe centrale, Balkans, CEI|series=Le Courrier de Pays de l'Est|language=fr|location=[[Paris]]|publisher=La Documentation française|volume=5|issue=1045|pages=16–27|doi=10.3917/cpe.045.0016|issn=0590-0239|via=[[Cairn.info]]|doi-access=free}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences: '''Ulama spirāle''' ir viena no grafiskām metodēm [[Pirmskaitlis|pirmskaitļu]] attēlošanai. To atklāja matemātiķis [[Staņislavs Ulams]] 1963. gadā, zīmējot ķeburus zinātniskajā apspriedē "garas un ļoti garlaicīgas uzstāšanās" laikā.<ref>{{citation | last = Gardner | first = M. | author-link = Martin Gardner | date = March 1964 | journal = [[Scientific American]] | pages = 120–128 | title = Mathematical Games: The Remarkable Lore of the Prime Number | volume = 210}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Jaunsatu pagasts}}
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Termoelektrostacija''' ir [[elektrostacija]], kas lieto [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēju]]. Parasti šis dzinējs ir tvaika turbīna. Tvaiku iegūst vārot ūdeni, te var lietot dažādus siltuma avotus. Parasti siltumu iegūst sadedzinot kurināmo (ogles, dabasgāze, kūdra). Siltuma elektrostacijas, kur siltumu iegūst atomreaktorā, sauc par [[atomelektrostacija|atomelektrostacijām]]. Tvaiku pēc turbīnas var vienkārši nokondensēt, vai arī var lietot lai sildītu ūdeni (centrālapkurei). Termoelektrostacijām, kur tvaiku lieto lai sildītu ūdeni ir augstāka no turbīnas izejošā tvaika temperatūra (sliktāka turbīnas efektivitāte), taču tvaikā esošais atlikušais siltums tiek izmantots lietderīgāk. Šādas termoelektrostacijas sauc par '''termoelektrocentrālēm''' (TEC). Lielajās termoelektrostacijās turbīna ir tieši savienota ar ģeneratoru (uz vienas vārpstas). Te parasti lieto 3 fāzu sinhronos [[ģenerators#Sinhronais maiņstrāvas ģenerators|ģeneratorus]] ar spriegumu 11 - 22 k[[volts|V]] (atkarībā no jaudas). Lielākus spriegumus iegūst ar [[transformators|transformatoru]].

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #d6d6d6
 |                 bg_color = #0d254c
 |                    klubs = New England Patriots
 |                     logo = New England Patriots logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Jaunanglijas "''Patriots''"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Masačūsetsa|Foksboro}}
 |                     līga = [[Nacionālā Futbola līga]]
 |               konference = Amerikas futbola konference
 |                 divīzija = Austrumu divīzija
 |                 dibināts = 1959
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''[[Gillette Stadium]]''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 68 756
 |                   krāsas = Zila, sudraba, sarkana, balta<br />{{Color box|#0d254c}} {{Color box|#d6d6d6}} {{Color box|#C80815}} {{Color box|white}}
 |                īpašnieks = Roberts Krafts
 |               prezidents = Džonatans Krafts
 |               menedžeris = [[Bils Beličiks]]
 |       galvenais_treneris = Bils Beličiks
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ Franšīzes vēsture ------->
 |                    name1 = Bostonas "''Patriots''"
 |                   dates1 = 1960–1970
 |                    name2 = Bejas "''State Patriots''"
 |                   dates2 = 1971
 |                    name3 = Jaunanglijas "''Patriots''"
 |                   dates3 = 1971–pašlaik
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 6 (2001, 2003, 2004, 2014, 2016, 2018)
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 11
 |         divīzijas tituli = 22
}}
'''Jaunanglijas "''Patriots''"''' ({{val|en|New England Patriots}}) ir profesionāls [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Foksboro]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Bostonas "''Patriots''"'''. "''Patriots''" spēlē [[Nacionālā Futbola līga|Nacionālās Futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās. "''Patriots''" savas mājas spēles aizvada ''[[Gillette Stadium]]'' stadionā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hamilkārs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Hamilkar von Fölkersahm''
|         attēls = Hamilcar E. Felkersahm.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 4
|        m_vieta = Gleinica (tagad Glinica [[Glogovas apriņķis|Glogovas apriņķī]], [[Polija|Polijā]] {{flaga|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[Jurisprudence|Jurists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hamilkārs Eižens Magnuss fon Felkerzāms''' ({{val-de|Hamilkar von Fölkersahm}}, dzimis {{dat|1854|11|3}}, miris {{dat|1929|8|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]] un politiķis.

sentences:
'''Dejas improvizācija''' ir process, kurā [[Deja|deja]] tiek radīta spontāni, dažādos veidos savā starpā savienojot pamata kustības un
figūras.

sentences:
{{Infobox Christian leader
|type=Pope
|honorific-prefix=Svētais Pāvests
|name=Benedikts II
|image=BenedictII.jpg
|image_size=220px
|birth_name=
|term_start={{dat|684|6|26|N}}
|term_end={{dat|685|5|8|N}}
|predecessor=[[Leons II]]
|successor=[[Jānis V]]
|birth_date={{dat|635}}
|birth_place= [[Roma]], [[Bizantijas impērija]]
|death_date={{dat|685|5|8}}
|death_place= [[Roma]], [[Bizantijas impērija]]
|other=Benedikts
}}
'''Pāvests Benedikts II''' ({{val|la|Benedictus II}}; dzimis '''Benedikts Sabels''' (''Benedictus Sabellus'') {{dat|635}}, miris {{dat|685|5|8}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] no 684. gada jūnija līdz savai nāvei 685. gadā un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]].

sentences:
[[Kategorija:Auce]]
[[Kategorija:Ielas Dobeles novadā|Auce]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Auce]]

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Kārnegija zāle''' ({{lang-en|Carnegie Hall}}) ir koncertzāle [[Ņujorka|Ņujorkā]], kas atrodas Septītās avēnijas un 57. ielas stūrī [[Manhatana|Manhatanā]]. Viena no prestižākajām klasiskās mūzikas koncertzālēm pasaulē. Šodien Kārnegija zālē notiek arī džeza un vieglās mūzikas koncerti.

sentences: '''Telpaugs''' ir [[Augi|augs]], kas tiek audzēts iekštelpās, piemēram, dzīvesvietās un birojos, galvenokārt dekoratīvos nolūkos, taču pētījumi liecina, ka telpaugiem ir arī pozitīva [[Psiholoģija|psiholoģiska]] ietekme. Papildus tam telpaugi palīdz arī iekštelpu [[Gaisa piesārņojums|gaisa attīrīšanā]], jo dažas sugas un ar tām saistītie augsnē mītošie [[Mikroorganismi|mikrobi]] samazina iekštelpu gaisa piesārņojumu, absorbējot gaistošos organiskos savienojumus, tostarp [[Benzols|benzolu]], [[Formaldehīds|formaldehīdu]] un trihloretilēnu. Lai gan šīs piesārņojošās vielas parasti ir toksiskas cilvēkiem, tās augiem un augsnē mītošajiem mikrobiem nekaitē.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wolverton|first=B. C.|last2=Johnson|first2=Anne|last3=Bounds|first3=Keith|date=1989-09-15|title=Interior Landscape Plants for Indoor Air Pollution Abatement|url=https://ntrs.nasa.gov/citations/19930073077|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
Spīdošs ķermenis izstaro '''[[gaisma]]s plūsmu'''. Gaismas plūsma
ap punktveida gaismas avotu, kura gaismas stiprums
ir <math>I\!</math>, vienāda ar <math>\Phi = 4 \pi I\!</math>.

Kur:

<math>\Phi\!</math> — gaismas plūsma

<math>I\!</math> — gaismas stiprums

<math>4 \pi\!</math> — pilnais telpas leņķis.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācija
|image        = OPCW-Logo.svg
|caption      = Organizācijas logo
|size         = 150px
|map          = CWC Participation.svg
|mcaption     = Organizācijas dalībvalstis (zaļā krāsā)
|headquarters = {{vieta|Nīderlande|Hāga}}<br>{{Coord|52.091241|N|4.283193|E|type:landmark|display=inline,title}}
|membership   = 190 dalībvalstis
|language_title=Oficiālās valodas
|language     = Angļu, franču, krievu, ķīniešu, spāņu, arābu
|leader_title = Ģenerāldirektors
|leader_name  = [[Ahmets Izimdži]]<ref>{{ziņu atsauce|title=OPCW Chooses New Director-General|work=Arms Control Association|url=http://www.armscontrol.org/act/2009_11/OPCW|author=Oliver Meier and Daniel Horner|date=November 2009}}</ref>
|formation    = {{dat|1997|4|28|N|bez}}
|num_staff    = apmēram 500<ref name=NTI1>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nti.org/e_research/official_docs/inventory/pdfs/opcw.pdf|work=Center for Non-Proliferation Studies|title=OPCW|publisher=NTI|date=17 March 2011|accessdate=24 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110507033616/http://www.nti.org/e_research/official_docs/inventory/pdfs/opcw.pdf|archivedate={{dat|2011|05|07||bez}}}}</ref>
|budget       = {{€|74 miljoni}}<ref name=NTI1/>
|website      = {{URL|http://www.opcw.org}}
}}
'''Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācija''' ('''OPCW''') ir starptautiska [[organizācija]], kas realizē [[Ķīmisko ieroču aizlieguma konvencija|Ķīmisko ieroču aizlieguma konvenciju]]. Tā pārbauda un veicina konvencijas ievērošanu, kas nosaka, ka [[ķīmiskie ieroči|ķīmiskos ieročus]] izmantot ir aizliegts, un pieprasa to iznīcināšanu.

sentences:
{{Kosmosa aģentūras infokaste
|nosaukums      = Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija
|orig_nos       = National Aeronautics and Space Administration
|attēls         = NASA seal.svg
|att_nos        = ''NASA'' oficiālais zīmogs
|att_izmērs     = 173px
|īpašnieks      = [[ASV federālā valdība]]
|galvenā mītne  = [[Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|kosmodroms     = [[Kenedija kosmosa centrs]]
|moto           = ''For the Benefit of All'' ("Par labu visiem")<ref name="motto">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.lightmillennium.org/2004_newyear/gokoglu_nasa_stands_forall.html |title=NASA stands "for the benefit of all."—Interview with NASA's Dr. Süleyman Gokoglu |work= lightmillennium.org|publisher=The Light Millennium |date=2007 |accessdate=1 April 2018|author=Lale Tayla |author2=Figen Bingul |last-author-amp=yes}}</ref>
|dibināta       = {{dat|1958|07|29}}
|administrators =  [[Bills Nelsons]]
|budžets        = {{peļņa}} [[ASV dolārs|US$]] 20,7 miljardi (2018)<ref name="budget">{{tīmekļa atsauce|url= http://www.sciencemag.org/news/2018/03/updated-us-spending-deal-contains-largest-research-spending-increase-decade|title= Trump, Congress approve largest U.S. research spending increase in a decade|work=sciencemag.org|publisher=Science|date=23 March 2018|accessdate=1 April 2018}}</ref>
|valoda         = [[angļu valoda|angļu]]
|URL            =  {{URL|nasa.gov}}
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences:
[[Kategorija:Selekcija]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
, [[Viljams Adolfs Bugro|Viljama Adolfa Bugro]] glezna]]
'''Dvēsele'''<ref group="P">Apraksts ir veidots pēc šādas formas — cilvēka dvēseles rašanās (vai arī aprakstīta pirmo cilvēku radīšana, lai padarītu skaidrāku dvēseles veidošanu), dvēseles apraksts, pēcnāves dzīve (aprakstīta, lai saprastu dvēseles fiziskās (-o) dzīves (-ju) galveno uzdevumu).</ref> parastā nozīmē ir dzīvas būtnes (it sevišķi [[cilvēks|cilvēka]]) [[apziņa]]s izpausmju kopums un garīgā būtība.

sentences:
.]]
'''Starptautiskā krimināltiesa (SKT)''' ir 2002. gadā dibināta starptautiskās krimināljustīcijas iestāde, kas atrodas [[Hāga|Hāgā]]. Starptautiskā krimināltiesa ir starptautisko krimināltiesību, kā arī mūsdienu starptautisko tiesību nepieciešams institūts. Tās uzdevums ir kalpot par svarīgāko starptautisko tiesisko principu realizācijas garantu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Ilūkstes lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.967770 | latNS  = N
| longd = 26.285648 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Ilūkste}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1999. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Saistītie dati''' ({{val|en|linked data}}) ir strukturēti, savstarpēji savienoti dati, ko izmanto [[Semantiskie vaicājumi|semantisko vaicājumu]] veikšanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
{{Programmatūras infokaste
| logo = Webpack.png
| logo size = 100px
| name = ''Webpack''
| developer = Tobiasa Koperss, Šons Lārkins, Johanness Evalds, Juho Vepseleinens, Kess Kluskens, ''Webpack'' izstrādātāju kopiena
| released = {{dat|2012|03|10}}
| latest release version = 4.35.2
| latest release date = {{dat|2019|07|01}}<ref name="previous-releases">{{Tīmekļa atsauce | url=https://github.com/webpack/webpack/releases | accessdate=2019-01-20 | title=Releases · webpack/webpack}}</ref>
| operating system =
| programming language = [[JavaScript]]
| license = [[MIT License]]
}}
'''''Webpack''''' ir [[atvērtā pirmkoda programmatūra|atvērtā pirmkoda]] ''[[JavaScript]]'' moduļu saistītājs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://developers.google.com/web/fundamentals/performance/webpack/|title=Web Performance Optimization with webpack|publisher=[[Google Developers]]|access-date=16 Oct 2018}}</ref>

sentences: Šajā lapā ir uzskatītas visas latviešu Vikipēdijā pieejamās uzlabošanas veidnes. Visas latviešu Vikipēdijā pieejamās diskusiju veidnes ir lapā [[Vikipēdija:Diskusiju veidnes]].

sentences: '''Steroīdi''' (no termina '[[holesterīns]]') ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] vai, retāk, [[augi|augu]] izcelsmes, kā arī sintētiski iegūtas bioloģiski aktīvas vielas. Dabā steroīdi veidojas no [[izoprenoīdi|izoprenoīdiem]] (triterpenoīda [[lanosterols|lanosterola]], kas savukārt rodas no [[skvalēns|skvalēna]] oksīda). Visu steroīdu ķīmiskās struktūras pamatā ir tetracikliska ogļūdeņraža sistēma — [[sterāns]] jeb gonāns. Sterāna molekulā [[fenantrēns|fenantrēna]] trim sešlocekļu gredzeniem pievienojies [[ciklopentāns|ciklopentāna]] pieclocekļu gredzens un visas saites piesātinātas ar ūdeņradi (ciklopentānperhidrofentantrēns).<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 146.—147. lpp.</ref> Dažādiem steroīdiem sterāna kodols var būt daļēji nepiesātināts, tam var būt pievienotas dažādas funkcionālās grupas, galvenokārt [[alkilgrupa]]s, [[hidroksilgrupa]]s, [[karbonilgrupa]]s vai [[karboksilgrupa]]s. Pie steroīdiem pieskaita arī [[D vitamīns|D vitamīnu]], kam sterāna B cikls ir atvērts starp 9. un 10. atomu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)18CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=36,7 °C
|viršanas temperatūra=342,7 °C
}}

sentences:
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Vidzemes vēsture]]
[[Kategorija:Zviedrijas vēsture]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bassariscus sumichrasti geo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassariscus
| ģints_lv=Kakomicliji
| suga=Bassariscus sumichrasti
| suga_lv=Vidusamerikas kakomiclijs
| binomial=Bassariscus sumichrasti <small>([[Saussure]], 1860)</small>
| izplatība=

sentences:
{{cita nozīme|purvu|pilsētas daļu|Mūkupurvs (apkaime)}}
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Mūkupurvs
| attēls          = Mūkupurvs.jpg
| attēla apraksts = Mūkupurva ZA
| citi nosaukumi  = Zolitūdes purvs
| atrašanās vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]] un [[Ķekavas pagasts]]
| tips = [[augstais purvs]]
| platība =
| lat_d             = 56.943244
| long_d            = 23.978617
| augi =
| dzīvnieki =
| ezeri =
| akači =
}}
'''Mūkupurvs''' (zināms arī kā '''Zolitūdes purvs'''<ref>[http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history Mūkupurvs — vēsture] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160918171301/http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history |date={{dat|2016|09|18||bez}} }}, apkaimes.lv. Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>) ir [[purvs]] [[Rīga]]s dienvidrietumu daļā [[Mūkupurvs (apkaime)|Mūkupurva]] apkaimē. Purvu divās daļās sadala [[Lidosta Rīga|Lidostas "Rīga"]] teritorija, kas ir izbūvēta tieši purvam pa vidu. Purva ūdeņu dabiskā notece notiek pa [[Lāčupīte (Hapaka grāvja pieteka)|Lāčupīti]] un [[Hapaka grāvis|Hapaka grāvi]].<ref>[http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170505201756/http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf |date={{dat|2017|05|05||bez}} }} Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Tērbatas bīskapa igauņu vasaļu, Livonijas ordeņa un Dānijas karaļa vasaļu karagājiens notika uz [[Pleskava]]i (kartē - ''Pskov'') pakļautajām zemēm.]]
'''1240. gada karagājiens uz Izborsku un Pleskavu''' notika 1240. gada rudenī [[Tērbatas bīskapija|Tērbatas bīskapa]] Hermaņa vadībā, kas ilgstoši naidojās ar [[Novgoroda]]i pakļauto [[Pleskava]]s valsti par meslu ievākšanu no [[Ugaunija]]s iedzīvotājiem. Bruņoto konfliktu veicināja Romas pāvestu vēlme ieviest katoļu ticību [[mongoļi]]em nepakļautajā Krievzemes daļā. Tā kā [[Baltazars Rusovs]] savā hronikā kļūdaini rakstīja, ka karagājienu vadījis pirmais Livonijas ordeņa mestrs [[Hermans Balke]], tad agrāk tika pieņemts, ka tas noticis 1238. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oņegins
| attēls                   =  Onegin (film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Onegin''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marta Fainsa]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Ailīna Maisela]]
* [[Reifs Fainss]]
| scenārija autors         =
* [[Pīters Etedžijs]]
* [[Maikls Ignatjevs]]
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Liva Tailere]]
* [[Tobijs Stīvenss]]
* [[Mārtins Donovans]]
* [[Aluns Ārmstrongs]]
* [[Heriete Voltera]]
* [[Airēna Vorta]]
* [[Lena Hedija]]
| mūzika                   = [[Magnuss Fainss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Rysher Entertainment]]''
* ''[[Starz!]]''
* ''[[CanWest Global Television Network]]''
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|18|Toronto kinofestivāls|1999|11|19|Apvienotā Karaliste|1999|12|31|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/onegin-1998|title=Onegin|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2019|archive-date={{dat|2019|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191026145712/https://bbfc.co.uk/releases/onegin-1998}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119079/?ref_=bo_se_r_1|title=Onegin|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|206,128}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Oņegins"''' ({{val|en|Onegin}}) ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Aleksandrs Puškins|Aleksandra Puškina]] romānu "[[Jevgeņijs Oņegins]]". Filmas režisore ir [[Marta Fainsa]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]] (viņš arī ir viens no filmas producentiem), [[Liva Tailere]], [[Tobijs Stīvenss]], [[Mārtins Donovans]], [[Aluns Ārmstrongs]], [[Heriete Voltera]], [[Airēna Vorta]] un [[Lena Hedija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|18||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Viļakas vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Viļakas pils]] dibināšanas [[Atzele]]s zemē. Īpaša nozīme [[Viļaka]]s vēsturē ir [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Marienhauzenas pils|Marienhauzenas pilij]], kas kalpoja par [[Inflantijas vaivadija]]s Marienhauzenas stārastijas centru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējā detaļa
| operators =
| attēls = Last detail.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| režisors = [[Hals Ešbijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Otiss Jangs]]
* [[Endijs Kveids]]
* [[Kliftons Džeimss]]
* [[Kerola Keina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Last Detail''
| studija = * ''Acrobat Productions''
* ''Bright-Persky Associates''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|12}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary |title=The Last Detail (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2022|8|21}} |archive-date={{dat|2022|08|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220821121353/https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēdējā detaļa"''' ({{Val|en|The Last Detail}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Hals Ešbijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Otiss Jangs]], [[Endijs Kveids]], [[Kliftons Džeimss]] un [[Kerola Keina]]. Filma ir balstīta uz 1970. gada [[Derils Panisens|Derila Panisena]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kazino infokaste
| name          = ''Bellagio''
| logo          = Bellagio Hotel and Casino.svg
| logo_size     = 250
| image         = Bellagio Las Vegas.jpg
| image_size    = 250
| image_caption =
| pushpin_map   = Lasvegasa
| latd = 36| latm = 06| lats = 47 | latNS = N
| longd=115| longm =10| longs= 35 | longEW= W
| location      = {{vieta|ASV|Nevada|Las Vegas Strip}}
| date_opened   = {{dat|1998|10|15|N|bez}}
| names_pre     =
| date_closed   =
| casino_type   =
| theme         =
| owner         = ''Bellagio LLC''
| architect     =
| rooms         = 3950
| space_gaming  =
| shows         = ''O''
| attractions   =
| notable_restaurants   =
| website       = {{URL|http://www.bellagio.com}}
}}
'''''Bellagio''''' ir [[kūrorts]], luksusa [[viesnīca]] un [[kazino]] ''[[Las Vegas Strip]]'', [[Paradaisa|Paradaisā]], [[Nevada|Nevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā īpašnieks ir ''MGM Resorts International''.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Papīra pilsētas
 | oriģinālnos = ''Paper Towns''
 |      attēls = PapiraPilsetas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, mistērija, romantiska filma
 |    režisors = [[Džeiks Šreiers]]
 |  producents =
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Mārtijs Bouens]]
 |   scenārijs =
* [[Skots Noištaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
 |     aktieri =
* [[Nats Volfs]]
* [[Kara Delevinja]]
* [[Halstona Seidža]]
* [[Ostins Ābramss]]
* [[Džastiss Smits]]
 |      mūzika = [[Son Lux]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|7|24||bez}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paper-towns-2015|title=Paper Towns|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2016|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161021181132/http://bbfc.co.uk/releases/paper-towns-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=papertowns.htm|title=Paper Towns (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|85,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Papīra pilsētas"''' ({{val|en|Paper Towns}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz [[Džons Grīns|Džona Grīna]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džeiks Šreiers]]. Galvenās lomas atveido [[Nats Volfs]], [[Kara Delevinja]], [[Halstona Seidža]], [[Ostins Ābramss]] un [[Džastiss Smits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|7|24||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Lesja Ukrainka
|     vārds_orig    = ''Леся Українка''
|         attēls    = Lesya Ukrainka portrait.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Lesja Ukrainka
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1871
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 13
|       dz_vieta    = Novohrada-Volinska, [[Volīnijas guberņa]]
(tagad [[Zvjaheļa]], [[Žitomiras apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1913
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 19
|        m_vieta    = [[Surami]], [[Tiflisas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{GEO}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece, dramaturģe, rakstniece, tulkotāja un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda]]
|        periods    = 1876—1913
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = drāma-feerija "Meža dziesma" (''Лісова пісня'', 1911)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #FFFFFF
 |                 bg_color = #C80815
 |                    klubs = San Francisco 49ers
 |                     logo = San Francisco 49ers logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Sanfrancisko "49ers"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Santaklēra}}
 |                     līga = [[Nacionālā futbola līga]]
 |               konference = Nacionālā futbola konference
 |                 divīzija = Rietumu divīzija
 |                 dibināts = 1946
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''[[Levi's Stadium]]''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 68 500
 |                   krāsas = Sarkana, zelta<br />{{Color box|#AA0000}} {{Color box|#B3995D}}
 |                īpašnieks = Džeds Jorks
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = Kails Šanahans
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 5
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 7
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Sanfrancisko "49ers"''' ({{val|en|San Francisco 49ers}}) profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas atrodas [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1946. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Inczukalna pagasts}}
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Inčukalna pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H6
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76 °C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Džibutija]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas vēsture]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Octopus vulgaris2.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus vulgaris|Astoņkājis}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv = Bilaterāļi
| apakšnod = Protostomia
| apakšnod_lv = Pirmmutnieki
| virstips = Lophotrochozoa
| virstips_lv = Spirālveidīgie
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| binomial= Mollusca <small>([[Cuvier]], 1797)</small>
| iedalījums =
* [[Bruņgliemeži|Bruņgliemji]] (''Polyplacophora'')
* {{TaksoSaite|Cephalopoda|Galvkāji}}
* {{TaksoSaite|Bivalvia|Gliemenes}}
* {{TaksoSaite|Gastropoda|Gliemeži}}
* {{TaksoSaite|Scaphopoda|Lāpstkāji}}
* {{TaksoSaite|Monoplacophora|Monoplakofori}}
* [[Rievvēdergliemju klase|Rievvēdergliemji]] (''Solenogastres'')
* [[Vairogkājgliemju klase|Vairogkājgliemji]] (''Caudofoveata'')<ref>Stalažs A., Dreijers E. ''Gliemju latviskie nosaukumi''. Scripta Letonica 2(1) © RPD Science, 2015.</ref>
}}
'''Gliemji''' jeb '''moluski''' (''Mollusca'') ir [[bilaterāļi|bilaterālo]] (''Bilateria'') [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kas apvieno 8 mūsdienu klases un 2 izmirušas [[Klase (bioloģija)|klase]]s. Pasaulē ir zināms ap 130 000 gliemju sugu, tādēļ sugu skaita ziņā gliemju tips ieņem otro vietu aiz [[posmkāji]]em.<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/gliemji/ Gliemji]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Volkswagen Arena''
|attēls            = [[File:VW-Arena (Panorama).jpg|300px]]
|valsts            = {{vieta|Vācija|Volfsburga}}
|pilsēta           = Volfsburga
|adrese            =
|celtniecība-no    = 2001
|pabeigts          = 2002
|atklāts           = 2002
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 53
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 30 000
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[VfL Wolfsburg]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Volkswagen Arena''''' ir [[stadions]] [[Volfsburga|Volfsburgā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 30 000 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[VfL Wolfsburg]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera tigris sondaica 01.jpg
| att_nosaukums = Pazīstama Javas Tīģera fotogrāfija (1938)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =Panthera tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =Panthera tigris sondaica
| pasuga_lv = Javas tīģeris
| binomial =†Panthera tigris sondaica <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1844)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dundagas pagasts}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tertulliāns
|          vārds_orig = Tertullianus
|              attēls = Tertullian.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[160]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|           m_dat_alt = ap [[245]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[stoicisms]], [[Filons]]
|          ietekmējis = [[Kipriāns]], [[Hieronīms]], [[Svētais Augustīns]], [[Leons I]], [[Halkēdonas koncils]]
|               darbi = ''Apologeticus''
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Tertulliāns''', pilnā vārdā '''Kvints Septimijs Florents Tertulliāns''' ({{val|la|Quintus Septimius Florens Tertullianus}}); dzimis ap [[160]]. gadu, miris ap [[225]]. gadu) bija ražīgs [[Romas impērija]]s laika [[kristietība|kristiešu]] autors no [[Kartāga]]s. Agrīns kristiešu [[apoloģija|apoloģēts]] un cīnītājs pret [[ķecerība|ķecerībām]], sevišķi [[gnosticisms|gnosticismu]]. Pirmais latīņu autors, kurš plaši izmantoja [[Trīsvienība]]s jēdzienu. Kaut arī ietekmīgs kristietības pamatlicējs, nav kanonizēts, jo dzīves otrajā pusē pieslējās [[montānisms|montānistiem]].

sentences: '''Stabilitrons''' ir īpaša [[pusvadītājs|pusvadītāja]] [[diode]], kas paredzēta [[spriegums|sprieguma]] stabilizācijai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
s [[Armēņu kvartāls|armēņu kvartālā]]]]
'''Bibliotēkas kaķi''' ir pieradināti [[Kaķis|kaķi]], kas dzīvo publiskajās bibliotēkās visā pasaulē. Kaķu saistība ar bibliotēkām pastāv no viduslaikiem līdz mūsdienām, kur tie veikuši sākotnēji grauzēju iznīcināšanas, bet vēlāk arī labvēlīgas atmosfēras veidotāju funkcijas. Viņiem līdzīgus pienākumus funkcionālos objektos pilda kuģa kaķi, veikalu kaķi un lauksaimniecības objektu kaķi.

sentences:
'''Kultūras materiālisms''' ir zinātniskās izpētes stratēģija un teorētiskā perspektīva [[antropoloģija|antropoloģijā]], kas ietver uzskatu, ka pastāv cēloniska saikne starp materiālajiem spēkiem un [[kultūra]]s aspektiem, ka fiziskā pasaule var ietekmēt un noteikt [[cilvēks|cilvēka]] uzvedību. Kultūras materiālisma pamatlicējs ir [[Marvins Hariss]].
Hariss kultūras materiālisma jēdzienu ieviesa 1968. gada darbā ''The Rise of Anthropological Theory'',<ref name=Harris2001a>{{citation |date=2001a. pirmizdevums 1968 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=The Rise of Anthropological Theory: A History of Theories of Culture |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0132-9 |url=http://books.google.com/books?id=yUUYN3X18dwC&printsec=frontcover&dq=Rise+Anthropological+Theory&hl=en&ei=KySLTMqBFI2IvgOjtY0Y&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCkQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0133-7}} {{en ikona}}</ref> bet pilnībā to attīstīja 1979. gada darbā ''Cultural Materialism''.<ref name=Harris2001b>{{citation |date=2001b. pirmizdevums 1979 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=Cultural Materialism: the Struggle for a Science of Culture |edition=Updated |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0134-5|url=http://books.google.com/books?id=8Xc9DMbB5KQC&printsec=frontcover&dq=%22materialism%22&hl=en&ei=meSKTIetFMu8cZOwyMkE&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=10&ved=0CFUQ6AEwCQ#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0135-3}} {{en ikona}}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Vēsturnieki pēc valsts]].''

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences:
{{Modeļa infokaste
| name        = Olga Kuriļenko
| vārds_orig  = ''Ольга Куриленко''
| nationality = [[Ukraiņi|Ukrainiete]]
| image       = Festival de Cinema de Sitges 2019 (49500414408) (cropped).jpg
| caption     = Olga Kuriļenko 2019. gadā
| birth_name  =
| birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1979|11|14}}
| birth_place = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdjanska|td=Ukraina}}
| death_date =
| death_place =
| height       = 176 cm
| occupation = aktrise, modele
| yearsactive = 2001—pašlaik
| dzimums = S
}}
'''Olga Kuriļenko''' ({{val|uk|Ольга Костянтинівна Куриленко}}, {{val|ru|Ольга Константиновна Куриленко}}; dzimusi {{dat|1979|11|14}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] tautības [[Francija]]s aktrise un modele.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Ninomija''' var būt:
* [[Hirokadzu Ninomija]];
* [[Hiroši Ninomija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alfons Bertholds
|     vārds_orig =
|         attēls = Альфонс Бертольд.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vaide]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1993
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzejnieks un tulkotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences: '''"Zilā marmora bumbiņa"''' ({{val|en|The Blue Marble}}) ir [[Zeme]]s [[fotogrāfija]], ko {{dat|1972|12|7||bez}} plkst. 10.39 ([[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) no 45 tūkstošu kilometru liela attāluma uzņēma ''[[Apollo 17]]'' apkalpes dalībnieki.<ref name=Petsko>{{publikācijas atsauce|last=Petsko|first=Gregory A|title=The blue marble|journal=[[Genome Biology]]|volume=12|issue=4|pages=112|doi=10.1186/gb-2011-12-4-112|url=http://www.springerlink.com/content/f61183q243148q3w/|year=2011}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
alfa tēviņi var saņemt preferenciālu attieksmi, piemēram, saņemt apkopi no citiem grupas biedriem]]
Dzīvnieku sociālajos pētījumos visaugstākā pakāpe tiek reizēm norādīta kā '''alfa'''. [[Tēviņš|Tēviņi]], [[Mātīte|mātītes]] vai abi var būt alfas atkarībā no sugas. Ja tēviņš un mātīte pilda šo lomu kopā, tos dažreiz dēvē par alfa pāriem. Citi dzīvnieki vienā un tajā pašā sociālajā grupā var izrādīt cieņu vai citu sugai raksturīgu uzvedību pret alfu vai alfām.

sentences: {{Commonscat|Philosophers by tradition|Filozofi pēc skolas un virziena}}

sentences: '''20. maijs''' ir gada 140. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (141. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 225 dienas.

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Arabidopsis thaliana
|        autors = (L.) Heynh.
|        attēls = Arabidopsis thaliana.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Arabidopsis thaliana (L.) Heynh.}}
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Spermatophyta
| nodalījums_lv = Sēklaugi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv =
|        dzimta = Brassicaceae
|     dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|         ģints = Arabidopsis
|      ģints_lv = Sīkplikstiņi
|          suga = A. thaliana
|       suga_lv = Tāla sīkplikstiņš
|      sinonīmi =
* Arabis thaliana L.,
* Sisymbrium thalianum (L.) J. Gay & Monn.
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = RATAN-600
|image           = RATAN 600.jpg
|caption         = RATAN-600
|organization    = [[KZA Speciālā astrofiziskā observatorija]]
|code            =
|location        = {{vieta|Krievija|Karačaja-Čerkesija|Zalenčukskas rajons|Zalenčukska}}
| map = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Kaukāzs#Eiropa
| latd=43.8258|latNS=N
| longd=41.5864|longEW=E
|altitude        = 970 m v.j.l.
|weather         =
|established     = 1968–1977
|website         = https://www.sao.ru/ratan/
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
[[Fonētika|Fonētikā]] par '''labiodentālu līdzskani''' sauc [[Līdzskanis|līdzskani]], ko artikulē ar apakšlūpu un augšzobiem. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] iekļautie labiodentālie līdzskaņi ir:<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences: '''Vienprātības grāmata''' ({{val|la|Liber Concordiae}}) ir [[luterisms|luterisma]] ticības apliecību kopums. Vēsturiski nostiprinājies kā nozīmīgākais [[luterāņi|luterāņu]] ticības, mācības un apliecības apkopojums, kura vienīgais kritērijs ir Vecās un Jaunās Derības Svētie Raksti ([[Bībele]]). Lai arī darbs pie dokumentu apstiprināšanas bija beidzies jau vairākus gadus ātrāk, Vienprātības grāmata svinīgi izdota 1580. gada 25.jūnijā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Nursijas Benedikts
|      dzimšanas datums = ap [[480. gads|480]]. gadu
|          nāves datums = [[547. gads|547]]. gadā
|        piemiņas diena = [[11. jūlijs]]
|                  godā =
|                attēls = Frari (Venice) - Sacristy - triptych by Giovanni Bellini - Saint Benedict of Nursia and Saint Mark.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Nursija]]
|           nāves vieta = [[Montekazino]]
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums = 1220. gadā
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{cita nozīme|salu Antarktikā|pilsētu|Antverpene}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Anvera
|attēls              = Anvers Island.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte        = Antarktīda-fiziskā
|map_custom = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums = [[Pālmera arhipelāgs]]
|arhipelāgs =
|latd=64|latm=36|lats=0|latNS=S |longd=63|longm=30|longs=0|longEW=W
|platība = 2432<ref>[http://islands.unep.ch/INY.htm#56 UN SYSTEM-WIDE EARTHWATCH Web Site. ISLAND DIRECTORY]</ref>
|garums = 71
|platums = 46
|krasta līnija = 379
|augstākais kalns = [[Fransē kalns]]
|augstums = 2821
|valsts = Antarktika
|valsts adm vienības tips = Pretenzija
|valsts adm vienība = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]], [[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji =~20
|piezīme =
}}
'''Anvera''' ({{val|fr|Île Anvers}}, {{val|en|Anvers Island}}, {{val|es|Isla Anvers}}) ir ap 70 km gara un līdz 40 km plata sala [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietojusies [[Pālmera arhipelāgs|Pālmera arhipelāga]] dienviddaļā. [[Žerlaša šaurums]] to šķir no [[Antarktīdas pussala]]s [[Danko krasts|Danko krasta]], [[Dalmaņa līcis]] — no [[Brabanta]]s salas un [[Neimaijera šaurums]] — no [[Vīnkes sala|Vīnkes]] un [[Dumēra sala|Dumēra]] salām. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Salas austrumu daļa kalnaina, augstākais punkts ir [[Fransē kalns]] (2821 m). Rietumu un ziemeļu daļu aizņem [[Marra ledājs|Marra piekalnes ledājs]].

sentences: '''Sukulenti''' ir [[augi]], kuru atsevišķas daļas ir biezākas un tuklākas nekā parastiem augiem, kas ļauj tiem pielāgoties ilgstoši sausiem apstākļiem un smilšainai [[augsne]]i. Sukulenti parasti vajadzīgo [[ūdens]] daudzumu uzkrāj stublājos vai lapās, bet dažkārt arī saknēs. Sukulenti savas neparastās uzbūves dēļ ir populāri [[krāšņumaugi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Maleīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1590
|kušanas temperatūra=130,5 °C
|viršanas temperatūra=135 °C (sadalās)
}}
'''Maleīnskābe''' (''cis''-butēndiskābe, ''cis''-1,2-etilēndikarbonskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''trans''-[[izomērs]] ([[fumārskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Maleīnskābe ir ūdenī šķīstoša balta kristāliska viela. Maleīnskābes esterus un sāļus sauc par '''maleātiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences: {{Citas nozīmes|jēdzienu bioloģijā un ķīmijā|DNS (nozīmju atdalīšana)|DNS}}

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Daugavpils]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Daugavpilī|Skolas]]
[[Kategorija:Daugavpils]]

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Voleri
|attels             =
|paraksts           = [[Daugava]]s piestātne, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Krēmeri]]<br />[[Lejas Podrags]]
|platiba            = 5,315 km²
|iedzivotaju_skaits = 299 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|54}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Gamma-oksisviestskābes struktūrformula

  Gamma-oksisviestskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O3
|molmasa=104,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=<-17 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oksisviestskābe''' (hidroksisviestskābe, oksibutānskābe, GHB, C3H6(OH)COOH) pieder pie [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]].

sentences: '''Gvantanamo līča aizturēšanas nometne''' ({{val-en|Guantánamo Bay detention camp}}), arī '''Gvantanamo līča aizturēšanas centrs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+P7-RC-2013-0234+0+DOC+XML+V0//LV|title=Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo — ieslodzīto bada streiks (2013/2601(RSP))|publisher=[[Eiropas Parlaments]]|accessdate={{dat|2016|8|19||bez}}|author=|language=|quote=rīkojumu slēgt 'Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim}}</ref> un '''Gvantanamo cietums''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[militārais cietums]], kas atrodas [[Kuba]]s salā, [[Gvantanamo līcis|Gvantanamo līcī]] esošajā [[Gvantanamo līča jūras kara bāze|Gvantanamo līča jūras kara bāzē]]. Kad {{dat|2002|||Ģ}} janvārī nometni izveidoja, [[ASV Aizsardzības sekretārs]] [[Donalds Ramsfelds]] sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.

sentences:
{{Hokejista infokaste v2
 |           vārds = Terijs Savčuks
 |      vārds_orig = ''Terry Sawchuk''
 |          attēls = Terry Sawchuk 1963.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1929|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kanāda|Manitoba|Vinipega}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|5|31|1929|12|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 86 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz = [[Vārtsargs (hokejs)|Vārtsargs]]
 |        tvēriens = Kreisais
 |         kar_sāk = 1949
 |        kar_beig = 1970
 |       izglītība =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |           amats =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |         b_klubs =
 |          drafts =
 |         dr_gads =
 |         dr_līga =
 |          dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |         drafts2 =
 |        dr_gads2 =
 |        dr_līga2 =
 |         dr_kom2 =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |        kl_sez 1 =
 |         klubs 1 =
 |        kl_sez 2 =
 |         klubs 2 =
 |        kl_sez 3 =
 |         klubs 3 =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |      taut_sez 1 =
 |          taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |  tr_klubs_sez 1 =
 |      tr_klubs 1 =
 |  tr_klubs_sez 2 =
 |      tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |      sasniegumi =
* 4x [[Stenlija kauss]] (1952, 1954, 1955, 1967)
* 11x NHL Visu zvaigžņu spēle (1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1959, 1963, 1964, 1968)
* 3x NHL simboliskā pirmā izlase (1951, 1952, 1953)
* 4x NHL simboliskā otrā izlase (1954, 1955, 1959, 1963)
* 4x [[Vezinas balva]] (1952, 1953, 1955, 1965)
 |           slavz = [[Hokeja slavas zāle]] (1971)
 |          aģenti =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Terijs Savčuks''' ({{val|en|Terrance Gordon Sawchuk}}; dzimis {{dat|1929|12|28}}, miris {{dat|1970|5|31}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes kanādiešu [[hokejists]], spēlēja [[Vārtsargs (hokejs)|vārtsarga]] pozīcijā. Viņš 21 sezonu pārstāvēja [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubus [[Detroitas "Red Wings"]], [[Bostonas "Bruins"]], [[Toronto "Maple Leafs"]], [[Losandželosas "Kings"]] un [[Ņujorkas "Rangers"]].

sentences:
{{Literatūra}}
'''Dramaturģija''' ({{val-el|Δραμα}} — ‘darbība’) ir [[literatūra|daiļliteratūras]] veids. Dramatiski darbi ([[luga]]s) rakstīti sarunu formā un paredzēti iestudēšanai [[teātris|teātrī]]. Autors notikumos iejaucas netieši, galveno varoņu raksturi un uzskati atklājas dialogos. Dramaturģijā izšķir trīs galveno žanru veidus: [[Traģēdija|traģēdiju]], [[Komēdija|komēdiju]] un [[Drāma|drāmu]].

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences: '''Glikokortikoīdi''' ir [[kortikosteroīdi]], kas ietekmē galvenokārt [[Ogļhidrāts|ogļhidrātu]] un [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maiņu. Glikokortikoīdi stimulē [[glikoneoģenēze|glikoneoģenēzi]], paaugstina cukura līmeni asinīs, kā arī veicina [[glikogēns|glikogēna]] sintēzi [[Aknas|aknās]]. Glikokortikoīdi spēj arī samazināt [[Iekaisums|iekaisumus]] un [[Alerģija|alerģiskās]] izpausmes. Tos cilvēka ķermenī sintezē [[virsnieres|virsnieru]] garoza. Glikokortikoīdu receptori ir gandrīz visām cilvēka šūnām, un tiem piesaistoties, notiek attiecīgie efekti.<ref>Pelt AC (2011). ''Glucocorticoids: effects, action mechanisms, and therapeutic uses''. Hauppauge, N.Y.: Nova Science. {{ISBN|978-1617287589}}.</ref> Dabiskie glikokortikoīdi ir [[kortizons]] un hidrokortizons jeb [[kortizols]], kurus dažādu preparātu veidā lieto medicīnā. <ref name=":0">Indulis Purviņš, Santa Purviņa (2002). Praktiskā farmakoloģija (3. izd.). Rīga: Zāļu infocentrs. 794. lpp. {{ISBN|9984193313}}.</ref>

sentences: {{Commonscat|National anthems|Pasaules valstu himnas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
| attēls                   = Hoodwinked.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hoodwinked''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Korijs Edvardss]]
* [[Tods Edvardss]]
* [[Tonijs Līčs]]
| producents               = [[Korija Reja]]
* [[Keitija Hūtena]]
* [[Deivids K. Lavgrens]]
* [[Sjū Bea Montgomerija]]
* [[Prestons Stucmans]]
* [[Moriss Kanbars]]
| scenārija autors         =
* Korijs Edvardss
* Tods Edvardss
* Tonijs Līčs
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Patriks Varbērtons]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
| mūzika                   = [[Džons Marks Peinters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kanbar Entertainment]]''
* ''[[Kanbar Animation]]''
* ''[[Blue Yonder Films]]''
| izplatītājs              = [[The Weinstein Company]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16|Losandželosa|2006|1|13|ASV|2006|6|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hoodwinked-2005|title=Hoodwinked!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hoodwinked.htm|title=Hoodwinked! (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi"''' ({{val|en|Hoodwinked!}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Korijs Edvardss]], [[Tods Edvardss]] un [[Tonijs Līčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}} Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Glenna Klouza]], [[Džims Beluši]], [[Patriks Varbērtons]], [[Entonijs Andersons]] un [[Deivids Ogdens Staierss]].

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Vikikrātuve
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Multimediju krātuve
| valsts               =
| īpašnieks            = [[Wikimedia Foundation]]
| izveidotāji          = Wikimedia kopiena
| darbību_uzsāka       = {{dat|2004|9|7}}
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [[:commons:Sākumlapa|Sākumlapa latviešu valodā]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Pakalpojumu uzņēmumi]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Internets]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Eumenes 2007-1.jpg
| att_nosaukums=[[Podnieklapsene]] (''Eumenes coarctatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|   apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Vespoidea
|     virsdzimta_lv = Lapseņu virsdzimta
|           dzimta = Vespidea
|        dzimta_lv = Lapsenes
|       dzimta_r=Lapseņu dzimta
|      apakšdzimta = Eumeninae
|   apakšdzimta_lv = Palapsenes
| binomial=Eumeninae
|      kategorijas = nē
}}
'''Palapsenes''' jeb '''podnieklapsenes''',<ref>[http://leb.daba.lv/Apochyta.htm Iežmauglapsenes – Apochyta] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090515163430/http://leb.daba.lv/Apochyta.htm |date={{dat|2009|05|15||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> arī '''vientuļās lapsenes''' (''Eumeninae'') ir [[lapsenes|lapseņu dzimtas]] (''Vespidae'') apakšdzimta.<ref>[http://bugguide.net/node/view/249/tree Eumeninae apakšdzimta — podnieklapsenes] {{en ikona}}</ref> Vēl nesenā pagātnē tās tika izdalītas pastāvīgā [[Dzimta (bioloģija)|dzimtā]] ''Eumenidae''. Palapsenes ir vientuļnieces, kas nedzīvo kopā ar savas [[suga]]s īpatņiem.

sentences: '''Nezāles''' ir [[Augi|augu]] sugas, kas pret cilvēka gribu ieviešas apstādītajās platībās.<ref name="LPE">{{LPE|7|...}}</ref> Nezāles var būt arī citas šķirnes vai sugas [[kultūraugi]] sējumā, meža stādījumā vai dārzā. Nezāles konkurē ar kultūraugu par barības vielām, gaismu, mitrumu un citiem augšanas apstākļiem. Tā kā vienādos ekoloģiskos apstākļos tīruma [[Lakstaugs|lakstaugu]] (kultūraugu + nezāļu) kopējā [[masa]] ir konstants lielums, tad nezāļu masai palielinoties, samazinās kultūraugu masa un raža. Daudzas nezāles ir arī [[Fitopatoloģija|kultūraugu slimību un kaitēkļu starpnieki]]. Tās var nodarīt ievērojamus zaudējumus [[lauksaimniecība]]i.

sentences: '''Aizdevums''' jeb '''aizņēmums''' ir darījums, ar kuru viena puse jeb aizdevējs nodod otras puses jeb aizņēmēja īpašumā vai operatīvā pārvaldīšanā naudu vai kādu lietu. Aizņēmējs apņemas atdot aizdevējam tādu pašu naudas summu vai līdzīgu tās pašas lietas un tāda paša labuma lietu daudzumu. Aizdevuma [[līgums]] tiek noslēgts naudas vai mantas nodošanas brīdī.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Veise Elstera
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Veise Elstera
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Weiße Elster
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Bīli Halštrova
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Bílý Halštrov
| attēls            = Quelle Weisse Elster.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Upes izteka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rūdu kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zāle (upe)|Zāle]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 257
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 724
| ietekas_augstums  = 80
| kritums           = 644
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 5 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=57 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Kalifāts''', arī '''halifāts''' ({{val|ar|خلافة}} - ''khilāfah'') ir [[islāms|islāma]] valstu pārvaldes iekārta, kas apvieno vienotā politiskā sistēmā [[musulmaņi|musulmaņus]], neskatoties uz viņu atšķirīgajiem uzskatiem [[teoloģija|teoloģijā]]. Kalifāta augstākais vadītājs (valsts galva) ir [[kalifs]], kas ir islāma pravieša [[Muhameds|Muhameda]] politiskās (nevis reliģiskās) varas mantinieks.<ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=The Abbasid Caliphate: a history|publisher=Cambridge University Press|date=2021|location=Cambridge New York, NY Port Melbourne, VIC New Delhi Singapore|isbn=978-1-107-18324-7|first=Tayeb|last=El-Hibri}}</ref> Pēc Muhameda līdz [[1924]]. gadam pastāvēja vairāku veidu un tautu kalifāti ar dažādiem valsts iekārtas paveidiem.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/caliph|title=Caliph {{!}} Definition & History {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-27''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-1 № 3''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 3
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|3|27|SK}} 03:24:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1964|3|28|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1964-014A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 960 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-21]]''
<s>''[[3MV-1 № 2]]''</s>
| KA_nāk                 =
''[[Zond-1]]''
}}
'''''Kosmos-27''''' jeb '''''3MV-1 № 3''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras sākotnējais uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Nesējraķetes kļūmes dēļ [[kosmiskais aparāts]] palika Zemes orbītā, bet nākamajā dienā sadega atmosfērā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butadiēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=Н2С=СН—СН=СН2
|molmasa=54,09
|blīvums=šķidrā fāze 640
|kušanas temperatūra=-108,9 °C
|viršanas temperatūra=-4,4 °C
}}
'''1,3-butadiēns''' (butadiēns, divinils, eritrēns, Н2С=СН—СН=СН2) ir vienkāršākais [[alkadiēni|alkadiēns]] ar konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Butadiēns ir bezkrāsaina gāze ar specifisku smaku.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Fanjāno ezers
|attēls=Lago Fagnano Hualo.jpg
|paraksts=Fanjāno ezera rietumu gals
|map = Argentīna#Čīle
| plat_d=54| plat_m=32| plat_s=36 | plat_NS=S
| gar_d=67| gar_m=59| gar_s=00 | gar_EW=W
|vieta=[[Ugunszemes Lielā sala]]
|platība=590.3
|garums=104
|platums=8
|Vid_dziļums= 80.7
|Max_dziļums=204
|tilpums=
|krasts = 194
|augstums_vjl=26
|izteka=[[Asopardo]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Tolvina]]
}}
<mapframe text="Fanjāno ezers" width=290 height=290 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1315570"
}
</mapframe>
'''Fanjāno ezers''' ({{val|es|Lago Fagnano}}) vai '''Kami''' ({{val|ona|Kami}} — ‘iegarenais’) ir liels [[ezers]] [[Ugunszeme]]s arhipelāgā.<ref>{{PZT|205}}</ref> Izvietojies [[Ugunszemes Lielā sala|Ugunszemes Lielās salas]] dienvidos [[Darvina Kordiljera]]s priekškalnēs. Ezera lielākā austrumu daļa ietilpst [[Argentīna]]s [[Tjerra del Fuego (Argentīna)|Tjerras del Fuego]] provincē, bet mazākā rietumu daļa — [[Čīle]]s [[Magaljanesa]]s reģionā.

sentences: '''Pozitīvā psiholoģija''' pēta apstākļus, kas veicina cilvēku, grupu un iestāžu optimālu darbību.<ref name="GableHaidt2005">{{Publikācijas atsauce|last=Gable|first=S. L.|last2=Haidt|first2=J.|year=2005|title=What (and why) is positive psychology?|journal=Review of General Psychology|volume=9|issue=2|pages=103–110|doi=10.1037/1089-2680.9.2.103}}</ref> Tā pēta "pozitīvu subjektīvu pieredzi, pozitīvas individuālās iezīmes un pozitīvas institūcijas... tās mērķis ir uzlabot [[dzīves kvalitāte|dzīves kvalitāti]]."<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/quality-of-life|title=Quality of Life|last=Jenkinson|first=Crispin|website=[[Encyclopedia Britannica]]|access-date=2021-03-06|date=2020-05-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tengoku to Jigoku''
| operators =
| attēls = HIGH AND LOW JP .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Akira Kurosava]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toširo Mifune]]
* [[Tacuja Nakadai]]
* [[Kjoko Kagava]]
* [[Tacuja Mihaši]]
* [[Jutaka Sada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tengoku to Jigoku''
| studija = * ''Kurosawa Films''
* ''[[Toho]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|3|1|Japāna}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 230 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| ienākumi = 460,2 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tengoku to Jigoku''''' ({{Val|ja|天国と地獄}}) ir 1963. gada [[Japāna]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Akira Kurosava]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toširo Mifune]], [[Tacuja Nakadai]], [[Kjoko Kagava]], [[Tacuja Mihaši]] un [[Jutaka Sada]]. Filma ir balstīta uz [[Evans Hanters|Evana Hantera]] 1959. gada romānu ''King's Ransom''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Hamās''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|حَمَاس}}
 Dalībnieki [[Izraēlas-Hamās karš (kopš 2023. gada)|Izraēlas-Hamās karā]] un [[Izraēlas—Palestīnas konflikts|Izraēlas—Palestīnas konfliktā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag_of_Hamas.svg|size=200px|alt=Hamās karogs}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = ''Hamās'' karogs
| label1         = Izveidota
| data1          = 1987. gada 10. decembrī
| label2         = Dibinātāji
| data2          = [[Ahmeds Jasins]]
[[Abdels Azizs al Rantisi]]
| label3         = Citi nosaukumi
| data3          = "Islāmiskā pretošanās kustība"
| label4         = Reliģija
| data4          = [[Sunnītu islāms]]
| label5         = Ideoloģija
| data5          = {{ubl|[[islāmisms]]|[[palestīniešu nacionālisms]]||[[islāma nacionālisms]]|[[antiamerikānisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label6         = Līderi
| data6          = [[Ismails Hānija]]
[[Jahja Sinvars]]
| label7         = Galvenā mītne
| data7          = [[Gaza]], [[Gazas josla]]
| label8         = Atdalījusies no
| data8          = "[[Musulmaņu brālība]]"
| label9         = Militārais spārns
| data9          = [[Izz ad-Din al-Qassam Brigades|Iz ad-Dīna al-Kasāma brigādes]]
| label10         = Biedru skaits
| data10          = 20 000 – 25 000
| label11         = Atzīta par teroristisku organizāciju
| data11          = {{karogs|Argentīna}}
{{karogs|Austrālija}}
{{karogs|ASV}}
{{karogs|Apvienotā Karaliste}}
{{karogs|Paragvaja}}
{{karogs|Japāna}}
{{karogs|Jaunzēlande}}
{{karogs|Kanāda}}
{{karogs|Izraēla}}
 [[Amerikas valstu organizācija]]
 [[Eiropas Savienība]]
}}
'''''Hamās''''' ({{val|ar|حماس}}, {{Unicode|''Ḥamās''}}) ir [[Palestīna]]s [[sunnīti|sunnītu]] [[paramilitārs|paramilitāra]] organizācija un [[politiska partija|politiskā partija]], kas ieguvusi lielāko daļu vietu [[Palestīnas Administrācija]]s [[Palestīnas Likumdošanas Padome|Likumdošanas padomē]].<ref name="BBCHamasVictory">[http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/middle_east/4650788.stm "Hamas sweeps to election victory"] BBC News</ref> Organizācijas nosaukums parasti tiek traktēts kā [[akronīms]] no {{ara| حركة المقاومة الاسلامية }} ''({{Unicode|Ḥarakat al Muqāwamat al Islāmiyyah}})'', kas nozīmē ''Islāmiskā pretošanās kustība''. Vārdam ''hamās'' arābu valodā ir nozīmes "centība", "iedvesma", "entuziasms".

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bengeta
| official_name = ''Benguet''
| image_skyline = Atok, Benguet 9-8-2013.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Atokas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Benguet in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1900/1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2769.08
| population_total = 460683
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Latrinidada]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''13 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[igoroti]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BEN
| website                  = {{URL|http://benguet.gov.ph/}}
}}
'''Bengeta''' ({{val|fil|Lalawigan ng Benguet}}, {{val|en|Province of Benguet}}, {{val|kne|Probinsyan di Benguet}}, {{val|ibl|Probinsya ne Benguet}}, {{val|ilo|Probinsia ti Benguet}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 13 municipalitātēs un sīkāk 140 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Latrinidada]]. [[Bagio]] pilsēta ir [[anklāvs]] provinces teritorijā, tai administratīvi un politiski nepieder, bet dažkārt tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kankanaji]] (43 %), [[ibaloji]] (29 %), [[kalanguji]] (4 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie [[iloki]] (13 %).

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Buras (nozīmju atdalīšana)|Buras}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Buras
| abbreviation = Vel
| name_latin = Vela
| RA = 9
| dec = −50
| areatotal = 500
| arearank = 32. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Vel''
| starmagnitude = 1,6
| neareststarname = ''ψ Vel''
| stardistance = 60,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton gramineus (3817604665).jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton gramineus|suga=Potamogeton gramineus|suga_lv=Zālainā glīvene|autors=L.|sinonīmi=Potamogeton heterophyllus ''Schreb.''}}'''Zālainā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton gramineus}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tā ir diezgan bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā dažādos stāvošos un lēni tekošos [[Ūdenstilpe|ūdeņos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-gramineus-l/|title=zālainā glīvene - Potamogeton gramineus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences: Par leņķa A '''tangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|pretkatetes]] ''a'' attiecību pret piekateti ''b''.

sentences: '''Lodes pirmātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[šāviņš]] ([[lode (šāviņš)|lode]], [[skrots]], u.c.) izšaujas no [[stobra tievgalis|stobra tievgaļa]].

sentences: '''Eirāzisms''' ({{val|ru|евразийство}}) ir 20. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijā]] izveidojusies sociālpolitiska kustība, kas apgalvo, ka Krievija nepieder pie [[Eiropa]]s vai [[Āzija]]s, bet gan pie ģeopolitiskās koncepcijas par [[Eirāzija|Eirāziju]], ko pārvalda "[[Krievu pasaule]]" veidojot [[Krievi|krievu]] civilizāciju. Vēsturiski Krievijas Impērija bija [[Eirocentrisms|eirocentriska]] un parasti tika uzskatīta par Eiropas jeb rietumu lielvaru.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences: '''Ģeogrāfija''' ({{val|el|γεωγραφία}}: ''γεια'' — ‘Zeme’ un ''γραφειν'' — ‘rakstīt, aprakstīt’) ir [[dabaszinātne|dabaszinātņu]] un [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] sistēma, kas pēta [[Zeme|Zemi]], tai raksturīgās īpatnības, dzīvības izplatību uz Zemes, tai skaitā cilvēka izplatību un cilvēka darbības ietekmi. Ģeogrāfija ir joma, kur saskaras dabaszinātnes un sociālās zinātnes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Favorīte
| attēls                   =  The Favourite.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Favourite''
| žanrs                    = melnā komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Jorgs Lantims]]
| producents               =
* [[Sesi Dempsija]]
* [[Eds Ginijs]]
* [[Lī Madžidajs]]
* Jorgs Lantims
| scenārija autors         =
* [[Debora Deivisa]]
* [[Tonijs Maknamara]]
| galvenajās lomās         =
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scarlet Films]]''
* ''[[Arcana]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
* ''[[Element Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|23|ASV|2019|1|1|Apvienotā Karaliste un Īrija}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/favourite-2018|title=The Favourite|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 16, 2019|archive-date={{dat|2020|01|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200111182205/https://bbfc.co.uk/releases/favourite-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{IRL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thefavourite.htm|title=The Favourite (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Favorīte"''' ({{val|en|The Favourite}}) ir 2018. gada melnā komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Jorgs Lantims]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Olīvija Kolmane]], [[Emma Stouna]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Parastā pīpene
|      binomial = Leucanthemum vulgare
|        attēls = Leucanthemum vulgare 'Filigran' Flower 2200px.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Parastā pīpene
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         ģints = Leucanthemum
|      ģints_lv = Pīpenes
|          suga = Leucanthemum vulgare
|       suga_lv = Parastā pīpene
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastā pīpene''' (''Leucanthemum vulgare''), arī '''margrietiņa''', ir daudzgadīgs, vidēja lieluma [[kurvjziežu dzimta]]s [[lakstaugs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls = Jacques-Yves Cousteau.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Žaks Kusto 1976. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 25
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|   nodarbošanās = [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 4
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Žaks Īvs Kusto''' ({{val-fr|Jacques-Yves Cousteau}}, {{dat|1910|06|11|N}}—{{dat|1997|06|25|N}}) bija franču zinātnieks [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], jūras flotes virsnieks, autors dokumentālām filmām un televīzijas seriāliem par zemūdens pasauli.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Gruzijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1908 Summer Olympics}}

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste 2
| nosaukums           = RISC OS
| saime               =
| logo                = Riscos logo generic cogwheel richard hallas lg cogwheel x1.svg
| logo izmērs         = 100px
| ekrānuzņēmums       = RISCOS 4 scr.png
| paraksts            = RISC OS 4 ekrānuzņēmums.
| izstrādātājs        = [[Castle Technology]] un [[RISC OS Open]] (5.xx), [[RISCOS Ltd]] (6.xx)
| mājas lapa          = [http://riscosopen.org RISC OS Open Ltd], [http://riscos.com RISCOS Ltd]
| pirmkoda modelis       =
| licence                =
| kodola tips            =
| valoda                 = Angļu
| atjaunošanas metode    =
| atbalstītas platformas = [[ARM]]
| pirmā izlaiduma versija  =
| pirmā izlaiduma datums   =
| pirmā izlaiduma url      =
| izlaiduma versija        =
| izlaiduma datums         =
| izlaiduma url            =
| iepriekšējā         =
| nākamā              =
| pirmskata versija      =
| pirmskata datums       =
| pirmskata url          =
| atbalsta statuss       =
| citi raksti            =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Dimitrios Joannidis'''{{fact}} ({{val|el|Δημήτριος Ιωαννίδης}}, ''Dimitrios Ioannidis''; dzimis 1923. gada 13. martā [[Atēnas|Atēnās]], miris 2010. gada 16. augustā) bija [[Grieķijas Karaliste]]s armijas virsnieks, brigadieris, viens no vadošajiem [[Grieķijas militārā hunta|Grieķijas militārās huntas]] locekļiem. Huntas vadītājs un [[Grieķija]]s Republikas faktiskais [[diktators]] no 1973. gada 25. novembra līdz 1974. gada 23. jūlijam. Pēc demokrātijas atjaunošanas tiesāts un 35 gadus pavadījis cietumā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Asus Eee Pad Transformer Infinity''''' ir ar ''[[Android]]'' operētājsistēmu aprīkots [[planšetdators]], ko ir izstrādājis uzņēmums ''[[Asus]]''. Tas ir pirmais planšetdators, kas ir aprīkots ar 10,1 collu ekrānu ''Full HD'' izšķirstpējā (1920×1200).<ref name="full hd">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalversus.com/tablet/asus-transformer-pad-infinity-tf700t-p13514/review-asus-transformer-pad-infinity-tf700t-full-hd-tablet-n24903.html |title=Review: Asus Transformer Pad Infinity TF700T Full HD Tablet |author=Romain Thuret |date=2012. gada 27. jūnijs |publisher=digitalversus.com |accessdate=2012. gada 5. jūlijā |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120629080911/http://www.digitalversus.com/tablet/asus-transformer-pad-infinity-tf700t-p13514/review-asus-transformer-pad-infinity-tf700t-full-hd-tablet-n24903.html |archivedate={{dat|2012|06|29||bez}} }} {{en ikona}}</ref> ''Asus Eee Pad Transformer Infinity'' ir ''Asus Eee Pad'' trešās paaudzes modelis, planšetdatoru modeļu ''[[Asus Eee Pad Transformer]]'' un ''[[Asus Eee Pad Transformer Prime]]'' pēctecis.

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marija — Skotijas karaliene
| attēls                   =  Mary Queen of Scots.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mary Queen of Scots''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Džosija Rurka]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorda]]
| scenārija autors         = [[Bo Vilimons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeks Loudens]]
* [[Džo Elvins]]
* [[Džemma Čana]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Makss Ričters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Studiocanal]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|11|15|Amerikas Filmu institūta festivāls „AFI Fest”|2018|12|7|ASV|2019|1|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 121 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018|title=Mary Queen of Scots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622022545/https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maryqueenofscots.htm|title=Mary Queen of Scots (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marija — Skotijas karaliene"''' ({{val|en|Mary Queen of Scots}}) ir 2018. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Džosija Rurka]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Margota Robija]], [[Džeks Loudens]], [[Džo Elvins]], [[Džemma Čana]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|15||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences: '''Dūmu kvarcs''', agrāk '''rauhtopāzs''' (no {{val|de|Rauch}} — 'dūmi'), ir brūns-tumši brūns [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Pēdējā laikā šo terminu apvieno ar citu kvarca paveidu — [[morions|morionu]], jo abu paveidu izcelsme ir līdzīga un morions būtībā ir tumšāks dūmu kvarcs. Gan morions, gan dūmu kvarcs radušies, pakļaujot kvarcu radioaktīvajam starojumam.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus macranthera|suga_lv=Kaukāza ozols|binomial=Quercus macranthera|attēls=Bergpark Wilhelmshöhe - Baum 112 2020-07-09 b.JPG|attēls2=طبیعت زیبای جنگل ابر۱.jpg}}
'''Kaukāza ozols''' ({{val-la|Quercus macranthera}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''That Awkward Moment''
| attēls                   =  That Awkward Moment.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Toms Gormikans]]
| producents               =
* [[Endrjū Konors]]
* [[Džastins Napi]]
* [[Skots Aversano]]
* [[Kevins Turens]]
| scenārija autors         = Toms Gormikans
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Imodžena Pūtsa]]
* [[Džesika Lūkasa]]
* [[Makenzija Deivisa]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Treehouse Pictures]]''
* ''[[Aversano Films]]''
* ''[[What If It Barks Films]]''
* ''[[Ninjas Runnin' Wild Productions]]''
* ''[[Virgin Produced]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|27|Losandželosa|2014|1|31|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013|title=That Awkward Moment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2019|archive-date={{dat|2017|06|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170620170219/http://www.bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=areweofficiallydating.htm|title=That Awkward Moment (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''That Awkward Moment''''' (Austrālijā, Indonēzijā un Jaunzēlandē izdota kā '''''Are We Officially Dating?''''') ir 2014. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Toms Gormikans]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Mailzs Tellers]], [[Maikls B. Džordans]], [[Imodžena Pūtsa]], [[Džesika Lūkasa]] un [[Makenzija Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|27||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Infobox political party
|country=Vācija
|colorcode=#964B00
|name = Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija
|name_native = Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei
|party_logo =
|leader =[[Kārlis Harers]] (1919–1920)
[[Antons Drekslers]] (1920–1921)
[[Ādolfs Hitlers]] (1921–1945)
[[Martins Bormans]] (1945)
|foundation=1920
|founder=[[Antons Drekslers]]
|dissolution=1945
|ideology = [[Nacionālsociālisms]]
[[Fašisms]]
|position =
|slogan = {{val|de|Ein Volk, ein Reich, ein Führer}} {{small|(neoficiāli)}}
|headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}<ref name="headquarters">Rick Steves. ''Rick Steves' Snapshot Munich, Bavaria & Salzburg''. Berkeley, California, USA; New York, New York, USA: Avalon Travel, 2010. p. 28. "Though the Nazis eventually gained power in Berlin, they remembered their roots, dubbing Munich "Capital of the Movement". The Nazi headquarters stood near today's obelisk on Brienner Strasse..."</ref>
|newspaper = ''[[Völkischer Beobachter]]''
|flag =
}}
'''Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija''' ({{val|de|Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei}}), '''NSDAP''' jeb '''nacistu partija''', bija 1919. gadā dibināta [[politiskā partija]], kas [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] vadībā 1933. gadā nāca pie varas [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
[[Kategorija:Balets]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Reinholds Rādemāhers
|     vārds_orig = ''Reinhold Rademacher''
|         attēls = R. Rademacher.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nezināma autora glezna
|        dz_gads = 1609
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Pārdaugavas Livonijas hercogiste|Rīga}}
|         m_gads = 1668
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Sēdermanlande|Eskilstūna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Eskilstūnas metālapstrādes darbnīcu dibinātājs un īpašnieks,<br />ieroču ražotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Vitmāhere
|          bērni = Martins Rādemāhers, Doroteja Rādemāhere, Anna Rādemāhere
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3
 | oriģinālnos = ''The SpongeBob Movie: Sponge on the Run''
 |      attēls = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma
 |    režisors = [[Tims Hills]]
 |  producents = [[Raiens Hariss]]
 |   scenārijs = Tims Hills
 |     aktieri =
* [[Toms Kenijs]]
* [[Akvafina]]
* [[Klensijs Brauns]]
* [[Rodžers Bampass]]
* [[Bills Feigerbākijs]]
* [[Mr. Lorenss]]
* [[Džila Talija]]
* [[Kerolina Lorensa]]
* [[Mets Berijs]]
* [[Redžijs Votss]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Animation]]''
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[United Plankton Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2020|8|14|Kanāda|2021|3|4|ASV}}
 |      ilgums = 91 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comicbookmovie.com/amp/animated_features/spongebob-sponge-on-the-run-is-heading-straight-to-netflix-outside-the-united-states-a176844 |title=SPONGEBOB: SPONGE ON THE RUN Is Heading Straight To Netflix Outside The United States |work= ComicBookMovie.com |author=Josh Wilding |date=July 16, 2020|access-date=August 13, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4,8 miljoni}}<ref name=BOM>{{tīmekļa atsauce |title=The SpongeBob Movie: Sponge on the Run (2020) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4823776/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|12|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3"''' ({{val|en|The SpongeBob Movie: Sponge on the Run}}) ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Hills]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Toms Kenijs]], [[Akvafina]], [[Klensijs Brauns]], [[Rodžers Bampass]], [[Bills Feigerbākijs]], [[Mr. Lorenss]], [[Džila Talija]], [[Kerolina Lorensa]], [[Mets Berijs]] un [[Redžijs Votss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|8|14||bez}} Kanāda. Tā ir turpinājums 2015. gada animācijas filmai "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]".

sentences: '''Franču—libāņu līgums (1936)'''. Noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo [[Libānas Republika|Libānas Republiku]].

sentences:
{{stack|
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kenijas kalns
| Nosaukums2           = <!--- Kalna vai vulkāna nosaukums oriģinālvalodā --->
| Photo                = Mount Kenya.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Kenija
| plat_d = 0 | plat_m = 9 | plat_s = 03 | plat_NS = S
| gar_d = 37 | gar_m = 18 | gar_s = 27 | gar_EW = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 5199
| Relatīvais_augstums  = 3825
| Atrašanās vieta      = Centrālā [[Kenija]]
| Kalnu grēda          =
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 = [[Stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        = Pirms 2,6–3,1 [[miljons|miljoniem]] gadu
| First ascent         = 1899. gadā
| Easiest route        = [[Klinšu kāpšana]]
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
{{Designation list
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, ix
|        designation1_date = 1997 <small>(21. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/800 800]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{flag|Kenija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āfrika
}}
}}
'''Kenijas kalns''' ir augstākais [[kalns]] [[Kenija|Kenijā]] un otrais augstākais [[Āfrika|Āfrikā]] pēc [[Kilimandžāro]]. Kalna augstākās virsotnes ir Batians (5199 m), Nelions (5188 m) un Lenana (4985 m). Kenijas kalns atrodas centrālajā Kenijā 16,5 km uz dienvidiem no [[Ekvators|ekvatora]], aptuveni 150 km uz ziemeļaustrumiem no valsts galvaspilsētas [[Nairobi]]. No kalna arī ir cēlies [[Kenija|valsts]] nosaukums. Kalns ir [[stratovulkāns]], kas radies aptuveni pirms 3 miljoniem gadu pēc [[Lielā Rifta ieleja]]s izveidošanās.<ref name=Rift>{{tīmekļa atsauce |url=http://tel.archives-ouvertes.fr/docs/00/15/90/18/PDF/These_P.Nonnotte_web.pdf |author=Filips Nonote |title= ''Étude volcano-tectonique de la zone de divergence Nord-Tanzanienne (terminaison sud du rift kenyan)'' – Caractérisation pétrologique et géochimique du volcanisme récent (8 Ma – Actuel) et du manteau source – Contraintes de mise en place thèse de doctorat de l'université de Bretagne occidentale, spécialité : géosciences marines}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences: '''30. janvāris''' ir gada 30. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 335 (336 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Šerloks Holmss''' ir [[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] mūzikls ar [[Jānis Peters|Jāņa Petera]] dziesmu tekstiem pēc [[Arturs Konans Doils|Artura Konana Doila]] darbu motīviem, kura pirmizrāde [[Dailes teātris|Dailes teātrī]] notika 1979. gadā.

sentences: '''Launaga iezis''' (arī '''Ērmaņuiezis''', '''Launagiezis''') ir {{nobr|20 metrus}} augstas un {{nobr|250 metrus}} platas, koši baltas [[smilšakmens]] klintis, kas atrodas [[Gauja]]s labajā krastā lejpus [[Gūdu klintis|Gūdu klintīm]], {{nobr|2 kilometrus}} augšpus [[Braslas grīva]]i. Iezis atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā. Ieža nosaukums radies, kad balto klinti launaga laikā apspīdēja divas gaismas — saules un upes ūdens spoguļa, kas atstaroja [[saule]]s gaismu pret iezi. Launaga iezi sauca arī par '''Ērmaņu iezi''' pēc veco māju nosaukuma, kuras vēl šodien atrodas upes krastā.<ref name="Eniņš">{{Tīmekļa atsauce |url=http://sludinajumi.la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=327130:balto-brnumu-krauja&catid=181:aktuli |title=Balto brīnumu krauja. Guntis Eniņš. |access-date={{dat|2014|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304123624/http://sludinajumi.la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=327130:balto-brnumu-krauja&catid=181:aktuli |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Arubas galvaspilsētu|pilsētu Sintēstatiusas salā|Oranjestade (Sintēstatiusa)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Oranjestade
 | official_name            = ''Oranjestad''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = ARUBA-oranjestad-hafen-1.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Aruba#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ABW}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 29998
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 12 | latm = 31 | lats =  | latNS = N
 | longd = 70 | longm = 02 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0-18
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{catmore|Asku sēnes}}
[[Kategorija:Sēnes]]
[[Kategorija:Ķērpji]]

sentences: '''Emisārs''' (no {{val|la|emissarius}} — 'sūtītais') ir [[valsts]] vai politiskas organizācijas pārstāvis, kas nosūtīts uz citu valsti dažādu uzdevumu (tai skaitā slepenu) izpildei. Lielākoties emisāra misijai nav oficiāls raksturs. Parasti emisārs pārbauda dažādu personu nostāju, sagatavo pamatu turpmākajai darbībai.

sentences: '''4. augusts''' ir gada 216. diena (217. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 149 dienas.

sentences:
{{coord|47|30|6|N|19|2|6|E|type:landmark_region:HU|display=title}}
{{Karte
 | width=300
 | height=300
}}

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Momotombo
| Nosaukums2       = {{ubl|''Momotombo''}}
| Photo            = Momotombo - N3A8108 (22873883634).jpg
| Paraksts         = Momotombo 2015. gada izvirduma laikā
| Augstums         = 1297
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=12.422 |latNS=N
| longd=86.54 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      = [[Kordiljeri]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2016. gada 28. februāris
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kalaallit Nunaat''
''Grønland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grenlande
|            valsts_nosaukums = Greenland
|               karoga_attēls = Flag of Greenland.svg
|            karoga_nosaukums = Grenlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms Greenland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grenlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Nunarput utoqqarsuanngoravit]]''"
|               kartes_attēls = Greenland (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nūka]] (Gothoba)
| latd=64 | latm=10 | latNS=N | longd=51 | longm=43 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grenlandiešu valoda]] (kalālisuta)
|             etniskās_grupas = 88% [[inuīti]] un inuītu-dāņu pēcteči,
12% eiropiešu, galvenokārt [[dāņi]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija ar konstitucionālu monarhiju
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
Augstā Komisāre
|               valsts_galva2 = [[Julie Præst Wilche]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 =
[[Múte Bourup Egede]]
|        neatkarības_iegūšana = Autonoma valsts
|         neatkarības_piezīme = no [[Dānijas Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2 166 086
|               platība_rangs = 12.
|              procenti_ūdens = 83,1
|          iedzīvotāju_skaits = 56 483<ref>http://countrymeters.info/en/Greenland/</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,028
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,1 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2001
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 37 009
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,786
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 61.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -4 līdz +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gl]]
|              tālsarunu_kods = 299
|                iso_kods_num = 304
|              iso_kods_alfa2 = GL
|              iso_kods_alfa3 = GRL
}}

sentences:
]]
'''Lietus sezona''' jeb '''mitrā sezona''' ir [[gadalaiks]], kuram raksturīgi, ka noteiktā laika posmā, parasti dažu mēnešu laikā, no gada [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzuma]] izkrīt lielākā daļa [[nokrišņi]], galvenokārt, [[lietus]] veidā. Lietus sezona ir raksturīga [[subekvatoriālā josla|subekvatoriālajai joslai]], kā arī [[subtropu josla]]i. [[Indija|Indijā]] lietus sezonu dēvē par '''musonu sezonu'''. Pēc [[Kepena klimata klasifikācija]]s lietus sezonā ietilpst visi tie [[mēnesis|mēneši]], kuros izkrīt 60 un vairāk mm nokrišņu.<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.hydrol-earth-syst-sci.net/11/1633/2007/hess-11-1633-2007.pdf | title=Updated world Köppen-Geiger climate classification map}}</ref> Pretējais lietus sezonai ir [[sausuma sezona]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
(angļu valodā)]]
'''Elementārdaļiņas''' [[elementārdaļiņu fizika|daļiņu fizikā]] ir tās daļiņas, no kurām veidota [[matērija]] un [[enerģija]] un kuras nav sadalāmas sīkāk. Piemēram, [[atoms|atomi]] ir veidoti no daļiņām [[elektrons|elektroniem]], [[protons|protoniem]] un [[neitrons|neitroniem]]. Protoni un neitroni savukārt ir veidoti no vēl sīkākām daļiņām, ko dēvē par [[kvarki]]em. Nav novērots, ka kvarkus varētu sadalīt sīkāk. Elementārdaļiņas mēdz dēvēt arī par fundamentālajām daļiņām.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Broadcom Inc.''
| logo             = BroadcomLimited-logo.png
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2016. gads (1961. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Palo Alto]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]], [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.broadcom.com/ broadcom.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Broadcom Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts [[elektronika|elektronisko]] iekārtu un komponenšu izstrādātājs un izplatītājs. Tas dibināts 2016. gadā, apvienojoties ''[[Avago Technologies]]'' un ''[[Broadcom Corporation]]''. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Palo Alto]], ASV.
''Broadcom Inc.'' akcijas tiek kotētas ''[[Nasdaq]]'' biržā (kods ''AVGO'').

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ataša
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte             = Latvija
| reljefs = jā
| izteka            =  [[Teiču purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Nereta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=34| sāk_plat_s= 23| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m= 29| sāk_gar_s=56| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56| iet_plat_m=28| iet_plat_s=6| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26| iet_gar_m=10| iet_gar_s=48| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 27
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 1,6m
| gada_notece       =
| baseins           = 215
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Mārsna]], [[Taurupe (Atašas pieteka)|Taurupe]]
}}
'''Ataša''' (augštecē — '''Nikāzis''') ir [[upe]] [[Jēkabpils novads|Jēkabpils]] un [[Līvānu novads|Līvānu novadā]], [[Nereta (upe)|Neretas]] labā krasta [[pieteka]].<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95978&p_back=0*80*3 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Olavinlinnas pils
| native_name         = ''Olavinlinna''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Somija#Eiropa
| status              =
| image               = Olavinlinna2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Savonlinna]], [[Dienvidsavo mākunta]], {{FIN}}
| latd  = 61.863889 | latNS  = N
| longd = 28.901111 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1475. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ģermāņi]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
[[Kategorija:Spānijas vēsture]]
[[Kategorija:Izzudušās tautas]]

sentences: '''Nēmejas lauva''' [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] ir [[Tifons|Tifona]] un [[Ehidna (mitoloģija)|Ehidnas]] bērns. To nevarēja ievainot ar mirstīgo ieročiem dēļ necaurduramā zelta kažoka. Tā nagi bija asāki par jebkuru ieroci un spēja saplēst jebkuras bruņas. Galu galā to nogalināja Hērakls, kā vienu no saviem uzdevumiem.

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences:
{{citas nozīmes|laukumu Vīnē|Kārļa laukums|Kārļa laukums}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Kārļa laukums
 |      native_name = Karlsplatz
 |       other_name =
 |            image = Wien,_Karlskirche_und_TU.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Kārļa baznīca un Vīnes Tehniskās universitātes galvenā ēka
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.199167 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.37 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Vīdene}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
 {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Kārļa laukums" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q700753"
}
</mapframe>
'''Kārļa laukums''' ({{val|de|Karlsplatz}}) ir laukums [[Vīne|Vīnē]]. Tas nosaukts 18. gadsimta [[Vīnes Kārļa baznīca|Kārļa baznīca]]s vārdā, kas atrodas laukuma dienvidaustrumu malā. Laukums ir viens no svarīgākajiem Vīnes transporta mezgliem, šeit krustojas [[Vīnes metro]] pirmā, otrā un ceturtā metro līnija. Bez Kārļa baznīcas laukumā atrodas [[Vīnes muzejs]] (''Wien Museum''), [[Vīnes Mākslinieku nams]] (''Künstlerhaus Wien''), [[Musikverein koncertzāle]], [[Secesijas ēka]] (''Wiener Secessionsgebäude''), viena no [[Kunsthalle Wien|izstāžu zāles "Kunsthalle Wien"]] ēkām un [[Vīnes Tehniskā universitāte|Vīnes Tehniskās universitātes]] galvenā ēka. Laukums kā struktūra izveidots 20. gadsimta sākumā. Pirms Vīnes Tehniskās universitātes ēkas izbūves tur atradās bijusī slimnīcas kapsēta, kurā 1741. gadā tika apglabāts [[Antonio Vivaldi]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Alfrēda Vēgenera institūts
| Logo                = [[File:AWI Logo 2017.svg|110px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1980|7|15}}
| Sēdeklis            = [[Brēmerhāfene]], {{DEU}}
| Vadība              = Antje Bētiusa
| Darbinieku_skaits   = >900
| Apgrozījums         = 140 000 000
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]], [[okeanogrāfija]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.awi.de/ awi.de]
}}
[[File:Alfred-Wegener-Institut.jpg|thumb|250px|AWI ēka [[Brēmerhāfene]]s Vecajā ostā]]
'''Alfrēda Vēgenera institūts''' ({{val|de|Alfred-Wegener-Institut}}, ''AWI'') ir [[Vācija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts {{dat|1980|7|15}} un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam [[Alfrēds Vēgeners|Alfrēdam Vēgeneram]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.awi.de/de/institut/ |title=Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215012058/http://www.awi.de/de/institut |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Garais gads''' ir [[gads|kalendārais gads]], kurā ir 366, nevis 365 [[diennakts|diennaktis]], kā tas ir [[parastais gads|parastajā gadā]]. Garā gada [[februāris|februārī]] ir 29, nevis 28 [[diena]]s. Garais gads atkārtojas reizi 4 gados ar atsevišķiem izņēmumiem. Garo gadu var noteikt pēc tā, vai gada pēdējo divu ciparu veidotais skaitlis [[dalīšana|dalās]] ar 4 bez atlikuma. Ja tā ir, tad tas ir garais gads. Piemēram, [[2020. gads]] bija garais gads, jo 20 dalās ar 4 bez atlikuma. Nākamais garais gads būs [[2024. gads]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Garmiša-Partenkirhene
 | official_name            = ''Garmisch-Partenkirchen''
 | settlement_type          = kalnu kūrorts
 | image_skyline            = Garmisch-Partenkirchen.JPG
 | image_caption            = Garmiša-Partenkirhene ar [[Alpi|Alpu]] virsotnēm
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen Garmisch Partenkirchen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = Germany#Bavārija
 | pushpin_label_position   = top
 | map_caption              = Garmišas-Partenkirhenes atrašanās [[Vācija|Vācijā]]
 | subdivision_type         =
 | subdivision_name         =
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Tomass Šmits
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 205.66
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2011|12|31|SK|bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 26178
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 47 | latm = 30 | lats =  | latNS = N
 | longd = 11 | longm = 06 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              = 82467
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 708
 | website                  = {{url|http://www.garmisch-partenkirchen.de}}
 | footnotes                =
}}
'''Garmiša-Partenkirhene''' ({{val|de|Garmisch-Partenkirchen}}) ir kalnu [[kūrorts]] [[Bavārija|Bavārijā]], [[Vācija]]s dienvidos, netālu no robežas ar [[Austrija|Austriju]], [[Loizaha]]s krastos. Ietilpst [[Augšbavārija]]s apgabalā un ir [[Garmišas-Partenkirhenes apriņķis|Garmišas-Partenkirhenes apriņķa]] administratīvais centrs. {{oss|Z=1936}}. gadā Garmišā-Partenkirhenē notika [[ziemas olimpiskās spēles]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Foršie džeki
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl795313665/|title=The Nice Guys (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|11}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Endeavor (uzņēmums)|Bloom]]''
| studija = * ''[[Ratpac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
| operators = [[Filips Ruslo]]
| oriģinālnos = ''The Nice Guys''
| mūzika = * [[Džons Otmans]]
* [[Deivids Beklijs]]
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Engauri Raisa]]
* [[Mets Bomers]]
* [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Kīts Deivids]]
* [[Kima Beisingere]]
| scenārijs = * Šeins Bleks
* [[Entonijs Bagaroci]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| žanrs = kriminālkomēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Nice Guys poster.png
| imdb =
}}'''"Foršie džeki"''' ({{Val|en|The Nice Guys}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Raiens Goslings]], [[Engauri Raisa]], [[Mets Bomers]], [[Mārgarita Kvellija]], [[Kīts Deivids]] un [[Kima Beisingere]].

sentences:
skice, ko uzzīmējis Lavkrafts, 1934. gada 11. maijs.]]
'''Ktulhu mīti''' ir [[Kopīgais visums|kopīgais izdomātais visums]], kura pirmsākums meklējams amerikāņu [[šausmu literatūra]]s rakstnieka [[Hovards Filips Lavkrafts|Hovarda Filipa Lavkrafta]] darbos. Šo terminu ieviesa [[Augusts Derlets]]. Nosaukums "[[Ktulhu]]" cēlies no galvenās būtnes Lavkrafta novelē "[[Ktulhu aicinājums]]", kas pirmo reizi tika publicēta 1928. gadā.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Lovecraft|first=H.P.|title=Tales|url=https://archive.org/details/tales0000love|date=2005|publisher=Library of America|isbn=1931082723|edition=2nd|location=New York|oclc=56068806}}</ref>

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Jurijs Maļenčenko
|          vārds_orig = ''Юрий Иванович Маленченко''
|              attēls = YuriMalenchenko.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1961
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = Hruščova (tagad [[Svitlovodska]]), {{UKR}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{RUS}}
|             tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|Roskosmos]]'' kosmonauts
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[lidotājs]]
| d_pakāpe = [[pulkvedis]]
| kos_koplaiks = 827 d 9 h 20 min
| kos_iesaukums = 1987. gads
| kos_misija = 1. ''[[Mir 16. ekspedīcija|Mir-16]]''

2. ''[[STS-106]]''

3. [[SKS 7. ekspedīcija|SKS-7]]

4. [[SKS 16. ekspedīcija|SKS-16]]

5. [[SKS 32. ekspedīcija|SKS-32]], [[SKS 33. ekspedīcija|SKS-33]]

6. [[SKS 46. ekspedīcija|SKS-46]], [[SKS 47. ekspedīcija|SKS-47]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz TM-19]]'', ''[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]'', ''[[Sojuz TMA-2]]'', ''[[Sojuz TMA-11]]'', ''[[Sojuz TMA-05M]]'', ''[[Sojuz TMA-19M]]''
}}
'''Jurijs Maļenčenko''' ({{val-ru|Юрий Иванович Маленченко}}, {{val-uk|Юрій Іванович Меленченко}}; dzimis {{dat|1961|12|22}}) ir [[Krievija]]s [[kosmonauts]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Prado muzejs
| native_name         = ''Museo del Prado''
| native_name_lang    =
| image               = Museo del Prado 2016 (25185969599).jpg
| imagesize           = 220px
| caption             =
| alt                 =
| established         = 1819
| dissolved           =
| location            = {{Vieta|Spānija|Madride}}
| type                = Mākslas muzejs
| collection          =
| visitors            = 2,3 miljoni (2013)
| director            = ''Miguel Zugaza''
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|https://www.museodelprado.es/}}
}}

sentences: '''Dzirde''' ir norišu kopums, kas palīdz [[cilvēks|cilvēkiem]] un [[dzīvnieki]]em uztvert [[skaņa]]s, jeb akustiskās svārstības. Tās rada vai nu pats [[Bioloģisks ķermenis|ķermenis]], vai kāds cits [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]] apkārtējā vidē. Dzirde ir viena no svarīgākajām [[maņas|maņām]]. Dzirde spēj uztvert dažādu diapazonu un skaļuma [[skaņa]]s. Dzirdes norisi nodrošina [[nervu sistēma]]s elementi, kurus kopā sauc par [[dzirdes analizators|dzirdes analizatoru]].<ref name="autogenerated1">[http://www.neslimo.lv/pme/?name=dzirde DZIRDE | www.neslimo.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Alibi'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|la|alibi}} — ‘citā vietā, citur’)<ref>Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 13.lpp.</ref> ir [[jurisprudence|juridisks]] termins, kas attiecas uz [[krimināltiesības|krimināltiesībām]], ar to saprotot cilvēka nevainīguma konstatēšanu, pamatojoties uz to, ka aizdomās turētā vai apsūdzētā [[persona]] nav varējusi piedalīties viņam inkriminētajā [[noziedzīgais nodarījums|noziedzīgajā nodarījumā]], jo šā noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas brīdī tā atradusies citur.

sentences:
fosilijas, katra aptuveni 1,5 [[centimetrs|cm]] diametrā]]
'''Fosilijas''' ({{val|la|fossilis}} — 'izrakts no zemes') jeb '''pārakmeņojumi'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= https://tezaurs.lv/#/sv/p%C4%81rakme%C5%86ojumi |title= Pārakmeņojumi |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2020. gada 24. septembrī}}</ref> ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu [[organisms|organismu]] pārakmeņojušās paliekas, kā arī to darbības nospiedumi, piemēram, pēdu nospiedumi. Tās var būt no pāris milimetrus lielām [[baktērijas|baktērijām]] līdz milzīgiem, vairāk nekā tonnu sverošiem [[dinozauri]]em. To vecums var sasniegt vairākus miljonus gadu. Zinātne, kas nodarbojas ar fosiliju izpēti, ir [[paleontoloģija]].

sentences: '''Plūdmaiņas''' ir periodiskas [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]] ūdens līmeņa svārstības, kuras rodas [[Saule]]s un [[Mēness]] un dažreiz arī jūras straumju ietekmē. Lielākajā daļā pasaules katru dienu ir divi plūdmaiņas cikli, kas sastāv no diviem paisumiem un diviem bēgumiem, bet ir vietas tikai ar vienu plūdmaiņu ciklu dienā. Plūdmaiņas ir iemesls ūdens līmeņa mainīgumam jūrās.

sentences:
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|ciemu Babītes pagastā|Spilve (Babītes pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Spilve
|attels             =
|paraksts           = Spilves pļava, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Beķermuiža]]
[[Guberņciems]]
[[Lielā Muiža]]
[[Podrags]]
[[Rātsupe]]

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls = Herbert_Marcuse_in_Newton,_Massachusetts_1955.jpeg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Herberts Markūze
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{Vieta|Vācija|Berlīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{Vieta|Vācija|Štarnberga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = vācu
|        tautība =
|   nodarbošanās = filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Herberts Markūze''' ({{val|de|Herbert Marcuse}}; dzimis [[1898]]. gada 19. jūlijā Berlīnē, miris [[1979]]. gada 29. jūlijā Štarnbergā) bija ebreju izcelsmes vācu filozofs, viens no pazīstamākiem Frankfurtes skolas pārstāvjiem. Plašu ievērību guva 60. gados kā filozofs, sociālteorētiķis un politiskais aktīvists, kuru masu mediji mēdza dēvēt par „jauno kreiso kustības tēvu”. Viņa teorijas par „viendimensionālo” sabiedrību radīja augsni mūsdienu kapitālistiskās un valsts vadītas komunistiskas sabiedrības kritikai. Ar savu „lielās atteikšanās” jēdzienu viņš kļuva pazīstams kā revolucionāru pārmaiņu teorētiķis un aicināja atbrīvoties no pārticīgās rietumu sabiedrības žņaugiem. Tāpēc viņš kļuva par vienu no ASV ietekmīgākajiem intelektuāļiem XX gadsimta 60. un 70. gados. Viņa idejas gūst atbalstu arī Eiropā, kuras sabiedrība attīstās pēc ASV parauga, līdz ar to H. Markūzes idejas atstāj iespaidu uz Eiropas sociālpolitiskajām teorijām.

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saules apžilbinātie
| operators =
| attēls = Biggersplash poster lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reifs Fainss]]
* [[Matiass Shunartss]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Bigger Splash''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|11|26|Itālija}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3179054593/|title=A Bigger Splash |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saules apžilbinātie"''' ({{Val|en|A Bigger Splash}}) ir 2015. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Matiass Shunartss]], [[Tilda Svintone]] un [[Dakota Džonsone]]. Filma ir balstīta uz [[Žaks Derejs|Žaka Dereja]] 1969. gada filmu "[[Baseins (filma)|Baseins]]" (''La Piscine'').

sentences:
{{Cita nozīme|mikroorganismu miera stāvokli|veidojumu audos vai orgānos|cista}}
 ''Entamoeba histolytica'' cista]]
Mikrobioloģijā '''cista''' ir [[Mikroorganismi|mikroorganisma]] ([[Vienšūņi|vienšūņa]], [[baktērijas]]) miera stadija vai anabiotiska forma, kas palīdz [[Organisms|organismam]] izdzīvot nelabvēlīgos apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref> Cistas stadijā vienšūņiem izveidojas apvalks un tie noapaļojas. Šādā stāvoklī tie var atrasties ilgu periodu, jo šūnās nenotiek aktīva vielmaiņa, taču cista var palīdzēt protistiem izplatīties ar [[Vējš|vēju]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] palīdzību. Kad mikrooganisms nonāk tam labvēlīgā vidē, tas cistu pamet.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Abhāzijas un Dienvidosetijas starptautiskā atzīšana''' notiek kopš 2008. gada 28. augusta, kad [[Krievijas Federācija]] kā 1. valsts atzina [[Abhāzija]]s un [[Dienvidosetija]]s neatkarību no [[Gruzija]]s.<ref>[http://georgiandaily.com/index.php?option=com_content&task=view&id=6233&Itemid=65 Why does South Ossetia want independence?] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090815100342/http://georgiandaily.com/index.php?option=com_content&task=view&id=6233&Itemid=65 |date={{dat|2009|08|15||bez}} }}, georgiandaily.com {{angliski}}</ref> Abhāzijas neatkarību ir atzinušas tikai 10 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas, bet Dienvidosetijas neatkarību ir atzinušas tikai 9 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas. Pārējās valstis šīs teritorijas uzskata par Gruzijas neatņemamu sastāvdaļu. Savukārt, Gruzija neatzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību, jo uzskata, ka abas neatzītās teritorijas ir [[Krievija]]s okupēta teritorija. Abhāzija un Dienvidosetija atzīst viena otras neatkarību.

sentences: '''Čiksulubas krāteris''' ({{val|es|Cráter de Chicxulub}}), saukts arī par '''Čikšulubas krāteri''', ir aizvēsturisks [[triecienkrāteris]], kas atrodas zem [[Jukatanas pussala]]s mūsdienu [[Meksika]]s teritorijā. Tiek lēsts, ka triecienkrāteris ir izveidojies pirms aptuveni 65,5 miljoniem gadu, kad [[meteorīts]], kura [[diametrs]] bija vismaz 10 [[kilometrs|kilometri]], sadūrās ar [[Zeme|Zemi]], tādējādi izraisot [[Krīta-terciāra masveida izmiršana|krīta-terciāra masveida izmiršanu]], kā rezultātā gāja bojā visi [[dinozaurs|dinozauri]] un vairums citu dzīvnieku un augu sugas.<ref name="britannica">{{cite web|url= https://www.britannica.com/place/Chicxulub|title=Chicxulub|work=britannica.com|publisher= Encyclopaedia Britannica|accessdate=13 May 2018}}</ref>

sentences: [[Epidemioloģija|Epidemioloģijā]] '''riska faktors''' vai '''noteicošais faktors''' ir mainīgs lielums, kas saistīts ar paaugstinātu slimības vai infekcijas risku.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|title=Disorders of childhood : development and psychopathology|last=Parritz, Robin Hornik|others=Troy, Michael F. (Michael Francis)|isbn=9781337098113|edition=Third|location=Boston, MA|oclc=960031712|date=2017-05-24}}</ref>{{Rp|38}}

sentences:
{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 59
 | lv  = Piecdesmit deviņi
}}

sentences:
[[temperatūra]] nākamajai dienai. Ar '''Ω''' apzīmē matemātisku telpu ar visām temperatūrām. Katra atsevišķa temperatūra ir gadījuma notikums ar savu varbūtību.]]
, kurai atšķirīgi gadījuma lielumi {-1; +1}, bet vienādā varbūtība 1/2.]]
 ''F(x)'' izmainās lēcienveidā.]]
. Nepārtrauktajā situācijā varbūtību sadalījuma funkcija ''F(x)'' ir monotoni augšupejoša līkne (zilā krāsa)]]
'''Gadījuma lielums''' ir [[skaitlis]]ka vērtība, kuru piešķir katram gadījuma notikumam. [[Varbūtību teorija]]s uzdevums ir noteikt gadījuma lieluma iespējamās vērtības un to [[varbūtība]]s vēl nenotikušiem izmēģinājumiem, izmantojot jau notikušu mēģinājumu rezultātus. Gadījuma lielumu apzīmē ar tā vērtību vai vispārīgāk ar ''X''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Arvīds Eduards Apinis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 15
| dz_vieta = Tiegūžu "Ozolos", Katvaru pag., Valmieras apr.
| m_dat_alt =
| m_gads = 1979
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Velsa]], [[Lielbritānija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[mikoloģija]], [[filozofija]]
| grāds =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Baltijas Universitāte]], [[Notingema]]s Universitāte
| akad_amats =
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]]
| studenti =
| sasniegumi = Peldošā ezerrieksta (''Trapa natans'') ekoloģijas pētījumi Latvijā
| apbalvojumi = "Draudzīgā aicinājuma" godalga, 1940
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Samba in cold rain.jpg|thumb|Sambas karnevāls Helsinkos, Somijā]]
'''Samba''' ir sarīkojumu [[deja]] un [[mūzikas žanrs]], kas cēlies [[Baija|Baijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]]. Samba visā pasaulē atzīta par Brazīlijas un [[Brazīlijas karnevāls|Brazīlijas karnevāla]] simbolu. Tāpat samba tiek uzskatīta par vienu no populārākajām Brazīlijas kultūras izpausmēm, šī deja kļuvusi par Brazīlijas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Septiņi
|    oriģinālnos = ''Seven''
|         attēls = Seven (movie) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džons Makginlijs]]
* [[Gvineta Paltrova]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1995|9|22}}
|         ilgums = 127 minūtes<!-- Theatrical runtime: 126:51 --><ref name=Runtime>{{Tīmekļa atsauce|title=''SE7EN'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 28, 2013|archive-date={{dat|2015|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150630222000/http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=Seven|work=[[Box Office Mojo]]|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seven.htm}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|327,3 miljoni}}<ref name=BOM/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Septiņi"''' ({{val|en|Seven, SE7EN}}) ir 1995. gada ASV psiholoģiskais [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Finčers]].

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ladži Dukurē
 |          attēls = Ladji Doucoure 07032009 Turin.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dukurē ar savu zelta medaļu Turīnā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|28}}
 |         dz_viet = ''Juvisy-sur-Orge'', {{FRA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = 110 m/b, 4 x 100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 3 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]])
 |            pc-t = 1 (2003)
 |            rc-a = 1 ([[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 3 (2002, 2005, 2009)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 12,97 (2005)
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 10,52 (2005)
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 20,75 (2001)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots = {{dat|2010|5|5}}
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ladži Dukurē''' ({{val|fr|Ladji Doucouré}}; dzimis {{dat|1983|3|28}} ''Juvisy-sur-Orge'', [[Francija|Francijā]]) ir [[Francija]]s [[vieglatlēts]], startē 110 m barjerskrējienā. Savu sportista karjeru Dukurē sāka kā futbolists, tad trenējās desmitcīņā un vēlāk pārgāja uz barjerskriešanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Walther Bothe
| attēls =Walther Bothe 1950s.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Orānienburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_gads =1957
| m_mēnesis=2
| m_diena=8
| m_vieta =[[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{DEU}}
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Humboltu universitāte]],
[[Gīsenes Universitāte]],
[[Heidelbergas universitāte]],
[[Maksa Planka Medicīnas pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Berlīnes Humboltu universitāte]]
| zinātne =[[fizika]], [[matemātika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Makss Planks]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =1954. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Austrumukraina''' ({{val|uk|Східна Україна}}) ir kultūrvēsturiskais reģions, kas ietver [[Harkivas apgabals|Harkivas]], [[Doneckas apgabals|Doneckas]] un [[Luhanskas apgabals|Luhanskas]] apgabalu.

sentences:
[[Kategorija:Valdemārpils]]
[[Kategorija:Ielas Talsu novadā|Valdemārpils]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Valdemārpils]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Silene armeria 4.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene armeria
| suga = Silene armeria
| suga_lv = Armēriju plaukšķene
}}'''Armēriju plaukšķene''' ({{val|la|Silene armeria}}) ir dekoratīvs augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Tas savvaļā ir sastopams [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]]. [[Latvija]] atrodas tālu ziemeļos no sugas dabiskā izplatības areāla, taču tā ir valsts teritorijā sastopama kā ļoti rets ievazāts (adventīvs) augs vai dārzbēglis — atrasta Rīgā uz dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-armeria-l/|title=armēriju plaukšķene - Silene armeria L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-17}}</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 grupu izplatība bronzas laikmetā (ap 500. gadu p.m.ē.). Baltu valodu areāls iezīmēts gaiši brūnā krāsā, indoirāņu valodas — sarkanā, ģermāņu valodas — violetā, ķeltu valodas — zaļā, latīņu valodas — zilā, grieķu valodas — dzeltenā, pārējās — brūnā krāsā.]]

sentences:
; A- organisko vielu sajaukšanās ar minerālvielām; B- notiek [[Māls|mālaino]] daļiņu un barības vielu uzkrāšanās; C- [[cilmiezis]], no kura veidojas augsne; R- [[pamatiezis]] ar vai bez plaisām;<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai 1. Mācību grāmata|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009.gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=43}}</ref>]]
'''Augsne''' ir dabiski veidojusies, irdena [[Zeme]]s virskārta, kura sastāv no dažādu [[ieži|iežu]] daļiņām un tai ir raksturīga [[auglība]]. Augsne sastāv no trim [[komponents|komponentiem]]: no [[cietviela]]s, no [[šķidrums|šķidrumiem]] un no [[gāze|gāzēm]]. Cietvielas galvenokārt sastāv no [[minerāls|minerāliem]] un [[organiska viela|organiskām vielām]]. Augsne ir irdena, kas nozīmē, ka starp cietvielas daļiņām ir daudz [[tukšums|tukšumu]]. Līdz ar to cietvielas sastāda vidēji tikai [[puse|pusi]] no visas augsnes kopējā [[tilpums|tilpuma]]. Atlikušo daļu aizpilda [[ūdens]] (šķidrumi) un [[gaiss]] (gāzes).

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences: '''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentheljēra
 | official_name            = ''Saint Helier
Saint-Hélier''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Saint Helier from Noirmont Jersey.jpg
 | image_caption            = Skats uz Sentheljēru
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Normandijas salas#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes
kroņa teritorija]]
 | subdivision_name         =  [[Džērsija]]
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 10.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 33622
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49.187 | latm = | lats =  | latNS =N
 | longd =2.107  | longm =  | longs =  | longEW =W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.sthelier.je/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
([[brokoļi|brokoļu]]) šķirne]]
'''Fraktālis''' ({{val|fr|fractal}}, no {{val|la|fractus}} — 'sašķelts, sadalīts') ir [[ģeometriska figūra]], kura sastāv no vairākām (principā [[bezgalība|bezgalīgi]] daudzām) daļām, kas ir līdzīgas visai figūrai kopumā. Var teikt, ka fraktāļiem piemīt pašlīdzība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |title=Fraktāļi |access-date={{dat|2009|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |archivedate={{dat|2008|06|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080622132431/http://www.politeh.lv/fraktali/10.html |date={{dat|2008|06|22||bez}} }}</ref> Fraktāļus var iegūt, atkārtoti dalot kādu figūru vai [[virsma|virsmu]] aizvien sīkākās daļās. Plašākā nozīmē fraktāļi ir [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]]s [[Eiklīda telpa|Eiklīda telpā]], kurām [[dimensija|dimensiju]] skaits nav vesels skaitlis.

sentences:
cietoksnis (''La Roche'').]]
'''Monako vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Monako]] teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
savā inaugurācijā sniedzam [[Latvijas prezidents|Valsts prezidenta]] svinīgo solījumu]]
'''Inaugurācija''' (no {{val|la|inaugurare}} — 'iesvētīt') ir valsts galvas ([[prezidents|prezidenta]]) vai citas augstas amatpersonas amatā stāšanās [[ceremonija]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Velāri līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret mīkstajām [[Aukslējas|aukslējām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences: '''Alkilnitrīti''' ir ķīmisko savienojumu grupa, kuru kopējā formula ir R−O−NO. Tie uzskatāmi par [[slāpekļpaskābe]]s [[esteri|alkilesteriem]]. Tie ir nošķirami no [[nitrosavienojumi]]em, kam kopējā formula ir R−NO2 (alkilgrupa pievienota tieši slāpekļa atomam, nevis ar skābekļa tiltiņa starpniecību). Pirmie alkilnitrītu grupas pārstāvji ir gaistoši šķidrumi; [[metilnitrīts]] un [[etilnitrīts]] ir gāzveida stāvoklī, ja atrodas istabas temperatūrā un attiecīgā spiedienā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Dārza burkāns
|         binomial = Daucus carota sativus
|           autors = (Hoffm.) Schübl. & G. Martens
|           attēls = Carrot.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Daucus
|         ģints_lv = Burkāni
|             suga = Daucus carota
|          suga_lv = Savvaļas burkāns
|           pasuga = D. c. sativus
|        pasuga_lv = Dārza burkāns
|         pasuga_r = Burkāns
|         sinonīmi = {{ubl|''Carota sativa'' (Hoffm.) Rupr.|''Daucus sativus'' (Hoffm.)}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Londonas Tūkstošgades tilts
|nosauk oriģinālval   = ''London Millennium Footbridge''
|attēls               = Millennium Bridge, London - DSC08159.JPG
|attēla paraksts      = Tūkstošgades tilts no [[Teita modernās mākslas muzejs|Teita modernās mākslas muzeja]]
|karte                = Londonas centrs#Londona
| plat_d = 51.510173 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  =0.098438  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Temza|Temzu]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Lielbritānija|Londona}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Normans Fosters]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        = 3
|posma garums         =
|garums               = 325 m
|platums              = 4 m
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1998]].-[[2000]].
|atklāts              = 2000. gada 10. jūnijs
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = [[£]] 18.2 miljoni
|citas daļas          =
}}
<mapframe text="Londonas Tūkstošgades tilts" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q44057"
}
</mapframe>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Tokyo Mew Mew
| show_name_2          = 東京ミュウミュウ
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Mewmew.jpg
| caption              = ''Tokyo Mew Mew'' pirmā sējuma vāks
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 2
| num_episodes         = 52
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              = ''[[Pierrot]]''
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|2002|4|6|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|2003|3|29|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''''Tokyo Mew Mew''''' ({{val-ja|東京ミュウミュウ}}, ''Tōkyō Myū Myū''), pazīstama arī kā '''''Mew Mew Power''''', ir japāņu [[manga]]s sērija, kuru uzrakstījis [[Reiko Jošida]] un ilustrējis [[Mia Ikumi]]. Šī sērija tika publicēta žurnālā ''[[Nakayoshi]]'' no 2000. gada septembra līdz 2003. gada februārim un vēlāk no 2003. gada aprīļa līdz 2004. gada maijā to visu septiņos ''[[tankōbon]]'' sējumos publicēja lielākais [[Japāna]]s grāmatu un laikrakstu izdevējs ''[[Kodansha]]''. [[Anime]] veidota 2002. gadā studijā ''[[Pierrot]]''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Zanda Martena
| amats = Vācijas Bundestāga locekle
| term_sākums = 2021
| attēls = Zanda Martens MdB, SPD Fraktion im Bundestag.jpg
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1984|10|1}}
| dzim_vieta = [[Liepāja]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta = [[Diseldorfa]], {{Vācija}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| partija = [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija]]
| dzīvesb = precējusies
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
[[Rūras Universitāte]] [[Bohuma|Bohumā]]
[[Brēmenes Universitāte]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Marjolaine.jpg
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints = Origanum
|         ģints_lv = Raudenes
|             suga =O. majorana
|          suga_lv =Majorāns
|         binomial =Origanum majorana
|           autors =L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Superdators''' ir [[dators]] ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā [[datortehnika]]s attīstības laika posmā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktinolīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts, kalcija [[amfibols]]
|ŠtruncaID=8/F.10-20
|ķīm_formula=Ca2(MgFe)5Si8O22(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, zaļganmelns, zaļi pelēks, melns
|svītra=Balta
|habituss=Plāni asmeņveida kristāli, šķiedraini agregāti, radiāli adatveida kristālu agregāti
|skaldnība=Labi izteikta vienā virzienā
|lūzums=Adatains, skabargains
|cietība=5—6
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,613—1,646 nβ = 1,624—1,656 nγ = 1,636—1,666
|pleohroisms=ir
|blīvums=3,07
}}

sentences: '''Vecāki''' ir cilvēka pirmās pakāpes [[radniecība|radinieki]], kas veido viņa [[ģimene]]s pamatu ([[tēvs]] un [[māte]]). Vecāku vecākus sauc par [[vecvecāki]]em.

sentences: '''Nacionālās atjaunošanas valdības hunta''' ({{val-es|Junta de Gobierno de Reconstrucción Nacional}}) bija [[Nikaragva]]s oficiālā valdība no {{dat|1979|7|19|Ģ}} līdz {{dat|1985|1|10|D}}. To pārvaldīja [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte]]s (FSLN) Nacionālā Valde.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Pēteris
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts p.m.ē.|1. gadsimtā p.m.ē.]]
|nāves datums= 67. gads m.ē.
|piemiņas diena=[[29. jūnijs]]
|godā=[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]], [[luterānisms|luterānismā]], [[Pareizticība|pareizticībā]], [[Anglikāņu baznīca|anglikānismā]], [[islāms|islāmā]]
|attēls=Pope-peter pprubens.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=[[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] glezna, kurā attēlots Svētais Pēteris (17. gadsimts)
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]], [[Palestīna]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}})
|nāves vieta=
[[Roma]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|nosaukums= Apustulis, Pirmais pāvests
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=Klints, Debesu atslēgas
|aizbildnis=
|svētvietas=[[Svētā Pētera bazilika]],
[[Roma]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences:
{{citas nozīmes|Ventas ieteku|Šķēde (nozīmju atdalīšana)|Šķēde}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ēda
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=42 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 38,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bandīts
| operators =
| attēls = Bandit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska kriminālfilma
| režisors = [[Elans Angars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošua Diamels]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Eliša Katberta]]
* [[Nestors Karbonels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bandit''
| studija = * ''Goldrush Entertainment''
* ''Yale Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Quiver Distribution''
* ''Redbox Entertainment''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|23}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Bandīts"''' ({{Val|en|Bandit}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Kanāda]]s biogrāfiska kriminālfilma, kuras režisors ir [[Elans Angars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošua Diamels]], [[Mels Gibsons]], [[Eliša Katberta]] un [[Nestors Karbonels]].

sentences:
'''Pauli matricas''' ir noteikta veida 2 × 2 izmēru [[komplekss skaitlis|kompleksas]] [[matrica]]s, kuras pirmais sācis lietot fiziķis [[Volfgangs Pauli]], lai aprakstītu [[spins|spinu]]. Matricas ir šādas:
:<math>
  \sigma_1 = \sigma_x = X =
    \begin{pmatrix}
      0 & 1 \\
      1 & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_2 = \sigma_y = Y =
    \begin{pmatrix}
      0 & -i \\
      i & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_3 = \sigma_z = Z =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & -1
    \end{pmatrix},
</math>
kur ''i'' ir [[imaginārā vienība]]. Dažreiz arī 2 × 2 [[vienības matrica|vienības matricu]]
:<math>
  \sigma_0 = I =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & 1
    \end{pmatrix}
</math>
pieskaita pie Pauli matricām. Ja nepieciešams [[summa|summēt]] pār Pauli matricām, tad parasti tās apzīmē ar [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] σ ([[sigma]]), norādot indeksu (šis apzīmējums plaši izplatīts [[fizika|fizikā]]). Citos gadījumos uzskatāmībai tiek lietoti lielie burti ''X'', ''Y'', ''Z'' (piemēram, [[kvantu skaitļošana|kvantu skaitļošanā]]).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Pangasinana
| official_name = ''Pangasinan''
| image_skyline = Pangasinan Provincial Capitol Building.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka [[Lingajena|Lingajenā]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Pangasinan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1580
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 5451.01
| population_total = 3163190
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =15 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 20 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Lingajena]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 47
| p1 = '''3 pilsētas'''
| p2 = [[Alaminosa]]
| p3 = [[Sankarlosa]]
| p4 = [[Urdaneta]]
| p5 = '''44 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[pangasinani]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-PAN
| website                  = {{URL|http://www.pangasinan.gov.ph/}}
}}
'''Pangasinana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Pangasinan}}, {{val|en|Province of Pangasinan}}, {{val|pag|Luyag na Pangasinan}}, {{val|ilo|Probinsia ti Pangasinan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās un 44 municipalitātēs un sīkāk 1333 barangajās. Provinces centrs ir [[Lingajena]]s municipalitāte, bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Sankarlosa]]. [[Dagupana]]s neatkarīgā pilsēta administratīvi un politiski provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo [[pangasinani]] (55 %) un [[iloki]] (44 %).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = SCORE
| Nosaukums_orig = Signal Communications Orbit Relay Equipment
| Attēls = Atlas-B with Score payload.jpg
| Attēla_izmērs = 150px
| Att_virsraksts = ''Atlas B'' raķete ar ''SCORE'' pavadoni starta laukumā
| Programma = SCORE projekts
| KA_veids = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma =
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks = [[DARPA|ARPA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji =
| Nesējs = [[Atlas B]]
| Starta_vieta = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = LC11
| Starta_gads            = 1958
| Starts = {{dat|1958|12|18|SK}} 23:02 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Darbības_beigu_gads    = 1958
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums = 12 dienas
| Beigu_gads             = 1959
| Beigu_datums = {{dat|1959|1|21}}
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 1958-006A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa = 68 kg (aparatūra)<br />4100 kg (kopā)
| Enerģija = 56 W neatjaunojamas baterijas
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija = 32,3°
| Periods = 101,47 min
| Apoapsīda = 1481 km
| Periapsīda = 183 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr =
| KA_nāk =
}}
'''SCORE''' (no {{val|en|Signal Communications Orbit Relay Equipment}}) bija pasaulē pirmais [[sakaru pavadonis]]. To palaida [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] {{dat|1958|12|18||bez}} ar nesējraķeti [[Atlas B]].

sentences: '''6. jūnijs''' ir gada 157. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (18. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 208 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fabiāns fon Belinshauzens
|     vārds_orig = ''Fabian von Bellingshausen''
|         attēls = Fabian_Gottlieb_von_Bellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Sāmsala]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Kronštate]] (tagad {{RUS}})
}}
'''Fabiāns Gotlībs fon Belinshauzens'''{{efn|Arī '''Fadejs Belinshauzens''' vai '''Fabiāns fon Bellingshauzens'''<ref>{{LPE|1|719}}</ref>}} ({{val|de|Fabian Gottlieb Thaddeus von Bellingshausen}}, {{val|ru|Фаддей Фаддеевич Беллинсгаузен}}; 1778-1852) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s jūrasbraucējs un kara flotes virsnieks. Tiek uzskatīts par vienu no [[Antarktīda]]s pirmatklājējiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
 katedrāle [[Ļviva|Ļvivā]]]]
'''Kristietība Ukrainā''' ir visizplatītākā [[reliģija]] [[Ukraina|Ukrainā]]. Baznīca Ukrainā pastāv jau kopš agrākajiem laikiem — kopš [[Vladimirs Svjatoslavičs|kņaza Volodimira]] veiktās [[Krievzemes karaļi|Krievzemes]] kristīšanas 988. gadā.  Arī [[Melnā jūra|Melnās jūras]] [[Senā Grieķija|sengrieķu kolonijās]] jau ilgi pirms Krievzemes kristīšanas pastāvēja baznīcas kopienas. Lielākā daļa no visām reliģiskajām organizācijām ir kristiešu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A300''
|attēls               = attēls:Airbus A300B4-605R, Lufthansa AN0481981.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A300B4-600R'' 2003. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1972|11|28|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1974|5|30|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1971–2007
|skaits               = 561
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = ''[[Airbus Beluga|A300-600ST Beluga]]''{{br}}''[[Airbus A310]]''
|pēctecis             = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
}}
'''''Airbus A300''''' ir pasažieru divu dzinēju [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1971. līdz 2007. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.
''A300'' bija pasaulē pirmā divu dzinēju platas fizelāžas lidmašīna.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{noformējums+}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cucurbita moschata Butternut 2012 G1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cucurbita moschata|Sviesta ķirbis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|             suga = Cucurbita pepo
|          suga_lv = Parastais ķirbis
|           pasuga = Cucurbita moschata
|        pasuga_lv = Sviesta ķirbis
|         binomial = Cucurbita moschata L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Hemoglobīns''' ({{val-el|αἷμα}}, ''aima'' — ‘asinis’; {{val-la|globus}} — ‘lode') ir [[dzelzs|dzelzi]] saturoša [[olbaltumviela]], kas daudziem dzīvniekiem riņķo [[asinis|asinīs]] — [[mugurkaulnieki]]em sarkanajos asinsķermenīšos ([[eritrocīts|eritrocītos]]) —, un tā uzdevums ir pārvietot [[skābeklis|skābekli]] no [[plaušas|plaušām]] uz citām ķermeņa daļām un pārnest atpakaļ [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]].<ref name="PME"/> Tā ir arī asins [[krāsviela]].<ref name="tezaurs"/> [[Medicīna|Medicīnā]] hemoglobīns saīsinājumā tiek pierakstīts šādi: '''Hb''' vai '''Hgb'''.

sentences:
Pulkovas augstienēs kara laikā]]
'''Pulkovas augstienes''' ({{val-ru|Пулковские высоты}}) ir [[paugurs|pauguru]] virkne Krievijas pilsētas [[Sanktpēterburga]]s dienvidu daļā. Tā ir Baltijas-Lādogas [[kāple]]s sastāvdaļa, kas iekļaujas [[Ižoras augstiene]]s ziemeļdaļā. Veidota no [[kembrijs|kembrija]] māliem, ko sedz ledāja sanesas. Sasniedz līdz 73 m augstumu.<ref>{{PZT|588}}</ref> Paugurā — Pulkovas kalnā, kas novietojies augstieņu ziemeļos, atrodas Krievijas Zinātņu akadēmijas [[Pulkovas astronomijas observatorija]]. Otrā pasaules kara laikā augstienes bija viens no [[Ļeņingrada]]s aizsardzības sektoriem, kur kaujās piedalījās arī [[Latviešu leģions|latviešu leģionāri]]. Kauju vietā 1967. gadā atklāts piemineklis "Pulkovas robeža".

sentences: '''5. februāris''' ir gada 36. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 329 (330 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Apvienotā Baltijas hercogiste
|sugasvārds             = Apvienotās Baltijas hercogistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija, Igaunija
|laikmets               =
|statuss                ={{val|de|Vereinigtes Baltisches Herzogtum}} <br /> {{val|et|Balti Hertsogiriik}}
|statusa_teksts         =
|impērija               = Vācijas Impērija
|valdības_veids         = [[Baltijas Reģentu padome]]
|
|gads_sākums            = 1918. gada 22. septembrī
|gads_beigas            = 1918. gada 28. novembrī
|
|event_start            = Dibināta pēc [[Berlīnes papildvienošanās (1918)|Berlīnes papildvienošanās]], [[Padomju Krievija]]i atsakoties no Baltijas guberņām
|date_start             =
|event_end              = Beidz pastāvēt Vācijai kapitulējot, beidzoties Brestļitovskas miera līgumam un izveidojoties neatkarīgai Latvijai un Igaunijai
|date_end               = 1918. gada 28. novembris
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = United Baltic Duchy flag.svg
|flag                   = Baltijas hercogistes karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Baltic coat of arms.svg
|symbol                 = Baltijas hercogistes ģerbonis
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = Ostfront Livland 1918 Dragoner Regiment Nr. 17.jpg
|image_map_caption      = Vācijas Impērijas armija Baltijas guberņās, 1918. gada oktobris
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = Vācu, Latviešu, Igauņu
|reliģija               = [[Luterisms|Luterticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Hercogs Ādolfs Frīdrihs|Ādolfs Frīdrihs]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1918.
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Hercogs]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Apvienotā Baltijas hercogiste''' ({{val|de|Vereinigtes Baltisches Herzogtum}}, {{val|et|Balti Hertsogiriik}}) bija 1918. gadā formāli pastāvējusi [[hercogs|hercogiste]]. Tās izveidošanu organizēja Igaunijas un Latvijas [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] aristokrātija ar vietējo atbalstītāju un [[Vācijas Impērija]]s okupācijas spēku atbalstu. Izveidota [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] pēdējā gadā, kad [[Brestļitovskas miera līgums]]  deva Vācijai uzvaru pār sabrukušo [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]]. Beidza pastāvēt līdz ar [[Novembra revolūcija|Novembra revolūciju]] Vācijā un [[Kompjeņas pamiers (1918)|Kompjeņas pamieru]], ar kuru Vācija atteicās no [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera līguma]].

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|seno pilsētu|Sparta (nozīmju atdalīšana)|Sparta}}

sentences: '''Plastīdas''' ({{val|el|plastos}} — ‘veidojums’, {{gree|eidos}} — ‘izskats, stāvoklis’) ir augu šūnu organoīdi, kuru virsmu sedz divas [[Šūnas membrāna|membrānas]].<ref>Hržanovskis V., Ponomarenko S. ''Botānika''. Rīga : Zvaigzne, 1986., 19. lpp.</ref> Plastīdas sastāv no [[Hloroplasts|stromas]] ar [[pigmenti]]em un dažādas sarežģītības iekšējo membrānu sistēmām. Stromā var atrasties viens vai vairāki cietes graudi, lipoproteīdi un [[ribosoma]]s, kuru skaits vecākos organoīdos samazinās. Plastīdas nodrošina [[fotosintēze|fotosintēzi]], [[ATF]], [[taukskābes|taukskābju]], [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[fitohormoni|fitohormonu]] sintēzi, īslaicīgu vai ilgstošu organisko vielu uzkrāšanu.<ref name=rokasgrāmata>''Rokasgrāmata bioloģijā''. Rīga : Zvaigzne ABC, 2015., 37.-38. lpp. ISBN 978-9934-0-1595-3.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences: {{cita nozīme|releju|lordu Releju|Džons Strats}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus kiang.jpg
| att_nosaukums =Rietumu kiangi Ladakhas provincē
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus kiang
| suga_lv =Kiangs
| pasuga =Equus kiang kiang
| pasuga_lv =Rietumu kiangs
| binomial =Equus kiang kiang, <small>([[Moorcroft]], 1841)</small>
}}
'''Rietumu kiangs''' (''Equus kiang kiang'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') viena no pasugām, kas apdzīvo [[Tibeta]]s teritoriju [[Ķīna|Ķīnā]] un pieguļošās teritorijas [[Indija|Indijā]]. Tas nelielā skaitā ir sastopams arī [[Pakistāna|Pakistānā]] un [[Nepāla|Nepālā]]. Rietumu kiangu populācija atšķirībā no [[Āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļiem]] ir stabila un turpina pieaugt,<ref name="pub">[http://www.pubmedcentral.nih.gov/articlerender.fcgi?artid=1705511 Perceived Conflicts Between Pastoralism and Conservation of the Kiang Equus kiang in the Ladakh Trans-Himalaya, India]</ref> lai arī tas konkurē ar lauksaimniecības dzīvniekiem uz tiem pašiem veģetācijas un ūdens resursiem, un vietējie zemnieki vēlētos ierobežot kiangu skaitu. Veids, kā zemnieki cīnās par ganībām, ir ganību iežogošana.

sentences: '''Korintija''' ({{val|grc|Κορινθία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] ziemeļaustrumu daļā. Rietumos Korintija robežojās ar [[Ahaja|Ahaju]] un [[Arkādija (Grieķija)|Arkādiju]], ziemeļaustrumos ar [[Megarīda|Megarīdu]], dienvidos un dienvidaustrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]]. Ziemeļrietumos to apskalo [[Korintas līcis]], bet ziemeļaustrumos [[Saroniks]]. Mūsdienās Korintija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija]]s, [[Korintijas nome|Korintijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Korinta|Korintu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sverdrupa kalni
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =S |lat_deg =72 |lat_min =20 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =1 |lon_min =0 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]]
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Krīgera kalns]]
|augstums               = 2655
|pilsētas               =
}}
'''Sverdrupa kalni''' ({{val|no|H.U. Sverdrupfjella}}) ir kalnu masīvs [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietoti starp [[Jūtulstreumens|Jūtulstreumena]] glečeri rietumos un [[Jelsvika kalni]]em austrumos. Atrodas ap 230 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes ([[Princeses Martas krasts]]), kuru klāj [[Fimbulisens|Fimbulisena]] [[šelfa ledājs]]. Sastāv no ap 100 km garas ziemeļaustrumu-dienvidrietumu virzienā izstieptas grēdas masīva austrumdaļā ([[Paulsena kalni]], [[Barklaja kalni]] un [[Hermana kalni]]) un ap 40 km attālas [[nunataks|nunataku]] grupas ([[Gbureka smailes]]) masīva ziemeļrietumos. Augstākā virsotne ir [[Krīgera kalns]] (2665 m) masīva dienvidaustrumos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Greiems Grīns
|         vārds_orig = Graham Greene
|             attēls = Graham Greene.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Greiema Grīna portrets uz grāmatas vāka
|         dz_dat_alt = {{dat|1904|10|2}}
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = Bērkemstida, [[Hārtfordšīra]], [[Anglija]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1991|4|3|1904|10|2}}
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Vevē]], [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Brits
|            dzimums = V
|             vecāki = Tēvs: Čārlzs Henrijs Grīns (''Charles Henry Greene'')
Māte: Mēriona Reimonda Grīna (''Marion Raymond Greene'')
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Vivjena Dejrela-Brauninga (''Vivien Dayrell-Browning'') (1927-1948, nav oficiāli šķīrušies)
Lēdija Ketrina Volstone (''Catherine Walston'') (partnerattiecības, 1946-1966)
Ivonna Klaeta (''Yvonne Cloetta'') (partnerattiecības, 1966-1991)
|              bērni = Lūsija Kerolaina (''Lucy Caroline'') (dz. 1933)
Frānsiss (''Francis'') (dz. 1936)
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, kritiķis
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[trilleris]]
|             temati = [[Katoļticība]]s tēmas, starptautiskā [[politika]], spiegošana
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Džozefs Konrads]], [[Roberts Luiss Stīvensons]], [[Henrijs Džeimss]], [[Marsels Prusts]],
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pere-Parsi001.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus onager
| pasuga_lv =Persijas onagrs
| binomial=Equus hemionus onager <small>([[Boddaert]], 1795)</small>
}}
'''Persijas onagrs''' (''Equus hemionus onager'') ir [[āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļu]] (''Equus hemionus'') viena no pasugām. Kādreiz Persijas onagri lielos baros dzīvoja un pārvietojās pa [[Irāna]]s centrālās un dienvidu daļas [[tuksnesis|tuksnešiem]] un pustuksnešiem. Mūsdienās savvaļā ir saglabajušies tikai daži simti [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas dzīvo vienā no diviem onagru rezervātiem Irānā. Diemžēl arī šajās aizsargātajās teritorijās tos medī malumednieki.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Valgundes pagasts
| karte             = Valgundes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Valgunde
| platība           = 210,44
| iedzīvotāji       = 1710
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 2117 / 210.44 round 1}}
| izveidots         = 1867
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.valgunde.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Austrālija]]
[[Kategorija:Austrālija]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Polockas Eifrosīnija
|     vārds_orig = ''Ефрасіння Полацкая''
|         attēls = Euphrosyne of Polatsk.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =Polockas Eifrosīnijas attēls sienas gleznojumā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1104
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vitebska]]?, [[Polockas kņaziste]]
({{BLR}})
|      m_dat_alt = [[1167]]. gada [[23. maijs|23]]. vai [[25. maijs|25. maijā]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Jeruzalemes Karaliste]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūķene, pareizticīgo un grieķu-katoļu svētā
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |            platums =
 |              vārds = Fransuā Marī Aruē
 |         vārds_orig = ''François Marie Arouet''
 |             attēls = Voltaire.jpg
 |         att_izmērs = 235px
 |      att_nosaukums = Voltērs 24 gadu vecumā
 |            dz_gads = 1694
 |         dz_mēnesis = 11
 |           dz_diena = 21
 |           dz_vieta =  [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]
 |             m_gads = 1778
 |          m_mēnesis = 5
 |            m_diena = 30
 |            m_vieta =  [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]
 |       dzīves_vieta =
 |          pilsonība =
 |            tautība = [[franči|francūzis]]
 |            dzimums =
 |             vecāki = Fransuā Aruē
Marija Margerita Domara
 |              brāļi =
 |              māsas =
 |       dzīvesbiedrs =
 |              bērni =
 |           paraksts =
 |         pseidonīms = Voltērs (''Voltaire'')
 |       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[filozofs]], [[dramaturgs]]
 | rakstīšanas valoda =
 |            periods =
 |              žanri =
 |             temati =
 |       lit virzieni = [[proza]], [[dzeja]], [[drāma]]
 |   slavenākie darbi = ''Candide, ou l'Optimisme'' (1759)
 |        ietekmējies = [[Džons Loks|Džona Loka]], [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]]
 |         ietekmējis = [[Franču revolūcija|Franču revolūciju]], [[Viktors Igo|Viktoru Igo]], [[Frīdrihs II Lielais|Frīdrihu II Lielo]], [[Frīdrihs Nīče|Frīdrihu Nīči]], [[Kārlis Markss|Kārli Marksu]], [[Žans Pols Sartrs|Žanu Polu Sartru]]
 |         alma_mater = Luija Lielā koledža
Luija Lielā licejs
 |        apbalvojumi =
 |           piezīmes =
 |        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ansis Bīlenšteins
|     vārds_orig = ''Hans Bielenstein''
|         attēls = Ansis Bīlenšteins 1910.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Jaunauce]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bauska]], [[Latvijas SPR]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Bīlenšteins]]
|          brāļi = [[Bernhards Bīlenšteins]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox organization
| name                = ''Catalogue of Life''
| logo                = Logo for Catalogue of Life.png
| logo_size           =
| image               =
| caption             =
| abbreviation        = CoL
| founder             = ''Species 2000,
 Integrated Taxonomic Information System''<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2017/info/about CoL. About the Catalogue of Life]</ref>
| founding_location   = [[Apvienotā Karaliste]]
| dissolved           =
| merger              =
| type                = Bioloģisko datu katalogs,
 starptautiska organizācija
| status              = darbojas
| location_city       = [[Leidene]]
| location_country    = [[Nīderlande]]
| language            = [[angļu valoda|angļu]]
| owner               =
| sec_gen             =
| leader_title        = Direktoru padomes vadītājs
| leader_name         = Peters Shalks
| main_organ          =
| parent_organization =
| website             = {{URL|catalogueoflife.org/}}
| remarks             =
| formerly            =
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alpi
|attēls                 = Alpenrelief 01.jpg
|attēla_platums         = 235px
|paraksts               = Alpu topogrāfiskā karte
|lat_dir =N |lat_deg =46 |lat_min =00 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =7 |lon_min =00 |lon_sec =
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}},
{{ITA}},
{{SUI}},
{{LIE}},
{{AUT}},
{{GER}},
{{SLO}},
{{MCO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Monblāns]]
|augstums               = 4810,45<ref name="smh"/>
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Lindsija Loena
 | vārds_orig              = ''Lindsay Lohan''
 | attēls                  = Lindsay Lohan (Headshot).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Lindsija Loena 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|7|2}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, modele, ierakstu māksliniece
 | darbības gadi           = 1989—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Lindsija Morgana Loena''' ({{val|en|Lindsay Morgan Lohan}},<ref name="thebiographychannel1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |title=Lindsay Lohan - Biography on Bio |publisher=Thebiographychannel.co.uk |date= |accessdate=2012-10-24 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfas5?url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |archivedate=2012-06-18 }}</ref> {{izrunā|ˈloʊ.ən}};<ref>{{ziņu atsauce |url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |title=AP-News Pronunciation Guide L-R |agency=Associated Press |accessdate=March 13, 2010 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfaqL?url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |archivedate={{dat|2012|06|18||bez}} |deadurl=no }}</ref> dzimusi '''Lindsija Dī Loena''' (''Lindsay Dee Lohan'') {{dat|1986|7|2}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aktrise, modele un ierakstu māksliniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =Humpback stellwagen edit.jpg
| att_nosaukums =[[Kuprvalis]] (''Megaptera novaeangliae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| binomial=Cetacea ([[Brisson]], 1762)
| iedalījums =
[[Plātņvaļi]] (''Mysticeti'')
[[Zobvaļi]] (''Odontoceti'')
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumu upe
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|156,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1214547457/|title=Mystic River (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Toms Sterns]]
| oriģinālnos = ''Mystic River''
| mūzika = Klints Īstvuds
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Lora Linnija]]
| scenārijs = [[Braiens Heldžlends]]
| producents = * Klints Īstvuds
* [[Roberts Lorenss (producents)|Roberts Lorenss]]
* [[Džūdija Hoita]]
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| žanrs = mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Mystic River poster.jpg
| imdb =
}}'''"Noslēpumu upe"''' ({{Val|en|Mystic River}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma. Tās režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Tims Robinss]], [[Kevins Beikons]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Mārša Geja Hārdena]] un [[Lora Linnija]]. Filma ir balstīta uz 2001. gada [[Deniss Lehens|Denisa Lehena]] tāda paša nosaukuma romāna. Tā ir pirmā Īstvuda filma, kurā viņš ir arī mūzikas autors.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Vīta, Vāclava un Adalberta metropoles katedrāle
| native_name           = ''Katedrála svatého Víta, Václava a Vojtěcha''
| image                 = Praha, Katedrála, JV 01.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Prāga
| map_caption           =
| map_label             = Svētā Vīta katedrāle
| map_size              =
| latd  = 50 | latm  =  5 | lats  = 27.24 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 24 | longs =  2.16 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Čehija|Prāga}}
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Peters Parlers]], [[Arras Matiass]]
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1344
| year_completed        = 1929
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 124 m
| width                 = 60 m
| width_nave            =
| height_max            =
* 96,5 m (galvenais tornis)
* 82 m (priekšējie torņi)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://zhola.com/praha/cz.php?st=katedralasvvita|title=Katedrála sv. Víta|publisher=Zhola.com|accessdate={{dat|2015|4|8||bez}}}}</ref>
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Svētā Vīta, [[Svētais Vāclavs|Vāclava]] un [[Svētais Adalberts no Prāgas|Adalberta]] metropoles katedrāle''' ({{val|cs|metropolitní katedrála svatého Víta, Václava a Vojtěcha}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|miega fāzi|REM|REM}}
), kas parāda miega ciklus, kam raksturīgs pieaugošs paradoksāls (REM) miegs.]]
'''Miegs ar ātrajām acu kustībām''', bieži tiek saīsināti saukts par '''REM''' ({{val|en|rapid eye movement}}), ir [[miegs|miega]] fāze, kuras laikā novērojamas ātras [[acis|acu]] kustības. Tā nosaukumi ir arī '''paradoksālais miegs''', '''sapņu miegs''', '''seklais miegs''' un '''ātrais miegs'''. Šī fāze aizņem aptuveni 20% no visa cilvēka miegā pavadītā laika. Šāds stāvoklis rodas tādēļ, ka organisma [[muskuļi]]em neizdodas līdz galam atslābināties. Šī miega laikā var redzēt spilgtus [[sapnis|sapņus]] vai arī [[murgs|murgus]]. To, ka pastāv šāda miega fāze, atklāja [[1952]]. gadā [[Čikāgas Universitāte|Čikāgas Universitātē]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Krēsls''' ir [[Mēbeles|mēbele]], kurai parasti ir atzveltne, tam parasti ir trīs vai četras kājas un tā mērķis ir kalpot kā sēdeklis cilvēkam. Krēsli var būt izgatavoti no dažādiem materiāliem: [[Koksne|koka]], [[dzelzs]], kaltas dzelzs, [[plastmasa]]s vai vairāku no to kombinācijām.

sentences: '''Debess sfēra''' [[astronomija|astronomijā]] un [[navigācija|navigācijā]] ir iedomāta [[sfēra]] ar patvaļīgi izvēlētu [[rādiuss|rādiusu]], kuras centrā atrodas nosacītais novērotājs. Uz tās [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] projicējas tā, kā tie redzami novērošanas vietā. Galvenie debess sfēras lielie riņķi ir matemātiskais [[horizonts]], [[debess ekvators]], [[debess meridiāns]], [[ekliptika]] un Galaktikas [[ekvators]]; galvenās līnijas ir [[vertikālā līnija]], [[pasaules ass]], [[ekliptikas ass]] un [[Galaktikas ass]].<ref name="ZTV"/>

sentences:
Par '''sudzismu'''<ref>S. Rutmanes latviskojums. (Singers P. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/18/piters-singers-dzivnieku-atbrivosana/ Dzīvnieku atbrīvošana] // Kentaurs XXI. 2001. Nr.25., 99. lpp.)</ref><ref>Brāzma G. Cilvēka embrija un augļa morālais statuss // [http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf Filosofija. LU raksti. 687. sēj.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120403142130/http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf |date={{dat|2012|04|03||bez}} }} 2005. 24. lpp.</ref> (arī [[suga|sugu]] [[diskriminācija|diskrimināciju]]<ref>Jēdziens "speciesism" latviskots arī kā:
* ''speciisms'' (Rubenis A. Ētika XX. Gadsimtā. Praktiskā ētika, Zvaigzne ABC, 1996., 149. lpp.),
* ''specisms'' (I. Kolmanes latviskojums. (Rīgens T. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/26/toms-rigens-dzivnieku-tiesibu-aizstaviba/ Dzīvnieku tiesību aizstāvība] // Cilvēka – dzīvnieka attiecības: to
kultūrvēsturiskie, kognitīvie un ētiskie aspekti, LU Vēstures – filozofijas fakultāte, Praktiskās filozofijas katedra, 2003., 115. lpp.)),
* ''sugisms'' (Rītups A. [http://www.delfi.lv/archive/article.php?id=14376263 Dzīvniekiem sāp], Rīgas Laiks, 2006. maijs).</ref>) [[dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizstāvības ētikā]] sauc atšķirīgas indivīda vērtības vai atšķirīgu [[tiesības|tiesību]] atzīšanu, balstoties tikai uz sugas atšķirību. Sudzisma atbalstītāji dažādu apsvērumu dēļ uzskata, ka šāda nodalīšana ir pamatota, taču sudzisma kritiķi to pielīdzina tādiem nepamatotas diskriminācijas veidiem kā [[rasisms]], [[seksisms]] u.c.

sentences:
'''Piltenes bruņniecība''' ({{val-de|Piltensche Ritterschaft}}) bija no 1717. līdz 1819. gadam pastāvoša [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] dižciltīgo dzimtu korporācija, kas pēc 1819. gada veidoja daļu no [[Kurzemes bruņniecība]]s.

== Vēsture ==
Piltenes bruņniecības dažu dzimtu vēsture izsekojama līdz 14.-16. gadsimtam ([[Ostenzakeni]], [[Bēri]], [[Mirbahi]] u.c.), kad tās piederēja pie [[Kurzemes bīskapija]]s, vēlāk Piltenes apgabala sabiedrības valdošās šķiras.
1660. gadā [[hercogs Jēkabs]] pievienoja Piltenes apgabalu [[Kurzemes hercogiste]]i, tomēr [[1685]]. gadā Piltenes bruņniecība panāca autonomiju, bet no 1717. gada tieši pakļāvās [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] valdniekiem. Bruņniecības delegāti regulāri pulcējās Piltenes landtāgos [[Aizpute|Aizputē]], un no savas vides ievēlēja Piltenes apgabala valdību jeb Piltenes landrātu kolēģiju (''Piltensche Landratskollegium'').
Pēc trešās [[Polijas dalīšanas]] 1795. gadā Piltenes bruņniecības vadība parakstīja pakļaušanās aktu [[Krievijas Impērija]]i. Pēc [[Kurzemes guberņa]]s administratīvās reformās 1817. gadā Piltenes apgabalu un tā pārvaldes orgānus likvidēja un 1819. gadā Piltenes bruņniecību iekļāva Kurzemes bruņniecības sastāvā.<ref>[http://books.google.lv/books?id=w9o260GsJdMC&pg=PA469&lpg=PA469&dq=Piltensche+Ritterschaft&source=bl&ots=1v3wrrB6cP&sig=IIKq0mziURJwrDTnGb39yyPwjLA&hl=lv&sa=X&ei=JmCpUrLXC-Sh4gS3j4GIDg&ved=0CDgQ6AEwAg#v=onepage&q=Piltensche%20Ritterschaft&f=false Hans Feldmann, Heinz von zur Mühlen (Hrsg.): Baltisches historisches Ortslexikon, Teil 2: Lettland (Südlivland und Kurland). Böhlau, Köln 1990]{{Novecojusi saite}} 469 lpp.</ref>

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Torņakalns (nozīmju atdalīšana)|Torņakalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Torņakalns
|attels             =
|paraksts           = [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas iela]] Torņakalnā. [[2010. gads]].
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Bieķensala]]
[[Mūkusala]]
|platiba            = 3,210 km²
|iedzivotaju_skaits = 7 401 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rīgas Lutera baznīca|Torņakalna baznīca]]
[[Latvijas Nacionālā bibliotēka]]
[[LU Dabaszinātņu akadēmiskais centrs]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]], [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]], [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]], [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]], [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         = [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           = [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Vilciens
|pasta_indekss      = LV-1004
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/tornakalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čūskas acis
| operators =
| attēls = SnakeEyesPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = Braiens De Palma
| scenārijs = [[Deivids Keps]]
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Stens Šo]]
* [[Kevins Danns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Snake Eyes''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Paramount Pictures''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|8|7}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|103,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1023431173/|title=Snake Eyes |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čūskas acis"''' ({{Val|en|Snake Eyes}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un producents ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Džons Hērds]], [[Karla Gugino]], [[Stens Šo]] un [[Kevins Danns]].

sentences:
„Latvju rakstu” 2. sējumā iekļauts Lielvārdes jostas raksta fragments]]
'''Lielvārdes josta''' ir tradicionāls [[latviešu tautastērps|latviešu tautastērpa]] elements, līdz 3 m gara un 10 cm plata<ref name="Kursīte">{{Tīmekļa atsauce |title=Lielvārdes josta |author= Janīna Kursīte |authorlink=Janīna Kursīte-Pakule |publisher= [[Latvijas kultūras kanons]] |url= https://kulturaskanons.lv/archive/lielvardes-josta/ |accessdate= 2018. gada 4. janvārī}}</ref> rakstaina sarkanbalta [[lini|linu]] diegu un [[vilna]]s dzijas [[audene]], kam vidū vai malās var būt ieausts arī zaļš, zils vai violets pavediens. Vēsturiski bijusi izplatīta gar [[Senais Daugavas ūdensceļš|Seno Daugavas ūdensceļu]] — [[Lielvārdes pagasts|Lielvārdes]] un tai apkārtējos [[Jumpravas pagasts|Jumpravas]], [[Kastrānes pagasts|Kastrānes]], [[Krapes pagasts|Krapes]], [[Lauberes pagasts|Lauberes]], [[Lēdmanes pagasts|Lēdmanes]], [[Madlienas pagasts|Madlienas]], [[Meņģeles pagasts|Meņģeles]] un [[Rembates pagasts|Rembates]] pagastos.{{sfn2|Strode|2015|p=41.—47}} Mūsdienās Lielvārdes josta kā tradicionāla kultūras vērtība iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].<ref name="Kursīte"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lsjbot''''' ir [[datorprogramma]] ([[Robotprogrammatūra|bots]]), kura autors ir zviedru fiziķis, vikipēdists Sverkers Jūhansons. Bots veido rakstus trīs valodu [[Vikipēdija|Vikipēdijās]]: [[vikipēdija zviedru valodā|zviedru]], [[vikipēdija varaju valodā|varaju]]  un [[vikipēdija sebuāņu valodā|sebuāņu]] valodas versijā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{cita nozīme|Lonastes satekupi|Ventas pieteku|Lejējupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Raķupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Lielsalas|Lielsalām]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lonaste (upe)|Lonaste]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s= 33| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=8 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=41 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=9 | iet_gar_s=17 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 34
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 41
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,048
| baseins           = 202<ref>{{USIK}}</ref>
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Raķupe''', arī '''Dižupe''', augštecē — '''Moricupe''',<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97057&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Lonaste (upe)|Lonastes]] kreisā satekupe [[Talsu novads|Talsu]] un [[Ventspils novads|Ventspils]] novados. Sākas mežainā un purvainā apvidū ziemeļaustrumos no [[Valdgales pagasts|Valdgales pagasta]] [[Lielsalas|Lielsalām]], saplūstot [[Zemdegsupe]]i, [[Dingsvalks|Dingsvalkam]] un [[Sundzeru valks|Sundzeru valkam]]. Upe stipri līkumaina, ar vecupēm; plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa [[Dundagas pacēlums|Dundagas pacēluma]] rietumu malu un [[Ugāles līdzenums|Ugāles līdzenumu]]. Pie [[Lonaste (ciems)|Lonastes]] ciema saplūst ar [[Pāce (upe)|Pāci]], veidojot [[Lonaste (upe)|Lonastes]] upi. Lielākās pietekas ir [[Pārkakte]] (7 km), [[Atara]], [[Vēžvalks]], [[Dzērves valks]] (labās), [[Veciere]] (12 km), [[Bērzvalks]], [[Vecbelzējvalks]], [[Pesteļvalks]] (kreisās).<ref>{{Latvijas daba|4|216}}</ref> Upes vidustecē un lejtecē kopš 1987. gada ierīkots [[Raķupes ieleja]]s dabas liegums.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Breteja laukums
|native_name   = ''Place de Breteuil''
|image         = P1120586 Paris VII-XV place de Breteuil rwk.JPG
|caption       = Breteja laukums
|coordinates   =
|location      = {{vieta|Francija|Parīze}}
|designer      =
|type          = Laukums
|material      =
|length        = 129,60
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      = 1782
|open          =
|dedicated_to  =
|map_image     = Parīze#Francija
|latd = 48 |latm = 50 |lats= 50 |latNS = N
|longd = 2 |longm = 18 |longs =42 |longEW = E
|lat           =
|long          =
|extra         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Tisē''' var būt:
* [[Alfrēds Tisē]] (''Alfred Tysoe'';1874—1901) — angļu vieglatlēts, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs;
* [[Eduards Tisē]] (1897—1961) — latviešu izcelsmes padomju kinooperators.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ilze Auzere
|          dz_vārds = Ilze Auzere
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}, {{USA}}
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|   nodarbošanās = [[banka|baņķiere]], [[finansists|finansiste]], TV raidījumu vadītāja
|        dzimums = S
|         vecāki = Anna Auzere, Valentīns Alberts Auzers
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Jānis Jurkāns (politiķis)|Jānis Jurkāns]] (līdz 2016)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Olga Ripakova
 |      vārds_orig = ''Ольга Рыпакова''
 |          attēls = Olga Rypakova Memorial Van Damme 2010.jpg
 |         att_izm = 300px
 |        paraksts = Olga Ripakova 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1984|11|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Kazahijas PSR|Ustjkamenogorska|td=Kazahstāna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Kazahstāna}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Trīssoļlēkšana, tāllēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,25 m (2010)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 6,85 m (2007)
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Olga Ripakova''' ({{val|ru|Ольга Сергеевна Рыпакова}}; dzimusi '''Aleksejeva''' {{dat|1984|11|30}}) ir [[Kazahstāna]]s [[vieglatlēte]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFB612|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1982, 1987, 1991)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Rons Rivera|bg_color=#5A1414|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Washington Commanders|logo=Washington Commanders logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Vašingtonas "''Commanders''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Lendovera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1932|menedžeris=Mārtins Meihjū|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FedExField''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=82 000|krāsas=Bordo, dzeltens, balts<br />{{color box|#5A1414}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Denjels Snaiders|prezidents=Džeisons Raits|divīzijas tituli=15}}'''Vašingtonas "Commanders"''' ({{Val|en|Washington Commanders}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Lendovera|Lendoverā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1932. gadā kā '''Bostonas "Braves"'''. "Commanders" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FedExField'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences: Projekta '''"Politika"''' mērķis ir apkopot un sakārtot informāciju par pasaules politiskajiem notikumiem un personībām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Botoma
 | official_name            = ''The Bottom''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Saba School of Medicine.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Saba#Mazās Antiļu salas#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Nīderlande}}
 | subdivision_type1        = Pašvaldība
 | subdivision_name1        = {{karogs|Saba}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1632
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2001
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 462
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = UTC-4
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 37| lats = 34| latNS = N
 | longd = 63 | longm = 14 | longs = 57| longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Botoma''' ({{val|en|The Bottom}}) ir ciems [[Nīderlandes Karaliste]]s speciālajā aizjūras municipalitātē [[Saba|Sabā]], tās administratīvais centrs. Izvietojusies salas dienvidrietumos ap 700 m no [[Karību jūra]]s krasta, kur atrodas salas vienīgā piestātne. Apdzīvoto vietu 1632. gadā dibināja kuģa katastrofā cietuši angļu jūrnieki. 1640. gadā pastāvīgu apmetni salā izveidoja holandiešu kolonisti no kaimiņos esošās [[Sintēstatiusa]]s salas. Salu pastāvīgi apdraudēja pirāti, kā arī pretenzijas no britu pārvaldībā esošās [[Jamaika]]s un pilnīgā Nīderlandes kontrolē sala nonāca tikai 1816. gadā.<ref>[https://thesabaislander.com/2014/12/18/driving-out-the-dutch/ The Saba Islander]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāda
| citvalsts         = Krievija
| citnosaukums      = Vjada
| citvaloda         = ru
| citvaloriģin      = Вяда, Веда
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Stompaku pūrs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Veļikaja]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=23 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=9 | iet_gar_s=9 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}, {{RUS}}
| tek_caur          =
| garums            = 83
| garums_latvijā    = 40
| iztekas_augstums  = 130,9
| ietekas_augstums  = 44
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 1160
| baseins_latvijā   = 610
| pietekas          = [[Koura]], [[Liepna (upe)|Liepna]], [[Opočna]]
| vietaskarte       = Latvija
| reljefs           = jā
}}
'''Vāda''' (arī '''Vjada, Vēda'''; {{val|ru|Вяда, Веда}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=94974 |title=Informācija par objektu: Vjada |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]]. Iztek no grāvju sistēmas [[Stompaku purvi|Stompaku purvā]] [[Susāju pagasts|Susāju pagastā]]. Tek galvenokārt ziemeļaustrumu virzienā pa [[Abrenes nolaidenums|Abrenes nolaidenumu]], tālāk pa [[Mudavas zemiene|Mudavas zemieni]]. Lielākajā daļā tecējuma Latvijas teritorijā upes gultne regulēta. Vāda tek cauri [[Nastrovas ezers|Nastrovas]] un [[Tepenīcas ezers|Tepenīcas]] ezeriem.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lejpus [[Sosnīcas|Sosnīcām]] tek pa [[Vecumu mežu dabas parks|Vecumu mežu dabas parku]]. 2,3 km garumā Latvijas un Krievijas robežupe. Ietek [[Veļikaja|Veļikajā]] pie [[Ručji]]em [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]]. Lielākās pietekas ir [[Opočna]], [[Voroža]], [[Liepna (upe)|Liepna]] (kreisās) un [[Koura]] (labā).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Glūdas pagasts
| karte             = Glūdas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| centrs2           = [[Nākotne (ciems)|Nākotne]]
| platība           = 103,74
| iedzīvotāji       = 3029<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3029 / 103.74 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.gluda.lv
| nos_vācu          = Brandenburg
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Бранденбургская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Stīvens Hukers
 |          attēls = 2008 Australian Olympic team Steve Hooker - Sarah Ewart cropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|7|16}}
 |         dz_viet = [[Melburna]], {{AUS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 187 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 1 (2009)
 |            pc-t = 2 (2008, 2010)
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 6,00 m
 |           PR1_d = kārtslēkšanā
 |             PR2 = 21,78 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Stīvens Hukers''' ({{val|en|Steven Hooker}}; dzimis {{dat|1982|7|16}} [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]]) ir austrāliešu [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s disciplīnā. S. Hukeram pieder olimpiskais rekords kārtslēkšanā, ko viņš uzstādīja [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs]] Pekinā. Viņa personīgais rekords 6,00 metri ir otrs labākais personīgais rekords pasaulē pēc leģendārā [[Sergejs Bubka|Sergeja Bubkas]].

sentences:
[[Kategorija:Sprūževa]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Sprūževa]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OMV AG''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1956. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s un [[dabasgāze|gāzes]] izpēte, ieguve, pārstrāde un tirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.omv.com omv.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''OMV AG''''' (agrākais nosaukums ''Österreichische Mineralölverwaltung'' jeb ''ÖMV'') ir [[Austrija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir viens no lielākajiem ražošanas uzņēmumiem valstī. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]]. Uzņēmums ir dibināts 1956. gadā.

sentences:
{{atveidošana}}
'''[[Bokss|Boksā]]''' svara kategorijas jeb divīzijas ir noteikts svara intervāls bokseriem ar fiksētu minimālo un maksimālo robežu. Boksa maču parasti rīko noteiktām svara kategorijām un katrs dalībnieks nedrīkst pārsiegt savai gategorijai noteikto maksimālo limitu. Profesionālajā boksā dalībnieki drīkst piedalīties arī par savu augstākā svara kategorijā, bet amatieru boksā jāievēro arī minimālā svara kategorijas robeža. Noteiktos gadījumos dalībnieki var startēt [[Cīņa bez svara ierobežojuma|cīņā bez svara ierobežojuma]] (catchweight).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Cougar sitting.jpg
|  att_nosaukums = [[Puma]] (''Puma concolor'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Puma
|       ģints_lv = Pumas
| binomial=Puma <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1771)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Pumas''', '''pumu ģints''' (''Puma'') ir viena no [[kaķu dzimta]]s (''Felidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas pieder [[kaķu apakšdzimta]]i (''Felinae''). Pumu ģintī mūsdienās ir 2 [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14000203 |title=Genus Puma |access-date={{dat|2009|01|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090218042819/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14000203 |archivedate={{dat|2009|02|18||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pusmetāls
 |       kārtas skaitlis = 14
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 4
 |               simbols = Si
 |              atommasa = 28,0855
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Attīrīta silīcija gabaliņš un silīcija monokristāls mikroshēmu ražošanai
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, -4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = kristāliskajai formai 2330
 |   kušanas temperatūra = 1687 K (1414 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3173 K (3265 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1000
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 8433
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,21
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Rālte
 | official_name            = ''Raalte''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Marienheem - RK kerk.JPG
 | image_caption            = Marijas baznīca Rāltē
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Nīderlande}}
 | subdivision_name1        = [[Overeisela]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1186—1197
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | area_total_km2           =
| area_blank1_title       = Pagasts
| area_blank1_km2         = 172.29
| population_blank1_title        = Pagasts
| population_blank1              = 36570
| population_density_blank1_km2  = auto
 | population_as_of         = 2014
 | population_total         =
 | population_footnotes     =
 | population_urban         = 20015
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 52 | latm = 23 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8055
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|http://www.raalte.nl/}}
}}
'''Rālte''' ({{val|nl|Raalte}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], pagasta centrs [[Overeisela]]s provincē. Izvietojusies valsts austrumu daļā, vēsturiskās [[Sallande]]s centrā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| map              = Tallina#Igaunija#Eiropa
| plat_d = 59.4369  | plat_NS =
| gar_d  = 24.7453  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = Tallinas rātsnama vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = Tallinas rātsnama vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences: '''Krievijas mēru sistēma''' tika lietota [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas PSFR]] un [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Latvijas vēstures hronoloģija''' aptver laika posmu kopš senākajām rakstiskajām atsaucēm uz notikumiem [[Latvija]]s teritorijā līdz mūsdienām.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lakricas pica
| attēls = LakricasPica.jpg
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|33,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11271038/|title=Licorice Pizza (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|19||bez}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| ilgums = 134 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|26|ASV|2022|3|4|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]'' (ASV)
* ''[[Universal Pictures]]'' (starptautiski)
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
| operators = * [[Maikls Baumans]]
* [[Pols Tomass Andersons]]
| oriģinālnos = ''Licorice Pizza''
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| aktieri = * [[Alana Haima]]
* [[Kūpers Hofmans]]
* [[Šons Penns]]
* [[Toms Veitss]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Benijs Safdijs]]
| scenārijs = Pols Tomass Andersons
| producents = * [[Sāra Mērfija]]
* [[Ādams Somners]]
* Pols Tomass Andersons
| režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| imdb =
}}'''"Lakricas pica"''' ({{Val|en|Licorice Pizza}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Tomass Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alana Haima]], [[Kūpers Hofmans]], [[Šons Penns]], [[Toms Veitss]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Benijs Safdijs]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 53
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| 10
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| 20
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| 30
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| 40
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| 60
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| 70
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| 80
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|-
| 90
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 9
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| 10
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| 11
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| 12
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| 13
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| 14
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| 15
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| 16
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| 17
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 17
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| 18
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| 19
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| 20
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| 21
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| 22
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| 23
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| 24
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| 25
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| 26
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 26
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| 27
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| 28
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| 29
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| 30
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| 32
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| 33
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| 34
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| 35
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| 36
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| 37
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| 38
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| 39
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| 40
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| 41
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| 42
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| 43
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| 44
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| 45
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| 46
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| 47
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| 48
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| 49
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| 50
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| 51
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| 52
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Režģtīkls''', '''Mezglojumu tīkls''' jeb '''Mezglutīkls''' ({{val-en|Mesh network}})<ref>{{AkadTerm|term=Mesh network|lang=EN}}</ref> ir [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] [[topoloģija]], kur infranstruktūras [[mezgls (datortīkli)|mezgli]] (tilti, komutatori un citas infrastruktūras ierīces) ir savienotas tieši, dinamiski un nehierarhiski ar pēc iespējas vairāk citiem mezgliem un savstarpēji sadarbojas, lai efektīvi maršrutētu datus no/uz klientiem. Atkarības no viena mezgla neesamība ļauj jebkuram tīkla mezglam piedalīties informācijas retranslācijā. Režģtīkli pašorganizējas un paškonfigurējas dinamiski, kas samazina uzstādīšanas izmaksas. Tas, savukārt, uzlabo [[bojājumpacietība|bojājumpacietību]] un samazina uzturēšanas izmaksas.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms
| synonyms      = Posturālās tahikardijas sindroms (POTS)
| image         = Dependent_Acrocyanosis_in_a_Norwegian_33-year_old_male_POTS_patient.jpg
| caption       = Akrocianoze Norvēģu POTS pacientam.
| field         = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| symptoms      = Daudz biežāk pieceļoties: [[reibonis]], problēmas domāt, [[tahikardija]], vājums, [[sirdsklauves]], [[siltuma nepanesamība]], [[acrocyanosis]]
| complications =
| onset         = Visbiežākais (modālais) sākuma vecums ir 14 gadi
| duration      = > 6 mēneši<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Lawrence RA, Lawrence RM |title=Breastfeeding E-Book: A Guide for the Medical Professional |date=2010 |publisher=Elsevier Health Sciences |isbn=9781437735901 |page=580 |url=https://books.google.com/books?id=c4BnozBW3EMC&pg=PA580 |language=en}}</ref>
| types         = Neiropātisks POTS, Hiperadrenerģisks POTS, Sekundārais POTS.
| causes        = Antivielas pret alfa 1 adrenerģisko receptoru un muskarīna acetilholīna M4 receptoru<ref name = "Miller_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Miller AJ, Doherty TA | title = Hop to It: The First Animal Model of Autoimmune Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 19 | pages = e014084 | date = October 2019 | pmid = 31547756 | pmc = 6806054 | doi = 10.1161/JAHA.119.014084 }}</ref><ref name = "Gunning_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Gunning WT, Kvale H, Kramer PM, Karabin BL, Grubb BP | title = Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome Is Associated With Elevated G-Protein Coupled Receptor Autoantibodies | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 18 | pages = e013602 | date = September 2019 | pmid = 31495251 | pmc = 6818019 | doi = 10.1161/JAHA.119.013602 }}</ref><ref name = "Fedorowski_2017">{{publikācijas atsauce | vauthors = Fedorowski A, Li H, Yu X, Koelsch KA, Harris VM, Liles C, Murphy TA, Quadri SM, Scofield RH, Sutton R, Melander O, Kem DC | display-authors = 6 | title = Antiadrenergic autoimmunity in postural tachycardia syndrome | journal = Europace | volume = 19 | issue = 7 | pages = 1211–1219 | date = July 2017 | pmid = 27702852 | doi = 10.1093/europace/euw154 | pmc = 5834103 }}</ref>
| risks         = Ģimenes vēsture
| diagnosis     = Sirdsdarbības ātruma palielināšanās par 30 sitieniem minūtē stāvot<ref name=":0"/>
| differential  = [[Dehidratācija]], sirds problēmas, [[virsnieru mazspēja]], [[epilepsija]], [[parkinsona slimība]]
| prevention    =
| treatment     = Izvairīšanās no faktoriem, kas izraisa simptomus, uztura sāls un ūdens palielināšana, [[kompresijas zeķes]], vingrinājumi, medikamenti
| medication    = [[Beta blokatori]], [[Ivabradīns]], [[midodrīns]] un [[fludrokortizons]]
| prognosis     = ~90% uzlabojas ar ārstēšanu,<ref name=":1"/> 25% pacientu nevar strādāt<ref name = "Busmer_2011">{{publikācijas atsauce| vauthors = Busmer L |date=2011 |title= Postural orthostatic tachycardia syndrome: Lorna Busmer explains how nurses in primary care can recognise the symptoms of this poorly understood condition and offer effective treatment |journal=Primary Health Care |volume=21 |issue=9 |pages=16–20 |doi=10.7748/phc2011.11.21.9.16.c8794 }}</ref>
| frequency     = ~ 500,000 (ASV)<ref name=Bogle_2017/>
| deaths        =
| alt           =
}}
'''Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms''' ('''POTS''') ir stāvoklis, kad stāvokļa maiņa no guļus uz stāvus, un otrādi, izraisa neparasti lielu (vai lielāku par normālu) [[Tahikardija|sirdsdarbības ātruma palielināšanos]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Benarroch|first=Eduardo E.|date=2012-12|title=Postural Tachycardia Syndrome: A Heterogeneous and Multifactorial Disorder|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3547546/|journal=Mayo Clinic Proceedings|volume=87|issue=12|pages=1214–1225|doi=10.1016/j.mayocp.2012.08.013|issn=0025-6196|pmc=3547546|pmid=23122672}}</ref> POTS ir [[Autonomā nervu sistēma|autonomās nervu sistēmas]] traucējumi, kas var izraisīt dažādus simptomus.<ref name=":3">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref> Tas notiek ar simptomiem, kas var ietvert [[Reibonis|reiboni]], vājumu, domāšanas traucējumus (smadzeņu migla), neskaidru redzi, nogurumu, galvassāpes, sirds pārsitienus, slodzes nepanesamību, sliktu dūšu, samazinātu koncentrēšanos spēju, trīci, sinkopi (ģīboni), aukstumu vai sāpes ekstremitātēs, sāpes krūtīs un elpas trūkumu.<ref name=":0" /><ref name="auto1">{{cite journal|vauthors=Wells R, Paterson F, Bacchi S, Page A, Baumert M, Lau DH|date=June 2020|title=Brain fog in postural tachycardia syndrome: An objective cerebral blood flow and neurocognitive analysis|journal=Journal of Arrhythmia|volume=36|issue=3|pages=549–552|doi=10.1002/joa3.12325|pmc=7280003|pmid=32528589}}</ref><ref name="auto">{{cite journal|vauthors=Ross AJ, Medow MS, Rowe PC, Stewart JM|date=December 2013|title=What is brain fog? An evaluation of the symptom in postural tachycardia syndrome|journal=Clinical Autonomic Research|volume=23|issue=6|pages=305–311|doi=10.1007/s10286-013-0212-z|pmc=3896080|pmid=23999934}}</ref> Citi bieži saistītie stāvokļi ir [[Migrēna|migrēnas]] galvassāpes, [[Ēlersa–Danlosa sindroms]], astma, autoimunā slimība, vazovagālā sinkope, [[Tuklās šūnas|tuklo šūnu]] aktivācijas sindroms, kairinātu zarnu sindroms, [[bezmiegs]], [[Galvassāpes|hroniskas galvassāpes]], [[Hroniskā noguruma sindroms|hroniska noguruma sindroms]] un fibromialģija.<ref name=":0" /><ref name=":32">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref><ref name=":4">{{cite journal|last1=Raj|first1=Satish R.|last2=Fedorowski|first2=Artur|last3=Sheldon|first3=Robert S.|date=March 14, 2022|title=Diagnosis and management of postural orthostatic tachycardia syndrome|journal=CMAJ|language=en|volume=194|issue=10|pages=E378–E385|doi=10.1503/cmaj.211373|issn=0820-3946|pmc=8920526|pmid=35288409|doi-access=free}}</ref> POTS simptomus var ārstēt ar dzīvesveida izmaiņām, piemēram, palielinot šķidruma un [[sāls]] uzņemšanu, kompresijas zeķes, lēnu celšanos pēc sēdus vai guļus stāvokļa, palielinot [[Elektrolīts|elektrolītu]] uzņemšanu, izvairoties no ilgstoša gultas režīma un medikamentiem.

sentences:
{{Cita nozīme|programmas kodu|2011. gada filmu|Pirmkods (filma)}}
 pirmkoda attēlojums ar ievadkomentāriem sarkanā, iekškomentāriem zaļā krāsā un programmas kodu zilā krāsā]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Osamisa
 | official_name            = ''Ozamiz''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Ozamiz01.jpg
| image2                   = Ozamiz Philippines Streets.jpg
| image3                   = Cotta Fort walls (Baybay Santa Cruz, Ozamiz, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image4                   = Cathedral of St. Mary, Ozamis City, Misamis Occidental..jpg
| image5                   = Ozamiz port.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator misamis occidental ozamiz.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Rietummisamisa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1757
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1948
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 51
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 169.95
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140334
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 09 | lats =  | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 51 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7200
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|http://ozamizcity.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jērans Pēšons<br />''Göran Persson''
| attēls              =Goran persson swedish pm election rally 2006-sept-05 gothenburg closeup img1.jpg
| amats               =[[Zviedrija]]s premjerministrs
| term_sākums         ={{Dat|1996|3|22|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2006|10|6|N}}
| priekštecis         =[[Ingvars Karlsons]]
| pēctecis            =[[Fredriks Reinfelts]]
| dzim_dati           ={{ddv|1949|1|20}}
| dzim_vieta          =[[Vingēkera]], [[Zviedrija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             =[[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =Anitra Stīna
| paraksts            = Göran Persson signature.svg
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums = Džudo
| attēls = KOCIS Korea Judo Kim Jaebum London 36 (7696361164).jpg
| att_izm = 235px
| apraksts = Džudo cīņas moments
| savienība = [[Starptautiskā džudo federācija]] (IJF)
| iesauka =
| pirmais = {{JPN}}, 1882. gads
| reģistrētie =
| klubi =
| kontakts = jā
| komanda =
| jdzimums =
| ekipējums = džudogi /kimono/
| kategorijas = [[cīņas māksla]]
| olimpisks = {{nobr|1964, 1972—pašlaik (vīrieši)}}<br />1992—pašlaik (sievietes)
| cēlies no = džiudžitsa
| ir par pamatu = brazīliešu džiudžitsam, sambo
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Skaistkalnes Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Skaistkalnesbaznica.JPG
| image_size            = 240px
| caption               = Skaistkalnes katoļu baznīca
|label=Skaistkalnes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = top
| latd  = 56 | latm  = 22  | lats  = 49 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 38  | longs = 36 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Skaistkalnes pagasts|Skaistkalne}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1698]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] [[Andrejs Mediņš]]
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1692]]
| length                = 40 m
| width                 = 20 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Skaistkalnes Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Jelgavas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub639 Jelgavas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081228071340/http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub639 |date={{dat|2008|12|28||bez}} }} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Skaistkalnes pagasts|Skaistkalnes pagasta]] centrā [[Skaistkalne|Skaistkalnē]]. Nozīmīgs katoļticības centrs [[Zemgale|Zemgalē]] un [[Latvija|Latvijā]], otra populārākā Dievmātes svētceļojuma apmeklējuma vieta tūlīt pēc [[Aglona]]s gan agrāk, gan mūsdienās.<ref>[http://www.katolis.lv/main.php?parent=2812]{{Novecojusi saite}}, katolis.lv, {{dat|2011|11|13|SK|}}</ref>

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences:
Šī kategorija apkopo cilvēkus, kas bijuši [[Veģetārisms|veģetārieši]].
{{Commonscat|Vegetarians|Veģetārieši}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{ara|سلطنت دهلی}}
|nosaukums_latv_val  = Deli sultanāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Āzija
|reģions             = Dienvidāzija
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = [[sultanāts]]
|
|gads_sākums         = 1206. gads
|gads_beigas         = 1526. gads
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Guridu dinastija
|flag_p1     =
|p2          = Gahadavalu dinastija
|flag_p2     =
|p3          = Čandela
|flag_p3     =
|p4          = Paramaru dinastija
|flag_p4     =
|p5          = Devu dinastija
|flag_p5     =
|s1          = Mogulu impērija
|flag_s1     = Alam of the Mughal Empire.svg
|s2          = Bengāļu sultanāts
|flag_s2     = Flag of the Bengal Sultanate.svg
|s3          = Bahmaņu sultanāts
|flag_s3     =
|s4          = Gudžarātu sultanāts
|flag_s4     = Flag of the Gujarat Sultanate.svg
|s5          = Malvu sultanāts
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Delhi Sultanate Flag.svg
|flag          =
|flag_type     =
|
|image_coat    =
|symbol        =
|symbol_type   =
|
|image_map         = Map of the Delhi Sultanate.png
|image_map_caption = Deli sultanāts tās ziedu laikos, ap 1330. gadu
|
|galvaspilsēta = {{ubl|[[Lahora]] (1206–1210)|[[Budauna]] (1210–1214)|[[Deli]] (1214–1327)|[[Daulatabāda]] (1327–1334)|[[Deli]] (1334–1506)|[[Āgra]] (1506–1526)}}
|
|national_motto   =
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  = [[persiešu valoda]], [[hindustāņu valoda]]
|reliģija         = [[sunnītu islāms]]
|nauda            =
|
|title_leader  =
|leader1       =
|leader2       =
|year_leader1  =
|year_leader2  =
|
|stat_year1    = 1312
|stat_platība1 = 3200000
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|
|footnotes     =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 54
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Xe
|             atommasa = 131,293
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ksenona spīdēšana [[elektriskais lauks|elektriskajā laukā]]
|  oksidēšanas pakāpes = 0, +1, +2, +4, +6, +8
|  elektronegativitāte = 2,6
|              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 5,894
|  kušanas temperatūra = 161,4 K (-111,7 °C)
| viršanas temperatūra = 165,03 K (-108,12 °C)
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|tēlnieku|Mūrs|Mūrs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Spensers Mūrs
|     vārds_orig = Henry Spencer Moore
|         attēls = Henry Moore by Wolleh2.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Henrijs Mūrs; fotografējis Lotārs Volehs
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kāstlforda|Kāstlfordā]], [[Jorkšīra|Jorkšīrā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Hārtfordšīra|Hārtfordšīrā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs''' (LTAB) ir biedrība, kas izveidota 2004. gadā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Biedrība "Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs" |url=https://info.ur.gov.lv/?#/legal-entity/40008084453 |website=ur.gov.lv |accessdate={{dat|2020|5|28||bez}}}}</ref> Biroja darbību reglamantē Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likums, Apdrošināšanas sabiedrību un to uzraudzības likums, kā arī citi likumi un normatīvie akti. LTAB apvieno visas apdrošināšanas sabiedrības, kuras nodrošina Obligāto civiltiesisko transportlīdzekļu apdrošināšanu (OCTA) Latvijā.<ref name=kp />

sentences: '''Zobu urbjmašīna'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=zobu%20urbjma%C5%A1%C4%ABna&list=&lang=LV&h=yes Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — zobu urbjmašīna]</ref> sarunvalodā '''bormašīna''', ir rotācijas [[darbarīks]] ([[urbjmašīna]]), ko izmanto materiālu apstrādē un [[medicīna|medicīnā]] ([[stomatoloģija|stomatoloģijā]], [[ķirurģija|ķirurģijā]]).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Jamhuri ya Muungano wa Tanzania''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tanzānijas Apvienotā Republika
|            valsts_nosaukums = Tanzania
|               karoga_attēls = Flag of Tanzania.svg
|            karoga_nosaukums = Tanzānijas Apvienotās Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of tanzania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Tanzānijas Apvienotās Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 105px
|                 valsts_moto = "Uhuru na Umoja"{{nbsp|2}} {{sw ikona}}
"Brīvība un vienotība"
|                valsts_himna = ''[[Mungu ibariki Tanzania]]''
"Dievs svētī Tanzāniju"
|               kartes_attēls = Location_Tanzania_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Dodoma]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Dāresalāma]]
|              valsts_valodas = [[svahili]]
[[angļu valoda]] (augstākā izglītība, darījumi un pārvalde)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Tanzānijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Samia Suluhu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tanzānijas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Kassim Majaliwa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Tanzānijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Tanganjika
|          neatkarības_datums = {{dat|1961|12|9}}
|       neatkarības_notikums2 = Zanzibāra
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1963|12|10}}
|       neatkarības_notikums3 = Apvienošanās
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1964|4|26}}
|                 platība_km2 = 945 203
|               platība_rangs = 31.
|              procenti_ūdens = 6,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 61 741 120<ref>https://sensa.nbs.go.tz/</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 32.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 47.5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 159.
|                     IKP_PPP = $73.859 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2012
|               IKP_PPP_rangs = 81.
|          IKP_PPP_per_capita = $1566
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 178.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.476
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 152.
|                        Gini = 37.6
|                   Gini_gads = 2007
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Tanzānijas šiliņš]]
|                valūtas_kods = TZS
|                  laika_zona = [[Austrumāfrikas laiks|EAT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = ''neievēro''
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.tz]]
|              tālsarunu_kods = 2552
|                    piezīme1 = Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
|                    piezīme2 = 007 no [[Kenija]]s un [[Uganda]]s
|                iso_kods_num = 834
|              iso_kods_alfa2 = TZ
|              iso_kods_alfa3 = TZA
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Viendobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru [[koordināta]]s apmierina [[Vienādojums|vienādojumu]] <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mumbaja
 | official_name            = ''Mumbai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = MumbaiMontage.png
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Mahārāštra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 18 | latm  = 58 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 72 | longm = 49 | longs = 33 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Indija}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Mahārāštra]]
 | area_total_km2           = 603
 | elevation_m              = 14
 | population_total         = 12478447
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  = {{URL|http://www.mcgm.gov.in/}}
 | footnotes                =
}}
'''Mumbaja''' (līdz 1995. gadam — '''Bombeja''') ir pilsēta [[Indija|Indijā]], [[Indostānas pussala]]s rietumkrastā pie [[Arābijas jūra]]s. Atrodas uz Salsetas salas pie dabīgas ostas. [[Mahārāštra]]s štata galvaspilsēta. Visapdzīvotākā pilsēta Indijā. Lielākā Rietumindijas osta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Get a Clue''
| attēls                   = getacluedvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Megija Grīnvalda]]
| producents               = [[Džosete Perota]]
| scenārija autors         = [[Alana Burdži Sanko]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Brenda Songa]]
* [[Bags Hols]]
* [[Īans Gomezs]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Flagstaff Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Disney Channel]]''
* ''[[Buena Vista Home Entertainment]]''
* ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|6|28||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-clue-1970|title=Get a Clue|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 11, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Get a Clue''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Megija Grīnvalda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Brenda Songa]], [[Bags Hols]] un [[Īans Gomezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

sentences: Šajā rakstā uzskaitītas pazīstamākās [[operētājsistēma]]s to izveidošanas hronoloģiskā secībā, sākot no [[1957]]. gada. Pilnu operētājsistēmu uzskaitījumu skat. [[Operētājsistēmu uzskaitījums|šeit]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Lūpukrāsas indekss''' ({{val|en|lipstick index}}) ir Leonarda Laudera, [[kosmētika]]s kompānijas "''[[Estée Lauder Companies]]''" valdes priekšsēdētāja, ieviests [[Ekonomisks rādītājs|ekonomikas rādītājs]], ar kuru viņš aprakstīja kosmētikas izstrādājumu pārdošanas apjomu palielināšanos 2000. gadu sākuma recesijas laikā. Lauders apgalvoja, ka pieprasījums pēc kosmētikas apgriezti [[Korelācija|korelējas]] ar ekonomisko labklājību.

sentences: '''Demonīms''' ({{val-el|demos (δῆμος) - "tauta"}}) ir termins, kurš apzīmē kādas vietas [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]]. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar [[valoda]]s nosaukumu, piemēram, demonīms ''amerikānis'' var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un tā tālāk.

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
'''Elku pielūgšana''' [[Kristietība|kristietībā]], [[islāms|islāmā]] un [[Jūdaisms|jūdaismā]] ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no [[Ābrama reliģijas]] [[Dievs|Dieva]] par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju [[Bībele|Bībelē]] tas aizliegts ar otro no [[Desmit baušļi]]em. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto [[Tēls|tēlu]]. [[Kristīgā baznīca]] dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši [[protestants|protestantu]] baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī [[Romas Katoļu Baznīca|Romas Katoļu]] un [[Pareizticība|Pareizticīgo baznīca]] atbalsta [[Glezna|gleznu]] un [[Skulptūra|skulptūru]] izmantojumu par [[Ikona (svētbilde)|ikonām]], kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs [[hinduisti]]em, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =Psammosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus <small>Agassiz, 1844</small>
}}
'''Psammosteji''' (''Psammosteus'') (no sengr. ψαμμο — smiltis + οστεος — kauls, ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus) ir izmirušu [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]], [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1844. gadā aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Psammosteus maeandrinus]]'', kas tika aprakstīta tajā pašā gadā.

sentences: '''Demo ieraksts''' (no {{val-en|demonstration}}) [[mūzika]]s nozarē ir kādas [[dziesma]]s vai [[mūzikas albums|albuma]] ieraksts demonstrācijas mērķiem.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Česká republika''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Čehijas Republika
|            valsts_nosaukums = Čehija
|               karoga_attēls = Flag of the Czech Republic.svg
|            karoga_nosaukums = Čehijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Czech Republic.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Čehijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto = ''Pravda vítězí''
|                valsts_himna = [[Čehijas himna|Kde domov můj?]]
|               kartes_attēls = EU-Czechia.svg
|             kartes_paraksts = {{kartes_paraksts |location_color=dark green |region=Europe |region_color=dark grey |subregion=the European Union |subregion_color=green |legend=EU-Czechia.svg}}
|               galvaspilsēta = [[Prāga]]
|latd=50 |latm=05 |latNS=N |longd=14 |longm=28 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[čehu valoda]]<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.czech.cz/en/67019-czech-language |title=Czech language |work=Czech Republic – Official website |publisher=[[Ministry of Foreign Affairs (Czech Republic)|Ministry of Foreign Affairs of the Czech Republic]] |accessdate=14 November 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111106000422/http://www.czech.cz/en/67019-czech-language |archivedate={{dat|2011|11|06||bez}} }}</ref>
|             etniskās_grupas = 64% [[čehi]]
5% morāvieši
1,4% [[slovāki]]
0,4% [[poļi]]
26% citi<ref>Liela daļa aptaujāto čehu boikotē jautājumu par etnisko piederību</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2014<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Czech Republic Population 2014|url=http://worldpopulationreview.com/countries/czech-republic-population/|publisher=World Population Review|accessdate=14 April 2014}}</ref>
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Čehijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Petrs Pavels]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Čehijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =[[Petrs Fiala]]
|        neatkarības_iegūšana = Valsts izveidošana
|        neatkarības_notikums = [[Bohēmijas lielhercogiste]]
|          neatkarības_datums = 870
|       neatkarības_notikums2 = [[Bohēmijas karaliste]]
|         neatkarības_datums2 = 1198
|       neatkarības_notikums3 = [[Čehoslovākija]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1918|10|28}}
|       neatkarības_notikums4 = Neatkarīga valsts
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1993|1|1}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 78 871
|               platība_rangs = 116.
|              procenti_ūdens = 2,12
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits =10,701,777<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Population of Municipalities – 1 January 2021|url=https://www.czso.cz/csu/czso/population-of-municipalities-1-january-2021|publisher=[[Czech Statistical Office]]|date=30 April 2021}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 86.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 134
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 84.
|                     IKP_PPP = {{US$|432.346 miljardi}}<ref name="IMFWEOCZ">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=36&pr.y=17&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=935&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, October 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=2 November 2019}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2020
|               IKP_PPP_rangs = 36.
|          IKP_PPP_per_capita = {{US$|40 585}}
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 34
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,889<ref name="UNHDR">{{tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/content/latest-human-development-index-ranking|title=Human Development Report 2020|language=en|publisher=[[United Nations Development Programme]]|date=10 December 2019|access-date=10 December 2019|format=PDF}}</ref>
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 32.
|                        Gini = 24,0<ref name=eurogini>{{tīmekļa atsauce |url=https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |title=Gini coefficient of equivalised disposable income - EU-SILC survey |publisher=[[Eurostat]] |website=ec.europa.eu |access-date=3 July 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190320064533/https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |archive-date=20 March 2019 |dead-url=no  }}</ref>
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Čehijas krona]]
|                valūtas_kods = CZK
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.cz]]1
|              tālsarunu_kods = 420
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num = 203
|              iso_kods_alfa2 = CZ
|              iso_kods_alfa3 = CZE
}}

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences: '''Bebernine'''  bija letgaļu [[Jersika (valsts)|Jersikas]] valsts jeb Letijas daļa, kas pieminēta 1211. gada [[Letijas dalīšanas līgums|Letijas dalīšanas līgumā]] kā zeme, kas kādreiz piederēja Jersikas ķēniņam. Pēc līguma noslēgšanas Bebernines robežās esošie ciemi ({{val|la|villae in confinio Bebernine}}) pārgāja Rīgas bīskapa pārvaldībā. Citos dokumentos pieminēta kā ''Bebnine''.

sentences: [[Latvieši]], kas spēlē [[ģitāra|ģitāru]].

sentences: Konceptu par četrām mūsdienu '''karadarbības paaudzēm''' radīja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] analītiķi 1989. gadā, rakstot par "kara sejas" maiņu un virzīšanos pretim [[Ceturtās paaudzes karadarbība|ceturtās paaudzes karadarbībai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html|title=The Changing Face of War: Into the Fourth Generation|publisher=Marine Corps Gazette|access-date={{dat|2021|04|15||bez}}|archive-date={{dat|2021|05|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210514173658/https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html}}</ref>

sentences: '''Brīvmūrnieki''' ir viena no senākajām organizācijām mūsdienu pasaulē, kas kultivē un attīsta brālības, indivīda brīvības un cilvēciskas iecietības idejas. Rakstiskajos avotos ir norādes par daudzu cilvēku piederību šai diskrētajai brālībai, kas ne vienmēr ir dokumentāli apstiprināmas. Pašā brīvmūrnieku organizācijā nepastāv strikts aizliegums publiski deklarēt savu piederību brīvmūrniekiem, kaut arī tā ir katra brīva izvēle to darīt vai nē. Tomēr nav atļauts publiskot kāda cita brīvmūrnieka vārdu bez viņa piekrišanas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Belizas Tīkla unformācijas centrs (pārvalda University Management Ltd)
|sponsors              = [[Belizas Universitāte]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Beliza|Belizu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots daudzām lapām, ne tikai Belizā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     = [[UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.belizenic.bz/ Belizenic.bz]
|}}

sentences:
{{Sporta infokaste
 | attēls      = Damiera cropped mirrored.JPG
 | att_izm     = 275px
 | apraksts    = Krievu dambretes sākumpozīcija
 | savienība   = [[Starptautiskā dambretes federācija]] (IDF)
 | iesauka     =
 | pirmais     = 1884. gads ([[Krievija]])
 | reģistrētie =
 | klubi       =
 | kontakts    = nē
 | komanda     =
 | jdzimums    =
 | kategorijas = [[galda spēle]]
 | bumba       =
 | olimpisks   =
}}
'''Krievu dambrete''', neprecīzi arī '''64 lauciņu dambrete''' jeb '''D64''', ir viens no [[galda spēle]]s un sporta veida [[dambrete]]s variantiem. To spēlē divi spēlētāji ar baltiem un melniem kauliņiem, kurus pārvieto pa galdiņu, kas sadalīts 64 baltos un melnos lauciņos. Spēlei izmanto tikai melnos lauciņus.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zantes pagasts
| karte             = Zantes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Zante
| platība           = 96,1
| iedzīvotāji       = 575<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|06|14||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 575 / 96.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Santen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Зантенская
| ref_krievu        =
}}

sentences: '''Zemes zinātne''' ir visaptverošs jēdziens, kas sevī ietver vairākas ar [[Zeme|Zemi]] cieši saistītas zinātnes nozares — [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeofizika|ģeofiziku]] un [[ģeodēzija|ģeodēziju]]. Zemes zinātņu disciplīnas izmanto [[ķīmija]]s, [[fizika]]s, [[bioloģija]]s, [[hronoloģija]]s un [[matemātika]]s zināšanas, lai radītu kvantitatīvu sapratni par Zemē notiekošajiem procesiem. Zemes zinātnē tiek izmantota gan holistiskā, gan redukcionisma zinātniskā pieeja.

sentences: '''Esteres grāmata''', viena no [[ebreji|ebreju]] un [[kristieši|kristiešu]] [[Bībele]]s grāmatām kurā aprakstīta neizdevusies intriga, kuras plāns bija iznīcināt visus [[Ahamenīdu impērija|Ahamneīdu impērijā]] (ikdienā [[Persijas impērija]]) dzīvojošos ebrejus. Ebreju [[Purims|Purima]] svētki joprojām tiek svinēti tā, kā tie noteikti Esteres grāmatā. Grāmata izceļas ar to, ka tajā nav pieminēts Dievs.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tukāns
| abbreviation = Tuc
| name_latin = Tucana
| RA = 0
| dec = -65
| areatotal = 295
| arearank = 48. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Tuc''
| starmagnitude = 2,87
| neareststarname = ''ζ Tuc''
| stardistance = 28
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
ir teikts, ka tas ik rītu, saulei lecot, dzimst no pelniem]]
'''Leģenda''' ({{val|la|legenda}} — ‘lasītais’) ir [[folklora|fokloras]] un [[literatūra]]s žanrs, kas galvenokārt ir [[dzeja|dzejisks]] izdomāts teiksmains, fantastisks nostāsts par kādu neparastu vietu, [[Persona|personu]] vai vēsturisku [[Notikums|notikumu]]. Mūsdienu literatūrā - sacerējums, kam raksturīga izdoma, [[fantastika]], heroika.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Leģendās parasti tiek stāstīts par notikumiem senos laikos. Tajās figurē [[varonis|varoņi]], kuriem nereti ir kādas pārdabiskas spējas. Notikumi parasti ir pārspīlēti, tajos ir daudz [[izdomājums|izdomājumu]]. Šī iemesla dēļ zinātnieki, īpaši vēsturnieki, neuztver leģendas par nopietnām vēsturiskajām liecībām, tajā pašā laikā nenoliedzot, ka daļa no leģendas varētu balstīties uz patiesiem notikumiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences: '''Nacionāla valsts''' ir konstitucionāli tiesiska [[valsts]], kas nozīmē, ka tai ir pašnoteikšanās tiesības [[suverenitāte|suverēnā]] teritorijā un tajā tiek pausta tautas griba. Nacionālas valsts stāvoklis parasti tiek noteikts ar [[konstitūcija]]s palīdzību. [[Latvija]]s konstitūcija jeb [[Latvijas Republikas Satversme|Satversme]] pieņemta 1922. gadā. Ideāls modelis paredz, ka nacionālā valstī visiem tās pilsoņiem ir kopīga [[valoda]], [[kultūra]] un vērtības.

sentences:
{{cita nozīme|Tolkīna radītajām elfu valodām|elfu valodām vispārīgi|Elfu valodas}}
{{Valodas infokaste
 |name          = Elfu valodas <!--
 |nativename    =
 |pronunciation =
 |states        =
 |region        =
 |latd=  | latm= | latNS =
 |longd= |longm= |longEW =
 |speakers      =
 |iso1          =
 |iso2          =
 |iso2b         =
 |iso2t         =
 |iso3          =
 |familycolor   =
 |fam1          =
 |fam2          =
 |...
 |fam15         =
 |family        =
 |script        =
 |rank          =
 |nation        =
 |minority      =
 |agency        =
 |extinct       =
 |lc1           =
 |ld1           =
 |ll1           =
 |signers       = -->
 |creator       = [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]
 |date          =
 |setting       = [[Viduszeme]]
 |posteriori    =
 |caption       =
 |image         =
 |map           =
 |notice        = script
}}
'''"Elfu valodas"''' ir vairāku fiktīvu valodu kopa, kuru autors ir [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]. To izveidošana noveda līdz mitoloģijas radīšanai, par kuru ir izklāstīts viņa grāmatās.

sentences:
'''Programmatūru resursu vadība''' ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus [[programmatūra|programmatūrās]] visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo [[risks|risku]] vadību, kas saistīta ar programmatūru [[īpašumtiesības|īpašumtiesībām]] un šo tiesību beigšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121022080426/http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |archivedate={{dat|2012|10|22||bez}} }}</ref> SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015133736/http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:
* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.
Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:
* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

sentences: '''Zvidzānu krogs''' ir bijušais [[krogs]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]], [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja]]s ([[A6]]) kreisajā pusē.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Gaujas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Ergeljuklintis424aug037qg.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Gauja]] pie [[Ērgļu klintis|Ērgļu (Ērģeļu) klintīm]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 25 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 25 | longm = 25 | longs =  | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city = [[Cēsis]]
 |            area = {{mērv|ha=91 745}}
 |     established = {{dat|1973|9|14|N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Gaujas nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q743754"
}
</mapframe>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Solžeņicins
|     vārds_orig = ''Александр Исаевич Солженицын''
|         attēls = Evstafiev-solzhenitsyn.jpg
|     att_izmērs = 245px
|  att_nosaukums = A. Solžeņicins atgriežas dzimtenē
|        dz_gads = 1918
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Kislovodska]], [[Terekas apgabals]] [[Ziemeļkaukāzs]] (tagad {{RUS}})
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{URS}}
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Viena diena Ivana Deņisoviča dzīvē]]<br>[[GULAGa arhipelāgs]]
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = V. Molotova Rostovas pie Donas Valsts universitāte
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1970)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Pols van Daiks
|Attēls           = Paul van Dyk DJing.jpg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         =
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{flaga|Vācija}} [[Eizenhitenštate]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], [[Vācija]]
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|16}}
|Žanrs            = [[transs (mūzika)|Trance]], [[deju mūzika|Dance]], [[Techno (mūzika)|Techno]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = 1991—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Vandit]]
 [[Deviant Records]]
 [[MFS (label)|MFS]] (1992-1998)
| Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men
|Mlapa            = [http://www.paulvandyk.com paulvandyk.com]
|Dzimums          = V
}}
'''Pols van Daiks''' vai '''Pauls van Daiks''' (''Paul van Dyk''), īstajā vārdā '''Matiass Pauls''' ({{val|de|Matthias Paul}}; dzimis [[1971]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]] [[Eizenhitenštate|Eizenhitenštatē]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātiskajā Republikā]]), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Voldemārs''' var būt:
* [[Voldemārs (personvārds)]] — vīriešu personvārds

sentences: Pirmais '''romiešu-jūdu karš''' norisinājās [[66. gads|66]]-[[73. gads|73 gadā]]. To dažkārt sauc par '''Lielo ebreju sacelšanos''' (המרד הגדול ''ha-Mered Ha-Gadol''), jeb vienkārši '''Ebreju karš''''','' bija pirmā no trim lielākajām ebreju sacelšanām pret [[Romas impērija|Romas impēriju]]. [[Ebreji]] cīnījās romiešu kontrolētajā [[Jūdeja|Jūdejā]], un rezultātā tika izpostītas ebreju pilsētas, pārvietoti tās iedzīvotāji un piešķirta zeme romiešu militārām vajadzībām, kā arī nopostīts ebreju templis un valsts.

sentences:
[[Kategorija:Anglikāņu bīskapi| ]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =Dipterus macropterus.jpg
| att_nosaukums = ''[[Dipterus macropterus]]'' pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Dipteridae
| dzimta_lv = Dipterīdas
| apakšdzimta = Dipterinae
| apakšdzimta_lv = Dipterīni
| iedalījums =
|   binomial = Dipterinae <small>Owen, 1846</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dipterīni''' (''Dipterinae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] apakšdzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Apakšdzimtu 1846. gadā izdalīja britu paleontologs [[Ričards Ovens]]. Šīs zivis dzīvoja [[Devons|devona]] periodā un bija izplatītas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s devona nogulumos ir sastopamas dipterīnu [[Fosilijas|fosilās]] paliekas (piemēram, ''[[Dipterus serratus]] ''no [[narvas svīta]]s nogulumiem<ref>В.С. Сорокин, Л.А. Лярская, Л.С. Саваитова и др, Девон и карбон Прибалтики, издательство "Зинатне", Рига, 1981. г., 109. lpp.</ref>). Apakšdzimtas [[tipveida ģints]] ir ''[[Dipterus]]'', bet kopā tajā ir 3 ģintis ar vairāk, nekā 20 sugām.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC Senegal''
|sponsors              = ''Universite Cheikh Anta Diop''
|domātais-pielietojums = ar [[Senegāla|Senegālu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto Senegālā
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.sn/ www.nic.sn]
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Brīvzemnieks
| vārds_orig =
| attēls = FricisBr.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1846
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 01
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Rokaiži|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 09
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ropaži|td=Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = publicists, folklorists, sabiedrisks darbinieks, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]], [[dzeja]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| piezīmes =
| dzimums =
| kategorijas =
| dz_vārds = Fricis Treilands
}}
'''Fricis Brīvzemnieks''' (dzimis '''Fricis Treilands''' (vecajā ortogrāfijā: ''Fr. Brihwsemneeks-Treuland'') {{dat|1846|11|1}}, miris {{dat|1907|9|15}}) bija latviešu [[folklora|folklorists]], [[jaunlatvieši|jaunlatvietis]], publicists, [[dzeja|dzejnieks]], tulkotājs, kurš daudz darījis folkloras materiālu vākšanā un publicēšanā. [[Tērbatas mācību apgabals|Tērbatas mācību apgabala]] tautskolu inspektors Kurzemes guberņā, vēlāk Rīgā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color  = #FFFFFF
| bg_color    = #FF0000
| nos         = ''PSV Eindhoven''
| logo        =
| pilns       = ''Philips Sport Vereniging''
| iesauka     = ''Boeren'' (zemnieki)<br />''Rood-witten'' (sarkani-baltie)
| pilsēta     = {{Vieta|Nīderlande|Eindhovena}}
| dib         = 1913
| dib_mēn     = 8
| dib_dat     = 31
| stad        = [[Philips stadions]]
| ietilp      = 35 000
| prez        = {{flaga|Nīderlande}} Jans Albers
| tren        = {{flaga|Nīderlande}} [[Peters Boss]]
| līga        = ''[[Eredivisie]]''
| sez         = 2022.—2023.
| poz         = 2. vieta
| mediji      = {{URL|http://www.psv.nl}}
| pattern_la1 = _psv2324h
| pattern_b1 = _psv2324h
| pattern_ra1 = _psv2324h
| pattern_sh1 = _psv2324h
| pattern_so1 = _psv2324hl
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _psv2324a
| pattern_b2 = _psv2324a
| pattern_ra2 = _psv2324a
| pattern_sh2 = _psv2324a
| pattern_so2 =
| leftarm2 = F7F3E7
| body2 = F7F3E7
| rightarm2 = F7F3E7
| shorts2 = 1E2740
| socks2 = F7F3E7
| pattern_la3 = _psv2324t
| pattern_b3 = _psv2324t
| pattern_ra3 = _psv2324t
| pattern_sh3 = _psv2324t
| pattern_so3 = 003060
| leftarm3 = 003060
| body3 = 003060
| rightarm3 = 003060
| shorts3 = 003060
| socks3 =
}}
'''''Philips Sport Vereniging''''' ({{val-lv|Philips Sporta apvienība}}), plašāk zināms kā '''PSV''' vai '''PSV Eindhoven''', ir [[Nīderlande]]s [[sporta klubs]] no [[Eindhovena]]s. Tas visplašāk atpazīstams pēc tā profesionālās [[futbols|futbola]] nodaļas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zem sudraba ezera
| operators =
| attēls = Under the Silver Lake.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = neo-noir, komēdija, trilleris
| režisors = [[Deivids Roberts Mičels]]
| producents =
| scenārijs = Deivids Roberts Mičels
| aktieri = * [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Railija Keo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Under the Silver Lake''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = [[A24]]
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|4|19|ASV}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,05 miljoni }}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5691670/?ref_=bo_se_r_1|title=Under the Silver Lake (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zem sudraba ezera"''' ({{Val|en|Under the Silver Lake}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Roberts Mičels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Endrū Gārfīlds]] un [[Railija Keo]].

sentences: uz [[Serālija zemesrags|Serālija zemesragu]] ([[turku valoda|turku]]: ''Sarayburnu'') un Zelta ragu]]

sentences:
{{Tauta
| native_name = Kaszëbi
| attēls =
| population = [[Polija|Polijā]] no 500 000 (2007) līdz 570 000 (2005)
| regions = {{Polija}}
{{Vācija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}}
| reliģija = [[katolicisms]]
| map =
| languages = [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[poļu valoda|poļu]]
}}'''Kašūbi''' ([[Kašūbu valoda|kašūbu]]: ''Kaszëbi'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''Kaszubi'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Kaschuben'') ir [[Rietumslāvi|rietumslāvu]] [[etniskā grupa]], kas apdzīvo daļu no [[Polija|Polijas]] [[Pomerānija|Pomerānijas]] jeb [[Kašubija|Kašubiju]].

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Alkmāra
 | official_name            = ''Alkmaar''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Alkmaar Accijnstoren.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Alkmaar Flag.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wapen van Alkmaar bewerkt.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļholande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1254. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 31.20
 | area_land_km2            = 29.26
 | area_water_km2           = 1.94
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 94906
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 52 | latm = 38 | lats =  | latNS = N
 | longd = 4 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 1800-1831
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.alkmaar.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Starptautiskā darba dalīšana''' ir augstākā darba dalīšanas forma, kurā katra no pasaules valstīm specializējas savas noteiktas produkcijas ražošanā un pakalpojumu sniegšanā, nodrošinot ar tiem arī pārējās valstis. Šajā procesā katrs dalībnieks meklē un atrod savu ekonomisko interesi un izdevīgumu. Starptautiskās darba dalīšanas pamatā ir ražošanas resursu nevienmērīgs sadalījums pa pasaules valstīm.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mustafa Abdula Džemiļevs
| vārds_orģ           = ''Mustafa Abdülcemil Cemilev''
| attēls              = Mustafa Abdülcemil Kırımoğlu.jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Mustafa Džemiļevs
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ukraina]]s prezidenta administrācijas pilnvarotais [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] jautājumos
| term_sākums         = {{dat|2014|8|20|N}}
| term_beigas         = 2019
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Ukrainas parlamenta deputāts
| term_sākums2        = {{dat|1998|5|12|N}}
| term_beigas2        = pašlaik
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = [[Krimas tatāru tautas medžliss|Krimas tatāru tautas medžlisa]] priekšsēdētājs
| term_sākums3        = {{dat|1991|7|06|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2013|10|27|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Refats Čubarovs]]
<!------ Ceturtais amats ------>
| amats4              = Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs
| term_sākums4        = {{dat|2005|2|8|N}}
| term_beigas4        = {{dat|2005|9|8|N}}
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1943|11|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krimas Autonomā Republika|Meždurečje|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
| partija             =
| apvienība           = Krimas tatāru tautas padome
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Safinara Džemiļeva
| bērni               =
| profesija           = politiķis
| alma_mater          =
| reliģija            = [[sunnītu islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
[[File:Emperoryuandinastycollage.jpg|thumb|Kagani]]
'''Kagans''' bija valdnieka tituls agrajos viduslaikos [[tjurki|tjurku]] tautām. [[Mongoļu impērija]]s "hanu hans". Pirmoreiz minēts [[Ķīna|ķīniešu]] hronikās 3. gs. mūsu ērā saistībā ar [[Centrālāzija]]s tautu sjanbi. 402. gadā titulu pieņēma žužaņi. No tiem pārņēma [[Avāri (senie)|avāri]] un tjurki (no 552. gada), kuri 6. gs. vidū izveidoja pašu lielāko tā laika klejotāju valsti - [[Tjurku kaganāts|Tjurku kaganātu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = ''Herzeleid Tour''
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = ''[[Rammstein]]''
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[Herzeleid]]''
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|1994|4|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|1996|10|12|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 113
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = -
| šī turneja                = '''''Herzeleid Tour'''''
(1994-1996)
| nākošā turneja            = ''[[Sennsucht Tour]]''
(1997-2000)
| Dažādi                    =
}}
'''''Herzeleid Tour''''' bija vācu grupas ''[[Rammstein]]'' pirmā koncerttūre, kas norisinājās grupas pirmā tāda paša nosaukuma [[Herzeleid|albuma]] atbalstam. Tūre sākās 1994. gada 14. aprīlī [[Leipciga|Leipcigā]] un noslēdzās 1996. gada 12. oktobrī. Kopsummā grupa nospēlēja 113 koncertus, katrā atskaņojot gandrīz visas dziesmas no sava debijas albuma, kā arī dažas demo dziesmas, kas vēlāk tika iekļautas grupas otrajā albumā ''[[Sehnsucht]]''.

Tūres laikā grupa ne tikai uzstājās ar solo koncertiem, bet arī bija kā iesildītāji tādām grupām kā ''[[Project Pitchfork]]'' (15 koncerti), ''[[Clawfinger]]'' (5 koncerti), ''[[Ramones]]'' — ''"Adios Amigos Tour"'' (8 koncerti).

''Herzeleid Tour'' koncertos kā ''Rammstein'' grupas iesildītāji bija ''[[DJ KOM]]'' (14 koncerti), ''[[Farmer Boys]]'' un ''[[Mink Stole]]'' (21 koncerti), ''[[Secret Discovery]]'' (13 koncerti), ''[[Eskimo & Egypts]]'' (17 koncerti).

sentences:
{{cita nozīme|filozofisku uzskatu|arhitektūras stilu|racionālisms (arhitektūra)}}
'''Racionālisms''' [[filozofija|filozofiskā]] izpratnē ir uzskats, ka zināšanu un spriedumu pamatā par apkārtējo pasauli un tajā notiekošajiem procesiem ir cēloņsakarības. Citiem vārdiem, katrai vērojamai parādībai, notikumam vai procesam ir konkrēts cēlonis vai cēloņu kopums (secība).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Jūdaisms}}
'''''Šulhan aruh''''' (Uzklātais galds) ir 1565. gadā publicēts [[jūdaisms|jūdaisma]] likumu kodekss, kuru sarakstījis [[Sefardi|sefardu]] rabīns Jozefs Karo [[Safeda]]s pilsētā. Apmēram desmit gadus vēlāk tas tika papildināts ar Polijas [[Aškenazi|aškenazu]] rabīna Mošes Isserla kritiku un komentāriem par likumiem, kas jāievēro aškenaziem. Tas joprojām ir autoritatīvākais ebreju reliģisko likumu kodekss, īpaši ortodoksālo un sefardu ebreju rabīnu vidū, taču ''Šulhan aruh'' ir akceptēts arī aškenazi ebreju vidū. Likumu kodekss sniedz praktisku reliģisko likumu izskaidrojumu un rituālu pareizu veikšanu. [[Rabīns|Rabīnu]] eksāmenos ''Šulhan aruh'' zināšanas joprojām ir viens no svarīgākajiem pārbaudījumiem.<ref>[https://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/Judaism/shulkhan_arukh.html The Shulkhan Arukh]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Teleskopa infokaste
|nosaukums            = RT-32
|background           =
|attēls               =
|attēla apraksts      =
|organizācija         = [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|VSRC]]
|vieta                = [[Ances pagasts]], {{LAT}}
|koordinātas          =
| map = Latvija#Eiropa
| latd=57.5539|latNS=N
| longd=21.8536|longEW=E
|augstums             =
|laikapstākļi         =
|viļņa garums         =
|uzbūvēts             =
|pirmā gaisma         =
|veids                = [[radioteleskops]]
|diametrs             = 32 m
|leņķiskā izšķirtspēja=
|laukums              =
|fokusa garums        = 11,45 m
|montējums            =
|kupols               =
|mājaslapa            = http://virac.venta.lv
}}
'''RT-32''' ir [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|Ventspils Starptautiskā radioastronomijas centra]] [[radioteleskops]], kas atrodas [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances pagasta]] [[Irbene|Irbenē]]. Tā ir 32 metru diametra visos virzienos grozāma [[paraboliskā antena|paraboliska antena]], kas piemērota centimetru viļņu diapazona novērojumiem. Radioteleskopa augstums ir 47 metri un metāla konstrukciju masa — 650 tonnas.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ogres 1. vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = Zinību iela 3, [[Ogre]], {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 2.1 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 36 | longs = 36.8  | longEW = E
|established            = 1949 (1919)
|headmaster             = Ilze Butevica
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1272 (2022)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|https://www.ogres1v.lv/}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Barts
|     vārds_orig = ''Heinrich Barth''
|         attēls = Barth Unterschrift.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hamburga]], [[Vācu konfederācija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ceļotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Apdzīvotas vietas infokaste|name=Hērenvēna|native_name=''Heerenveen''|settlement_type=pilsēta|other_name=|nickname=|motto=|image_skyline=Heerenveen, kerk in straatzicht foto1 2011-05-21 18.18.JPG|image_caption=|pushpin_map=Nīderlande|pushpin_label_position=|latd=52|latm=58|lats=0|latNS=N|longd=5|longm=55|longs=0|longEW=E|subdivision_type=[[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]|subdivision_name='''{{karogs|Nīderlande}}'''|subdivision_type1=[[Nīderlandes provinces|Province]]|subdivision_name1=[[Frīzlande]]|subdivision_type2=|subdivision_name2=|area_total_km2=187,76|population_total=50 230|population_as_of={{dat|2017|||SK|bez}}|timezone=|utc_offset=+1|timezone_DST=|utc_offset_DST=+2|postal_code_type=Pasta indeksi|postal_code=8410–8459|area_code=0513, 0516|website=[https://www.heerenveen.nl/]|footnotes=|image_flag=Heerenveen flag.svg|image_seal=|image_shield=Heerenveen wapen.svg}}'''Hērenvēna''' ({{Val|nl|Heerenveen}}) ir pilsēta [[Frīzlande|Frīzlandē]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]. {{Dat|2017}} šeit dzīvoja 50 230 iedzīvotāji. Pilsēta tika dibināta {{Dat|1551}}. Hērenvēnā ir bāzēts [[Nīderlandes futbola Goda divīzija|Nīderlandes futbola Goda divīzijas]] klubs [[SC Heerenveen]]. Pilsētā notiek sarptautiski [[Ātrslidošana|ātrslidošanas]] čempionāti.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristofers Komstoks
|Attēls           = 2016 Open Beatz - Marshmello - by 2eight -DSC 4448.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Marshmello 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1992|5|19}}
|Vieta            = {{flaga|ASV}} [[ASV]], [[Pensilvānija]], [[Filadelfija]]
|Žanrs            = [[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[diskžokejs]], ierakstu producents
|Gadi             = [[2015]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://marshmellomusic.com/ marshmellomusic.com]
|Dzimums          = V
}}
'''''Marshmello''''' (īstajā vārdā '''Kristofers Komstoks''' ({{val|en|Christopher Comstock}}); dzimis 1992. gada 19. maijā) ir [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[diskžokejs]] un ierakstu producents.

sentences: Šeit uzskaitīti Vikipēdijā aprakstītie [[minerāls|minerāli]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums= Ņujorkas maratons
|Logo=New York marathon Verrazano bridge.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Laiks=pirmā novembra svētdiena
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:04:58''' (2023)
{{flaga|Etiopija}} [[Tamirats Tola]]

Sieviešu: '''2:22:31''' (2003)
{{flagicon|Kenija}} [[Mārgareta Okadžo]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=2005. gada Ņujorkas maratons
|atjaunots=06.11.2023.}}

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Japan}}

sentences:
[[Kategorija:Omāna]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Sultāni]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Eirāzijas mizložņu|mizložņa (nozīmju atdalīšana)|mizložņa}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Certhia familiaris 01.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Certhiidae
 |     dzimta_lv = Mizložņu dzimta
 |         ģints = Certhia
 |      ģints_lv = Mizložņas
 |          suga = C. familiaris
 |       suga_lv = Mizložņa
 |      binomial = Certhia familiaris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|#00FF00|Sastopama cauru gadu kā nometnieks}}
{{legend|#00FFFF|Sastopama tikai ziemā}}
{{legend|#FF00FF|[[Hodžsona mizložņa]]s (''C. hodgsoni'') areāls}}
|   kategorijas = nē
|attēls2=Eurasian Treecreeper (Certhia familiaris) (W1CDR0001463 BD5).ogg}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Coccosteus grossi nuchale.jpg
| att_nosaukums = '''''C. grossi''''' ''nuchale'' kauls (holotips).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| ģints = Coccosteus
| ģints_lv = Kokkosteji
| suga = Coccosteus grossi
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Obrucheva, 1962</small>
}}
'''''Coccosteus grossi''''' ir [[Kokkosteīdas|kokkosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[živeta]]s laikmetā ([[arukilas svīta]]). Sugu 1962. gadā pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]]. Sugas [[holotips]] ir ''[[nuchale]]'' kauls, kas tika atrasts [[Arukilas alas|Arukilas alās]] pie [[Tartu]] ([[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Coccosteus grossi'' nozīmē Grosa (nosaukts [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] paleontologa [[Valters Gross|Valtera Grosa]] vārdā) kokkostejs. Suga bija izplatīta [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]] [[Igaunija|Igaunijā]], Tartu apkārtnē ([[Tahtvere]]), [[Peipuss|Peipusa ezera]] krastos ([[Kallaste]]), [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Orodeža]]s (Novosiverska), [[Vruda]]s (Redjkino), Rundas ([[Pļussa]]s pieteka) krastos (arukilas svīta), kā arī pie [[Vooru]] ciema [[Viljandi pagasts|Viljandi pagastā]] ([[Burtnieku svīta]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kurš iegāza trusīti Rodžeru?
| attēls                   =Movie poster who framed roger rabbit.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Who Framed Roger Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Frenks Māršals]]
* [[Pīters Sīmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džefris Prajs]]
* [[Pīters Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Čārls Flejšers]]
* [[Stabīs Keis]]
* [[Džoana Kasidīa]]
| mūzika                   = [[Alans Sīlvestris]]
| operators                = [[Dins Kandis]]
| montāža                  = [[Artūrs Šmits]]
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|6|22||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|329,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0096438
}}
'''"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"''' ({{val|en|Who Framed Roger Rabbit}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Bobs Hoskinss]], [[Kristofers Loids]], [[Čārls Flejšers]], [[Stabīs Keis]] un [[Džoana Kasidīa]]. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

sentences: '''Berlīnes maratons''' ({{val|de|Berlin-Marathon}}, pilnais oficiālais nosaukums — ''BMW Berlin-Marathon'') ir ikgadējs [[maratons]], kas kopš 1974. gada notiek [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Tas katru gadu notiek septembra pēdējās brīvdienās.

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Foits''' var būt:

sentences: '''Vagālais tonuss''' ir [[Klejotājnervs|klejotājnerva]] (10. galvas smadzeņu nerva) aktivitāte, kas ir būtiska sastāvdaļa [[Veģetatīvā nervu sistēma|veģetatīvās nervu sistēmas]] [[Parasimpātiskā nervu sistēma|parasimpātiskajā]] daļā. Šis nervu sistēmas zars netiek apzināti kontrolēts, un tas lielā mērā ir atbildīgs par vairāku ķermeņa daļu regulēšanu miera stāvoklī. Vagālās darbības rezultāti dažādās ietekmes, tai skaitā: [[Sirds ritms|sirds ritma]] samazināšanās, vazodilatācija / sašaurinātas [[Asinsvadi|asinsvados]], dziedzeru aktivitāte [[sirds]], [[Plaušas|plaušu]] un gremošanas trakta, aknu, imūnās sistēmas regulējums, kā arī zarnu trakta jūtības kontroli, kustīgumu un iekaisumu.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|vauthors=Berntson GG, Cacioppo JT, Quigley KS|date=March 1993|title=Respiratory sinus arrhythmia: autonomic origins, physiological mechanisms, and psychophysiological implications|url=https://archive.org/details/sim_psychophysiology_1993-03_30_2/page/183|journal=Psychophysiology|volume=30|issue=2|pages=183–96|doi=10.1111/j.1469-8986.1993.tb01731.x|pmid=8434081}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Kristofs fon Līdinghauzens-Volfs
|     vārds_orig =
|         attēls = Georg_Christoph_von_Lüdinghausen-Wolff.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1751
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Sunākste]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jumpravas muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Jumprava (Mežotnes pagasts)|Jumprava]], [[Bauskas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{infobox
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{attēls|}}}|size={{{att_izmērs|}}}|sizedefault=220px}}
| abovestyle = background-color: #f6e396
| label1     = Citi nosaukumi
| data1      = {{{citi nosaukumi|}}}
| label2     = Izcelsmes valsts
| data2      = {{{valsts|}}}
| label3     = Reģions
| data3     = {{{reģions|}}}
| label5     = Pilsēta
| data5      = {{{pilsēta|}}}
| label6     = Piena veids
| data6      = {{{piens|}}}
| label7     = Pasterizēšana
| data7      = {{{pasterizēšana|}}}
| label8     = Tekstūra
| data8      = {{{tekstūra|}}}
| label9     = Tauku saturs
| data9      = {{{tauki|}}}
| label10    = Olbaltumvielu saturs
| data10     = {{{olbaltumvielas|}}}
| label11    = Izmērs
| data11     = {{{izmērs|}}}
| label12    = Svars
| data12     = {{{svars|}}}
| label13    = Nogatavināšanas laiks
| data13     = {{{nogatavināšana|}}}
| label14    = Sertifikācija
| data14     = {{{sertifikācija|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Stīvs Gudmens''' (angļu: Steve Goodman), plašāk pazīstams kā '''''Kode9''''' ir [[Skotija|Skotijā]], [[Glāzgova|Glāzgovā]] dzimis [[dabsteps|dabstepa]] dīdžejs un producents.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Personas infokaste
| vārds          = Vārnas Pēda
Issapóómahksika
| attēls         = Chief Crowfoot.jpg
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = [[Siksiki|Kainu]] virsaitis Vārnas Pēda
| dz_gads        = ap 1821-1830
| dz_vieta       =
| m_gads         = 1890
| m_mēnesis      = 04
| m_diena        = 25
| tautība        = [[Siksiki|kainu]] cilts [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         = Istown-eh'pata (tēvs)
Axkahp-say-pi (māte)
Akay-nehka-simi (patēvs)
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          =
| kategorijas = nē
}}
'''Vārnas Pēda''' jeb '''Isapóómahksika''' (dzimis ap [[1821]]—[[1830]] — miris {{dat|1890|03|25}}) bija viens no ievērojamākajiem un ietekmīgākajiem [[siksiki|siksiku]] jeb blekfītu virsaišiem. Viņa [[siksiku valoda|siksiku]] vārda pilnais tulkojums '''Vārnas Indiāņu Lielā Pēda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://people.uleth.ca/~frantz/blkft.html |title=Bot generated title --> The Blackfoot Language |access-date={{dat|2015|01|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150110020054/http://people.uleth.ca/~frantz/blkft.html#WritingSystemsblkft.html |archivedate={{dat|2015|01|10||bez}} }}</ref> ērtības labad tika tulku saīsināts. Cieņu ieguva kā bezbailīgs karotājs, taču, būdams virsaitis, nopietnus konfliktus centās risināt miera ceļā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV seriāla sezonas infokaste
 | bgcolour         =
 | headercolour     =
 | fgcolour         =
 | season_name      = ''Digimon Tamers''
 | image            =
 | caption          =
 | country          = {{JAP}}
 | num_episodes     = 51
 | network          = ''[[Fuji Television|Fuji TV]]''
 | first_aired      = {{dat|2001|4|1|N|bez}}
 | last_aired       = {{dat|2002|3|31|N|bez}}
 | dvd_release_date =
 | region_1         =
 | region_2         =
 | region_3         =
 | region_4         =
 | region_A         =
 | region_B         =
 | region_C         =
 | prev_season      =
 | prev_series      = [[Digimoni (2. sezona)|2.]]
 | next_season      =
 | next_series      = [[Digimoni (4. sezona)|4.]]
 | episode_list     =
}}
'''''Digimon Tamers''''' ({{val|ja|デジモンテイマーズ Dejimon Teimāzu}}) ir [[Japāna]]s [[anime]] televīzijas seriāls un [[Digimoni|Digimonu]] franšīzes seriāla trešā sezona. Latvijā to pārraidīja kanālā [[TV3 Latvija|TV3]]. Seriāla trešā sezona norisinās realitātē, kurā cilvēki uzskata digimonus par [[Datorspēle|datorspēļu]], televīzijas seriālu un kāršu spēļu tēliem. Galvenais varonis Takato atklāj, ka digimoni eksistē un tie ir spējīgi nonākt realitātē. Sezonas scenārists [[Čiaki Konaka]] ir pazīstams arī ar savu darbu tādos anime seriālos kā ''[[Serial Experiments Lain]]'' un ''[[Hellsing]]''.

sentences: '''Vebstera—Senlagē metode''' ir metode, ar kuru aprēķina [[vēlēšanas|vēlēšanu]] rezultātus vairākās valstīs, ieskaitot [[Latvija|Latviju]], kurās ir proporcionālā vēlēšanu sistēma, vēlēšanās balsojot par partiju sarakstiem. Tāpat metodi izmanto arī [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]], [[Irāka|Irākā]], [[Kosova|Kosovā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī daļēji [[Vācija|Vācijā]] un [[Dānija|Dānijā]]. Metode nosaukta amerikāņu politiķa [[Denjels Vebsters|Denjela Vebstera]] un franču matemātiķa [[Andrē Senlagē]] vārdos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alforsīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.39-120
|ķīm_formula=Ba5(PO4)3Cl
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caruspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.700 nε = 1.700
|pleohroisms=nav
|blīvums=4,73
}}
__NOTOC__

sentences: '''Turandota''' ir itāļu komponista [[Džakomo Pučīni]] opera 3 cēlienos, ko pēc Pučīni nāves pabeidzis [[Franko Alfāno]]. Operas libretu sarakstījuši Džuzepe Adami un Renato Simoni.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Djuāra benzola struktūrformulas

Djuāra benzola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biciklo[2.2.0]heksa-2,5-diēns
|           CAS numurs = 5649-95-6
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Djuāra benzols''' (C6H6) ir nestabils [[benzols|benzola]] [[izomērs]]. Tas ir nepiesātināts biciklisks ogļūdeņradis — bicikloheksadiēns. Atšķirībā no benzola pilnīgi plakanās molekulas, abi Djuāra benzola četrlocekļu cikli izvietoti leņķī viens pret otru.

sentences:
{{Ievads+}}
'''Latvijas Konfesionāli luteriskās baznīcas''' (KLB) pirmsākumi meklējami 1996. gadā, kad domstarpībās par to, kādai jābūt attieksmei pret [[Vienprātības grāmata|Vienprātības grāmatā]] apkopotajām [[luterticība|luteriskajām]] ticības apliecībām, dažas [[Latvijas evaņģēliski luteriskā baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas]] draudzes pameta šo baznīcu un nodibināja neatkarīgas draudzes. 1997. gadā šīs draudzes tika reģistrētas ar [[Augsburgas ticības apliecība]]s – pirmās luterāņu [[ticības apliecība]]s – vārdu.

sentences: - trīs [[kubs|kuba]] skaldnes ar kopīgu virsotni.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestība un citas zāles
| attēls = Love & Other Drugs Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love & Other Drugs''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Edvards Cviks]]
| producents = * [[Skots Stubers]]
* [[Maršals Herskovics]]
* [[Čārlzs Randolfs]]
* [[Pīters Jans Brugs]]
* Edvards Cviks
| scenārija autors = * Edvards Cviks
* Maršals Herskovics
* Čārlzs Randolfs
| galvenajās lomās = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Henks Azaria]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''[[Stuber Pictures]]''
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|11|4|Amerikas Kinoinstitūta festivāls|2010|11|26|ASV|2011|1|14|Latvija|}}
| ilgums = 113 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loveandotherdrugs.htm|title=Love and Other Drugs (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|102,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mīlestība un citas zāles"''' ({{val|en|Love & Other Drugs}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džeiks Jillenhols]], [[Olivers Plets]], [[Džošs Gads]] un [[Henks Azaria]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|4||bez}} Amerikas Kinoinstitūta festivālā.

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences: {{Commonscat|Higher education institutions in North Macedonia|Universitātes Ziemeļmaķedonijā}}

sentences:
'''Proporcionālās vēlēšanās''' [[mandāts|mandātu]] skaits tiek aprēķināts proporcionāli vēlētāju nodotajam balsu skaitam par katru politisko partiju.
Proporcionālo vēlēšanu galvenā pieņemamā priekšrocība ir paaugstināta politisko partiju atbildība. Vēl viena īpatnība ir ierobežots [[parlaments|parlamentā]] ievēlēto partiju skaits.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lego Betmens. Filma
| attēls                   =  The Lego Batman Movie PromotionalPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Batman Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Kriss Makkejs]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Rojs Lī]]
| scenārija autors         =
* [[Sets Grahams-Smits]]
* [[Kriss Makkenna]]
* [[Ēriks Zommers]]
* [[Džareds Sterns]]
* [[Džons Vitingtons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Arnets]]
* [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Maikls Cera]]
* [[Rosario Dosons]]
* [[Ralfs Fjeness]]
| mūzika                   = [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[DC Entertainment]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
* ''[[Lego|Lego System A/S]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''Lord/Miller Enterprises''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|2|10|ASV|2017|2|10|Latvija}}
| ilgums                   = 104 minūtes<!-- Theatrical runtime: 104:23 --><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.bbfc.co.uk/releases/lego-batman-movie-film-0 | title=''The LEGO Batman Movie'' (U) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=January 13, 2017 | accessdate=January 13, 2017 | archive-date={{dat|2020|08|09||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20200809071714/https://www.bbfc.co.uk/releases/lego-batman-movie-film-0 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="Variety">{{Ziņu atsauce|last1=Lang|first1=Brent|title=Box Office: ‘Fifty Shades Darker’ No Match for ‘The Lego Batman Movie’|url=https://variety.com/2017/film/news/box-office-fifty-shades-darker-lego-batman-movie-1201980505/|accessdate=February 8, 2017|work=Variety|date=February 7, 2017}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|311,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lego2.htm |title=The Lego Batman Movie (2017) |website=Box Office Mojo |accessdate={{dat|2021|7|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lego Betmens. Filma"''' ({{val|en|The Lego Batman Movie}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kriss Makkejs]]. Filma balstīta animācijas seriālā "[[LEGO filma (filmu sērija)|LEGO filma]]". Galvenās lomas ierunājuši [[Vills Arnets]], [[Zaks Galifjanakis]], [[Maikls Cera]], [[Rosario Dosone]], [[Ralfs Fjenness]].

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences: '''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences:
'''Tauns''' var būt:
* [[Tauns (ezers)|Tauns]] - ezers Piebalgā,
* [[Linards Tauns]] - trimdas latviešu dzejnieks
<!-- * [[Taunus]] - augstiene [[Hesene|Hesenē]] un [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]], [[Vācija|Vācijā]] -->

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Seces pagasts
| karte             = Seces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Sece
| platība           = 176,14
| iedzīvotāji       = 1153<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1153 / 176.14 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.sece.lv
}}
'''Seces pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada [[Daudzeses pagasts|Daudzeses]], [[Sērenes pagasts|Sērenes]], [[Staburaga pagasts|Staburaga]] un [[Sunākstes pagasts|Sunākstes]] pagastiem pa [[Daugava|Daugavu]] ar [[Koknese|Kokneses pilsētu]] [[Kokneses pagasts|Kokneses pagastu]], [[Klintaines pagasts|Klintaines pagastu]] un [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Viesītes pagasts|Viesītes pagastu]].

sentences: '''Elektriskā vijole''' ir [[vijole]], kam ir [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] izeja. Par elektriskajām vijolēm visbiežāk sauc vijoles ar elektromagnētiskiem skaņas noņēmējiem, kas pārraida no [[stīga|stīgu]] vibrācijas radušos elektrisko signālu [[elektroniskais pastiprinātājs|pastiprinātājā]]. Dažkārt tā mēdz dēvēt arī akustiskās vijoles, kam ir pievienots elektrisks skaņas noņēmējs, tomēr šādām vijolēm lieto precīzāku terminu — ''elektroakustiskās vijoles''.

sentences: '''Slepkavība''' ir prettiesiska, tīša cilvēka nogalināšana. To parasti nošķir no citiem [[nonāvēšana]]s veidiem kā [[noziegums|noziegumu]], kas izdarīts ar iepriekšēju nodomu. Tā kā slepkavība nodara neatgriezenisku kaitējumu un rada lielas ciešanas upura tuviniekiem, vairumā kopienu gan mūsdienās, gan senatnē tas uzskatīts par vienu no smagākajiem noziegumiem, kas atbilstoši [[sods|sodāms]]. Tāpēc slepkavas vairumā valstu soda ar ilgstošu [[cietums]]odu, ieskaitot [[mūža ieslodzījums|mūža ieslodzījumu]] vai pat [[nāvessods|nāvessodu]] (kas gan mūsdienās ir mazāk izplatīts). Turklāt slepkavībai parasti nav noilguma.

sentences: '''Novgorodas slaktiņš''' notika [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] pilsētā [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā no [[1570]]. gada 9. janvāra līdz 12. februārim.

sentences:
{{Catmore|Ķīmiskā saite}}
{{Commonscat|Ķīmiskās saites}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Velvet worm (2002).jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Onihofors|Peripatus}} sp.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|    nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv = Bilaterāļi
|      apakšnod = Protostomia
|   apakšnod_lv = Pirmmutnieki
|      virstips = Ecdysozoa
|   virstips_lv = Kutikulārie
|          tips = Onychophora
|       tips_lv = Onihofori
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Peripatidae}}
* {{TaksoSaite|Peripatopsidae}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Toms Grēviņš
| vārds_orig =
| attēls = Toms Grēviņš 3.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 16
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]], [[Rīga]]
| pilsonība = {{LVA}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = {{ubl|dīdžejs|raidījumu vadītājs|[[žurnālists|mūzikas žurnālists]]}}
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = {{ubl|[[Māris Grēviņš]]|[[Gundega Saulīte]]}}
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Laura Grēviņa <small>(2013—2022)</small>
| bērni = divi dēli<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ | title= Toms Grēviņš: „Līdz ar bērnu piedzimšanu kaut kas beidzas, kaut kas ir jāziedo” | publisher= Mammām un Tētiem.lv | accessdate= 2019. gada 22. septembrī | archive-date= 2019. gada 22. Septembris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190922075508/https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ }}</ref>
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Henkss''' var būt:

sentences:
{{noformējums+|Vajadzīgs noformēt slīpraksta un pēdiņu izmantojumus}}
{{DISPLAYTITLE:''macOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste|
 name = macOS
|logo = MacOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =  Mac OS X 10.5 "Leopard"
|developer = [[Apple Inc.]]
|family = [[Unix]]
|source_model = Aizvērtais kods ar ([[Brīvā programmatūra|atvērtā koda]] komponentēm)
|latest_release_version = 10.13.6
|latest_release_date = {{dat|2018|7|8|N|bez}}
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui = [[Aqua]]
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/macosx/ Apple - Mac OS X]
|supported_platforms = [[x86]], [[x86-64]], [[PowerPC]] (32-bitu & 64-bitu), [[ARM]]
|logo size=}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton praelongus, Llyn Cregennen Isaf, Wales.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton praelongus|suga=Potamogeton praelongus|suga_lv=Visgarā glīvene|autors=Wulfen|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton praelongus bluete.jpeg}}'''Visgarā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton praelongus}}) ir  [[Glīveņu dzimta|glīveņu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Blīvas audzes ir reti un nevienmērīgi sastopamas [[Latvija|Latvijas]] ezeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-praelongus-wulfen/|title=visgarā glīvene - Potamogeton praelongus Wulfen - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-10}}</ref>

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Iliganas līcis
| attēls       = Midway Beach, Mindanao.jpg
| paraksts     = Līča piekraste pie Initao [[Austrummisamisa|Austrummisamisā]]
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Boholas jūra]]
| plat_d= 8 | plat_m= 25 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 124| gar_m= 05 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 2390
| platība_ha   =
| garums       = 93
| platums      = 80
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Iligana]]
}}
'''Iliganas līcis''' ({{val|fil|Look ng Iligan}}, {{val|en|Iligan Bay}}) ir [[Boholas jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas ziemeļu piekrastē. Atdala [[Zamboangas pussala|Zamboangas pussalu]] rietumos no [[Mindanao]] pamatdaļas austrumos un dienvidos Pie ieejas ap {{nobr|80 km}} plats, kopā ar tā atzaru Pangilas līci iestiepjas sauszemē par {{nobr|93 km}}. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir [[Manduloga]] un no [[Lanao ezers|Lanao ezera]] iztekošā [[Agusa]]. Līča krastos [[Austrummisamisa]]s, [[Rietummisamisa]]s, [[Ziemeļlanao]] un [[Dienvidzamboanga]]s provinces un [[Iligana]]s neatkarīgā pilsēta. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Iligana]], [[Osamisa]] un [[Orokjeta]]. Intensīva kuģu satiksme un nozīmīgs zvejas rajons.

sentences: ", slavenākā Jūlija revolūcijai veltītā glezna]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name               = ''Mac OS''
|logo               =
|screenshot         =
|caption            = Mac OS Mojave darbvirsma
|website            = [http://www.apple.com/macosx/ www.apple.com/macosx/]
|developer          = [[Apple Inc.|Apple]]
|family             = Mac OS (System 1-7, Mac OS 8-9)
|source_model       = [[Slēgtais pirmkods]] (ar [[Atvērtais pirmkods|atvērta pirmkoda]] komponentiem)
|frequently_updated = jā <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
|license            = [[Īpašniekprogrammatūra]] [[EULA]]
|working_state      = Publiski izlaists
|latest_release_version = 9.2.2
|latest_release_date =
}}
'''''Mac OS''''' ir [[grafiskā lietotāja saskarne|grafiskas lietotāja saskarnes]] [[operētājsistēma|operētājsistēmu]] sērija, kuru izstrādā ''[[Apple Inc.]]'' (agrākā ''Apple Computer, Inc.'') tās ''[[Macintosh]]'' datoru sistēmām. Ieskaitot ''[[Mac OS X]]'', tā ir otrā populārākā operētājsistēma pasaulē (2011. gadā tās lietotāju daļa bija 5,25 %).<ref>Pēc kompānijas ''Net Applications'' datiem, 2011. gada janvārī operētājsistēmu tirgus daļas bija: ''[[Windows]]'' — 89,70 %, Mac — 5,25 %, [[iOS (Apple)|iOS]] — 2,05 %, ''[[Linux]]'' — 0,95 %, ''[[Java ME]]'' — 0,81 %,'' [[Android]]'' — 0,49 %, citi — 0,49 % {{Tīmekļa atsauce|url=http://marketshare.hitslink.com/operating-system-market-share.aspx?qprid=8|title=Operating System Market Share, January, 2011|publisher=[[Net Applications]]|accessdate=2011-01-16|language=angliski}}</ref> Tieši ar ''Macintosh'' lietošanas ērtumu popularitāti ieguva grafiskā lietotāju saskarne. Pirmoreiz tā parādījās 1984. gadā ar ''[[Macintosh 128K]]'' izlaišanu, bet bez īpaša nosaukuma; parasti to dēvēja par "sistēmas programmatūru" (''System software''), tikai vēlāk tā ieguva nosaukumu ''Mac OS''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Gribovs
|     vārds_orig = Роман Валентинович Грибов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Zolotonoša]], [[Ukraina]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[Ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = robežsargs
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{UKR}}
|       struktūra = Ukrainas Robežsardze
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
s Svētajā kalnā 2007. gadā.]]
'''Valpurģu nakts''' ({{val|de|Walpurgisnacht}}, {{val|fi|Vappu}}, {{val|fr|Nuit des Sorcières}} — 'raganu nakts') ir nakts no [[30. aprīlis|30. aprīļa]] uz [[1. maijs|1. maiju]]. Daudzās Eiropas valstīs šo nakti atzīmē kā pavasara svētkus ar senām pirms [[kristietība]]s [[pagānisms|pagānu]] tradīcijām. [[Ķelti|Ķeltu]] zemēs apmēram šajā pašā laikā svinēja [[Beltains|Beltainu]] (vasaras sākuma svētkus), savukārt dažās vācu zemēs, angļiem, čehiem, slovākiem un lietuviešiem 1. maijā ir pieņemts iet [[riņķa deja|riņķa dejā]] apkārt [[maijkoks|maijkokam]]. [[Sorbi]]em maijkoki stāvēja no Valpurģu nakts līdz [[Debesbraukšanas diena]]i.

sentences: '''26. marts''' ir gada 85. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (86. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Skūgširkogordena
| native_name = ''Skogskyrkogården''
| image       = Skogskyrk Grav 2006.jpg
| imagesize   = 250
| caption     = Kapavietas
| established = 1920
| country     =
| location    = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| map_type            = Stokholma
| latd  = 59 | latm  = 16 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 18 | longm =  5 | longs = 58 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        =
| graves      = 100 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     = {{URL|http://www.skogskyrkogarden.se/}}
| findagrave  =
| political   =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/558 558]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{SWE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Zviedrija
|  valsts2 = Zviedrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&anlaggningId=21300000004811 21300000004811]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Skūgširkogordena''', '''Stokholmas Meža kapi''' ({{val|sv|Skogskyrkogården}} — ‘meža kapsēta’) ir [[kapsēta]] [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Tās arhitektūrā vērojama pāreja no ziemeļu klasicisma uz [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālismu]]. Arhitekti: [[Gunnars Asplunds]] un Sīgurds Leverencs.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda=Caryophyllales|attēls2=Fallopia convolvulus vallee-de-grace-amiens 80 21072007 2.jpg|att2_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=20150822Fallopia convolvulus2.jpg|dzimta=Polygonaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Fallopia|ģints_lv=Vējgriķi|suga=Fallopia convolvulus|suga_lv=Dārza vējgriķis|binomial=Fallopia convolvulus|kategorijas=nē|autors=(L.) Á.Löve}}'''Dārza vējgriķis''' ({{val|la|Fallopia convolvulus}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], taču ir izplatījusies arī citos [[Kontinents|kontinentos]]. [[Latvija|Latvijā]] bieži visā teritorijā — atsevišķi eksemplāri vai nelielas grupas ir atrodamas dārzos un [[Tīrums|tīrumos]], dzelzceļu malās, dažādās smilšainās nezālienēs, kā arī uz mežu stigām.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/fallopia-convolvulus-l-alove/|title=dārza vējgriķis - Fallopia convolvulus (L.) Á.Löve - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-20}}</ref>

sentences:
'''Kūpera tests''' ir [[fiziskā sagatavotība|fiziskās sagatavotības]] pārbaude. To [[1968]]. gadā izstrādāja [[Kenets Kūpers]] ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez [[sprints|sprintiem]]. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar [[skābekļa maksimālais patēriņš|skābekļa maksimālo patēriņu (VO2 Max)]].
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

sentences: '''12. jūnijs''' ir gada 163. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (164. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 202 dienas.

sentences:
'''Tramps''' var būt:
* [[Donalds Tramps]] (''Donald John Trump''; 1946) — amerikāņu uzņēmējs un politiķis, 45. ASV prezidents;
* [[Džads Tramps]] (''Judd Trump''; 1989) — Anglijas snūkerists.

sentences: '''Pasija''' ir sakrālā [[mūzika]], kuras pamatā ir stāsts par [[Jēzus Kristus]] ciešanām un nāvi. Pasijas stāsta [[apustuļi]] ir [[Matejs]], [[Marks]], [[Evaņģēlists Lūka|Lūka]] un [[Apustulis Jānis|Jānis]]. Pasijai raksturīgs cikliskums, pēc formas un uzbūves tā ir līdzīga [[oratorija]]i. Šādus skaņdarbus rakstījuši tādi komponisti kā, piemēram, [[Johans Sebastiāns Bahs]].{{fact}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Egejas jūra
|attēls=Aegean Sea map bathymetry-fr.jpg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 39 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=214 000
|garums=700
|platums=400
|Max_dziļums=2561
|valstis={{GRE}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Atēnas]] (Grieķija)
[[Hēraklija]] (Grieķija, Krēta)
[[Izmira]] (Turcija)
[[Saloniki]] (Grieķija)
}}
'''Egejas jūra''' ({{val|el|Αιγαίο Πέλαγος}}, {{val|tr|Ege Denizi}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Grieķija|Grieķiju]] un [[Turcija|Turciju]] — starp [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]].<ref>{{PZT|191}}</ref> Ziemeļos ar [[Marmora jūra|Marmora jūru]] to savieno [[Dardaneļi|Dardaneļu šaurums]], dienvidos to norobežo [[Kitira]]s, [[Krēta]]s, [[Karpata]]s un [[Roda]]s salas. Dažkārt Egejas jūras akvatorijā atsevišķi izdala vēl [[Trāķijas jūra|Trāķijas jūru]] ziemeļos un [[Krētas jūra|Krētas jūru]] un [[Mirtejas jūra|Mirtejas jūru]] dienvidos.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Kandava (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kandava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Tirgus laukums in Kandava (1).JPG
| imagesize =
| image_caption = Tirgus laukums Kandavas centrā
| image_flag = Kandavas pilsētas karogs.png
| flag_link = Kandavas karogs
| flag_size = 150px
| image_shield = Kandava COA.svg
| shield_link = Kandavas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 46
| longs = 30
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Tukuma novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kandau}}
| area_total_km2 = 5.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Kandava}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 75
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3120
| website = {{URL|www.kandava.lv}}
| footnotes =
}}
'''Kandava''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s austrumos, [[Abavas senleja]]s austrumu galā, [[Tukuma novads|Tukuma novadā]]. Tā atrodas {{nobr|97 km}} no [[Rīga]]s un {{nobr|28 km}} no [[Tukums|Tukuma]].<ref name="NacEnc">[https://enciklopedija.lv/skirklis/57158-Kandava Nacionālā enciklopēdija. Kandava]</ref> Kandava ir vietējas nozīmes tūrisma centrs, pilsētā atrodas dabas liegums [[Čužu purvs]] un sākas ūdenstūrisma maršruts pa [[Abava|Abavu]]. Galvenā ražošanas nozare pilsētā ir kokapstrāde.<ref name="NacEnc" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences: [[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''3DES''', '''TDES''' ({{val-en|Triple Data Encryption Standard}}) jeb '''TDEA''' ({{val-en|Triple Data Encryption Algorithm}}) ir [[simetriskā atslēgšifrēšana|simetriskās atslēgšifrēšanas]] šifrs, kas darbina [[DES]] šifru trīs reizes uz katru datu bloku.

sentences:
{{Kauja
|kauja=Teitoburgas kauja
|attēls= Gleyre Charles Romans Under the Yoke.jpg
|paraksts= Romieši ģermāņu gūstā
|konfl=
|laiks=[[9]]. gada [[septembris]]
|vieta= Aptuveni mūsdienu [[Lejassaksija]]s federālajā zemē, Vācijā. [[Osnabrika]]s pilsētas tuvumā
|iznāk= Apturēta tālāka Romas impērijas iespiešanās Ģermānijā. Iznīcināti trīs Romas leģioni
|puse1= Vairāku ģermāņu cilšu savienība
|puse2=[[Romas impērija]]
|karavad1=[[Arminijs]]
|karavad2=[[Publijs Kvintīlijs Vārs]]
|spēki1=Precīzs skaits nav zināms. Dažādos avotos variē diapazonā no 12 000 līdz pat 32 000 vīru
|spēki2=Aptuveni 20 000 līdz 36 000 vīru. 3 leģioni, 3 kavalērijas āli, 6 palīgkohortas
|zaud1=nav zināms
|zaud2=aptuveni 16 000 - 20 000 vīru krituši. Nezināms skaits saņemti gūstā.
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sarkanais Mākonis<br />Maĥpíya Lúta

sentences: '''Sarkanzaļzilais krāsu modelis''' jeb '''RGB krāsu modelis''' (no {{val|en|red-green-blue}} — 'sarkans-zaļš-zils') ir [[krāsu modelis]] attēlu ģenerēšanai ekrānā. Šis krāsu modelis attēlo [[krāsa]]s kā dažāda spilgtuma sarkanu, zaļu un zilu punktu sajaukumu. Kad spilgtums tiek paaugstināts (visas 3 krāsas tiek 100% izmantotas), rodas baltā krāsa. Savukārt, kad spilgtums tiek samazināts, tiek iegūtas pelēkas nokrāsas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=RGB&list=RGB&lang=EN |title= Akadēmiskā terminu datubāze — RGB |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2018. gada 9. martā}}</ref>

sentences: '''Bērnu diena''' ir [[bērns|bērniem]] veltīta diena, kas globāli tiek atzīmēta dažādās valstīs dažādos datumos. 1856. gadā angļu mācītājs Čārlzs Leonards (''Charles Leonard'') ierosināja šādu dienu atzīmēt [[jūnijs|jūnija]] otrajā svētdienā. Šajā dienā katru gadu Leonards turpmāk novadīja tieši bērniem veltītu dievkalpojumu.

sentences: '''Aukstasiņu dzīvnieks''' jeb '''poikilotermijs''' ir dzīvnieks, kura ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides [[temperatūra|temperatūras]]. Pie aukstasiņu dzīvniekiem pieder [[rāpuļi]], [[abinieki]], [[zivis]] un visi [[bezmugurkaulnieki]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
{{noformējums+}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Antonio Bota Adorno
|          vārds_orig = Antonio Bota Adorno
|              attēls = Genova_-_Antoniotto_Botta-Adorno.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1688
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Ulma|Ulmā]], [[Vācija|Vācijā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1774
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne =
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ainažu jūrskola
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Heinaste merekooli hoone.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Valdemāra 21b, [[Ainaži]], [[Limbažu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.8650832 | latNS  = N
| longd = 24.3604135 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1864.-1914.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ainažu jūrskola
|      numurs = 43
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = Colonies belges
|nosaukums_latv_val   = Beļģijas kolonijas
|sugasvārds           =
|
|kontinents           =
|reģions              =
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              =
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[kontitucionāla monarhija]]
|
|gads_sākums          = 1908
|gads_beigas          = 1962
|date_end             =
|event_start          = [[Kongo brīvvalsts]]s aneksija
|event1               = [[Ruanda-Urundi|Ruandas-Urundi]] aneksija
|date_event1          = 1916
|event2               = [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo]] neatkarība
|date_event2          = 1960
|event_end            = [[Burundija]]s un [[Ruanda]]s neatkarība
|image_flag           = Flag_of_Belgium.svg
|flag_type            =
|image_coat           = Coat_of_Arms_of_the_King_of_the_Belgians_(1921-2019).svg
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Belgian_colonial_empire.png
|image_map_caption    =
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Brisele]]
|kopīgas_valodas      = [[franču valoda]]
|reliģija             = [[katoļticība]]
|nauda                =
|title_leader         =
|leader1              =
|year_leader1         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|p1                   =
|flag_p1              =
|s1                   =
|flag_s1              =
|today                = {{vieta|Kongo DR}}
{{vieta|Burundija}}
{{vieta|Ruanda}}
}}

sentences: '''Karaliskā apbedījumu vieta''' ir [[kapsēta]] kopš 1922. gada [[Bernadotu dzimta]]s [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Zviedrijas karaliskās ģimenes]] locekļiem. Tā atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]] [[Hāgas parks|Hāgas parka]] teritorijā Brunnsviken(zviedru valodā) līcī uz Karlsborga salas.Atvērta apskatei vasaras mēnešos ceturtdienās.

sentences: '''Ļvivas matemātikas skola''' ir [[Matemātiķis|matemātiķu]] grupas nosaukums, kas strādāja [[Ļvivas Universitāte|Ļvivas Universitātē]]. No 1929. gada viņi publicēja žurnālu ''Studia Mathematica''.

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Remī Volfa
|      Vārds_orig = Remi Wolf
|          Attēls = Remi Wolf - First Avenue - 02032022 04.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Remī Volfa 2022. gadā
|        Dz_vārds = Remī Frānsisa Volfa
|      Pseidonīms = Remī Volfa
|          Dzimis = 1996. gada 2. februārī
|        Vieta_dz = [[Paloalto]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Vieta =
|           Žanrs = {{hlist|[[Soulmūzika|Souls]]|[[Popmūzika|Pops]]|[[Fanks]]|bedroom pop}}
|    Nodarbošanās = {{hlist|dziedātāja| dziesmu autore|ierakstu producente}}
|            Gadi = 2019-pašlaik
|Izdevējkompānija = {{hlist|[[Island Records|Island]]|[[EMI]]}}
|   Darbojies_arī = {{hlist|[[Benee]]|[[Wallows]]|[[Dominic Fike]]|[[Lorde]]}}
|           Mlapa = {{URL|remiwolf.com}}
| Dzimums = S
}}
'''Remī Frānsisa Volfa''' (''Remi Francis Wolf'', dzimusi 1996. gada 2. februārī) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore no Kalifornijas. 2014. gadā, studējot [[Paloalto]] vidusskolā, viņa piedalījās šovā "[[Amerikāņu elks|American Idol"]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://thecampanile.org/3663/lifestyle/senior-remi-wolf-auditions-for-american-idol/|title=Senior Remi Wolf auditions for American Idol|last=Nee|first=Mischa|website=The Campanile|access-date=2023-10-22}}</ref> Pēc USC Torntona mūzikas skolas absolvēšanas 2018. gadā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://i-d.vice.com/en/article/y3m7nm/remi-wolf-woo-music-interview|title=10 things you need to know about LA's Remi Wolf, who makes ADHD love songs|last=Dunn|first=Frankie|website=i-d.vice.com|access-date=2023-10-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://music.usc.edu/remi-wolf-featured-in-la-times/|title=Remi Wolf featured in LA Times|website=USC Thornton School of Music|access-date=2023-10-22|date=2020-07-01|language=en-US}}</ref> Remī debitēja savu solo karjeru ar pašas izdotu pagarināto dziesmu (extended play) You're A Dog! 2019. gada oktobrī. Sekojoši tika izdots viņas otrais [[EP ieraksts|EP]] un debija I'm Allergic To Dogs! caur Island Records un [[EMI|Virgin EMI Records]] izdevniecībām 2020. gada jūnijā, kam sekoja viņas debijas studijas albums Juno, izdots 2021. gada oktobrī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Ivars Pētersons
| Vārds_orig =
| Attēls = IvarsPetersons.jpg
| Att_izm = 300px
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|27}}
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = Rīga, Latvija
| Žanrs = [[rokenrols]], [[rockabilly]]
| Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[klavieres]]
| Gadi = 1988-pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Platforma Records]]
Ivars Pētersons
| Darbojies_arī = [[Crazy Heads]] (1995-2003)
 [[Petersons Band]] (kopš 2003)
| Mlapa = http://ivarspetersons.com/
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Eiropa
| operators =
| attēls = Europa-german-movie-poster-md.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma, vēsturiska filma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Žans Marks Bars]]
* [[Barbara Sukova]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Ernsts Hugo Jēregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Europa''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1991|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{SUI}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3380250113/weekend/|title=Europa |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Eiropa"''' ({{Val|dk|Europa}}) ir 1991. gada [[Dānija]]s, [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s, [[Vācija]]s, [[Šveice]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kopražojuma eksperimentāla psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Marks Bars]], [[Barbara Sukova]], [[Udo Kīrs]] un [[Ernsts Hugo Jēregors]]. Šī ir fon Trīra trešā filma, kā arī trešā viņa "Eiropas" triloģijā, pēc "[[Nozieguma elements]]" (''Forbrydelsens Element'', 1984) un "[[Epidēmija (1987. gada filma)|Epidēmija]]" (''Epidemic'', 1987).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Neretas baznīca
| image                 = Neretas luterāņu baznīca (1).jpg
| image_size            =
| caption               = Neretas baznīca
| map_type              = Latvia
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Neretas luterāņu baznīca
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| latd  = 56.204722  | latNS  = N
| longd = 25.307222  | longEW = E
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Neretas pagasts|Nereta}}
| consecration_year     = 1593
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = Vēlīnā [[gotika]], [[manierisms]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1584
| year_completed        = 1593
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          = 38,67
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Baznīca" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q15219425"
}
</mapframe>

sentences: '''Heimskringla''' (no [[islandiešu valoda]]s — 'Pasaules loks') ir Snorri Sturlusona sarakstītās sāgas par Norvēģijas un tās karaļu vēsturi.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Korunds
|attēls=
|klase=Oksīds
|ŠtruncaID=4/C.04-10
|ķīm_formula=[[Alumīnija oksīds]], Al2O3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zils, sarkans, brūns, pelēks, dzeltens, zaļš u.c.
|svītra=
|habituss=Bieži — vārpstveida, mucveida kristāli, arī plātņveida, bieži — dvīņu kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Neregulārs, gliemežnīcas, trausls
|cietība=9
|spīdums=Stikla, arī dimanta, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,768—1,772 nε = 1,760—1,763
|pleohroisms=
|blīvums=4,01
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica spicata <small> L.</small>|attēls=Veronica-spicata-'Ulster-Blue-Dwarf'.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica spicata|suga_lv=Vārpu veronika|kategorijas=nē}}'''Vārpu veronika''' (''Veronica spicata'') ir mainīga izskata [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama visā valsts teritorijā, visbiežāk — valsts austrumu daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-spicata-l/|title=vārpu veronika - Veronica spicata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-20}}</ref>

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Infobox Person
|Toms Kilburns =
|platums =
|vārds = Toms Kilburns
|vārds_orig = Tom Kilburn
|attēls = Tom kilburn.jpg
|att_izmērs =
|att_nosaukums = Toms Kilburns
|dz_dat_alt =
|dz_gads = 1921
|dz_mēnesis = 08
|dz_diena = 11
|dz_vieta = Jorkšīra
|m_dat_alt =
|m_gads = 2001
|m_mēnesis = 01
|m_diena = 17
|m_vieta = Mančestra
|tautība =
|nodarbošanās =
|alma_mater = [[Mančestras Universitāte]] (PhD)
[[Kembridžas Universitāte]]
}}
'''Toms Kilburns''' (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie [[Viljamsa-Kilburna elektronu lampa]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |title=Miscellaneous Notes |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130606122154/http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |archivedate=2013-06-06 }}</ref><ref>{{Citation | last = Kilburn | first = Tom | author-link = Tom Kilburn | title = From Cathode Ray Tube to Ferranti Mark I | journal = Resurrection | publisher = The Computer Conservation Society | volume = 1 | issue = 2 | year = 1990 | url = http://www.cs.man.ac.uk/CCS/res/res02.htm#e | issn = 0958-7403 | accessdate = 15 March 2012 }}</ref> un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja [[Mančestras Universitāte|Mančestras Universitātē]].<ref>{{cite journal | last1 = Kilburn | first1 = T. | title = The University of Manchester Universal High-Speed Digital Computing Machine | doi = 10.1038/164684a0 | journal = Nature | volume = 164 | issue = 4173 | pages = 684–687 | year = 1949 | pmid =  15392930| pmc = }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = Frederic | authorlink1 = Frederic Calland Williams | last2 = Kilburn | first2 = Tom | authorlink2 = Tom Kilburn | doi = 10.1038/162487a0 | title = Electronic Digital Computers | url = http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | journal = Nature | volume = 162 | issue = 4117 | pages = 487 | year = 1948 | pmid =  | pmc =  | accessdate = {{dat|2009|01|22||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090406014626/http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | archivedate = {{dat|2009|04|06||bez}} }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = F.C.  | last2 =Kilburn | first2 =  T.  | year = 1949 | title = A storage system for use with binary-digital computing machines | journal = Proceedings of the IEE – Part II: Power Engineering  | volume =  | issue =  | pages =  | publisher =  | jstor =  | doi = 10.1049/pi-2.1949.0078 | url = http://www.researchgate.net/publication/224589116_A_storage_system_for_use_with_binary-digital_computing_machines | format =  | accessdate = }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2594290| title = Tom Kilburn: a tale of five computers| journal = Communications of the ACM| volume = 57| issue = 5| pages = 35| year = 2014| last1 = Anderson | first1 = David}}</ref><ref name="computer50obit">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |title=Tom Kilburn |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20040624080751/http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |archivedate=2004-06-24 }}</ref><ref name="guardianobit">{{Tīmekļa atsauce|author=Hilary J Kahn |url=http://www.theguardian.com/news/2001/jan/23/guardianobituaries1 |title=Obituary: Tom Kilburn | News |publisher=The Guardian |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref name="telepgraphobit">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1319595/Professor-Tom-Kilburn.html |title=Professor Tom Kilburn |publisher=Telegraph |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/TEC.1962.5219356| title = One-Level Storage System| journal = IEEE Transactions on Electronic Computers| issue = 2| pages = 223| year = 1962| last1 = Kilburn | first1 = T.| last2 = Edwards | first2 = D. B. G.| last3 = Lanigan | first3 = M. J.| last4 = Sumner | first4 = F. H.}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/1562164.1562180| title = Interview ''An'' interview with Maurice Wilkes| journal = Communications of the ACM| volume = 52| issue = 9| pages = 39| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2542504| title = Actually, Turing did not invent the computer| journal = Communications of the ACM| volume = 57| pages = 36| year = 2014| last1 = Haigh | first1 = T. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/MAHC.2009.32| title = Biographies: Tom Kilburn: A Pioneer of Computer Design| journal = IEEE Annals of the History of Computing| volume = 31| issue = 2| pages = 82| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref name="natureobituary">{{cite journal | doi = 10.1038/35059201| pmid = 11241994| title = Obituary: Tom Kilburn (19212001)| journal = Nature| volume = 409| issue = 6823| pages = 996| year = 2001| last1 = Lavington | first1 = S. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1038/168095a0| title = The New Universal Digital Computing Machine at the University of Manchester| journal = Nature| volume = 168| issue = 4264| pages = 95| year = 1951| last1 = Kilburn | first1 = T.}}</ref><ref>Historical Reflections Tom Kilburn: A Tale of Five Computers by David Anderson [[Communications of the ACM|CACM]]. doi:[http://dx.doi.org/10.1145/2594290/ doi:10.1145/2594290/]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Alexander von Meyendorff''
|         attēls = Alexander Meiendorf.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Krievijas Impērijas Valsts Domes deputāts (1910)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1869
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Bādenbādene]], [[Vācijas Impērija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Fēlikss fon Meijendorfs, Olga Gorčakova
|          brāļi = Pēteris (1858—1918), Mihaels (1861—1941), Klements (1863—1885)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Barbara Culukidze (1859—1946)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats =  Krievijas Impērijas Valsts Domes priekšsēdētāja biedrs
|   term_sākums = 1907
|   term_beigas = 1909
|       partija = [[17. oktobra savienība]]
|      piezīmes =
}}
}}
'''Aleksandrs fon Meijendorfs''' ({{val|de|Alexander von Meyendorff}}, {{val|ru|Александр Феликсович Мейендорф}}; 1869—1964) bija vācbaltiešu izcelsmes jurists un [[politiķis]], [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks. [[Krievijas Valsts dome|Krievijas Impērijas Valsts Domes]] deputāts (1907—1917).

sentences:
, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Darzciems]]
[[Kategorija:Dārzciems]]

sentences: '''Pasāti''' ir pastāvīgi [[vējš|vēji]], kuri visu gadu pūš virzienā uz [[ekvators|ekvatoru]]: [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] no [[ziemeļaustrumi]]em, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] no [[dienvidaustrumi]]em. Vienu no otra šos pasātus atdala [[bezvējš|bezvēja]] josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs [[okeāns|okeāna]], kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz [[sauszeme]]s, tie maina savu [[virziens|virzienu]] atkarībā no [[reljefs|reljefa]]. Vēji pūš no 30° [[paralēle|paralēlēm]] abās puslodēs. [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pasāti tuvējās [[Āzija]]s dēļ maina savu raksturu un kļūst par [[musoni]]em.

sentences:
[[Kategorija:Dakaras rallijs|Motociklisti]]
[[Kategorija:Motocikli]]
[[Kategorija:Motorsportisti pēc sacīkšu sērijas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Northern Goshawk ad M2.jpg
 | att_nosaukums =[[Vistu vanags]] (''Accipiter gentilis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Accipitrimorphae
 |  virskārta_lv = Vanagveidīgo virskārta
 |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
 |      binomial = Accipitriformes <small>([[Vieillot]], 1816)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Vanagveidīgie,''' '''vanagveidīgo putnu kārta''' (''Accipitriformes'') ir viena no [[Putni|putnu klases]] (''Aves'') kārtām, kas pieder [[neognati|neognatu infraklasei]] (''Neognathae''). Vanagveidīgo kārtā ir apmēram 225 [[suga]]s, kas iedalītas 4 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences: '''Kazkopība''' ir viena no lauksaimniecības nozarēm. [[Kaza]]s ir izturīgi un mazprasīgi mājlopi. Kazas audzē [[Mazāzija|Mazāzijā]], Āfrikā, Vidusjūras zemēs un citos reģionos. No kazām iegūst gaļu, pienu, ādas, vilnu. Kazu vilna ir izturīga, elastīga, ar zīda spīdumu. Daudzās valstīs audzē Angoras kazas, no kurām iegūst vērtīgo mohēras vilnu. Lielākās mohēras ražotājas ir Lesoto un Turcija.

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences: '''Dekolonizācija''' ir [[Koloniālisms|koloniālisma]] likvidēšanas process, kas attiecas uz Eiropas [[Kolonija|koloniju]] ([[Domīnija|domīniju]], [[Protektorāts|protektorātu]] un mandātu teritoriju), galvenokārt [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]] pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Šekltons
|     vārds_orig = ''Ernest Shackleton''
|         attēls = South - the story of Shackleton's last expedition, 1914-1917 - The Leader (cropped).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Kilkeja (''Kilkea''), [[Kildēras grāfiste]], [[Īrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1922
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Grītvikena]], [[Dienviddžordžija]]
}}
'''Ernests Henrijs Šekltons''' ({{val|en|Ernest Henry Shackleton}}, dzimis {{dat|1874|2|15}}, miris {{dat|1922|1|5}}) bija [[īri|īru]] izcelsmes britu [[polārpētnieks]], četru ekspedīciju uz [[Antarktika|Antarktiku]] dalībnieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
''n''-Baldriānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H10O2
|molmasa=102,13
|blīvums=930
|kušanas temperatūra=–35 °C
|viršanas temperatūra=186 °C
}}
'''Baldriānskābe''' (n-pentānskābe, butānkarbonskābe, С4Н9СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Baldriānskābe ir bezkrāsains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Baldriānskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''valerātiem''' ({{Val-la|valeriana}} - [[baldriāns]]).
Baldriānskābei ir 4 struktūr[[izomēri]]:
* ''n''-pentānskābe (''n''-baldriānskābe) СН3–СН2–СН2–СН2–COOH
* 3-metilbutānskābe (izobaldriānskābe) СН3–СH(СН3)–СН2–СООН
* 2-metilbutānskābe (metiletiletiķskābe) СН3–СН2–СH(СН3)–СООН (optiski aktīva)
* 2,2-dimetilpropānskābe (trimetiletiķskābe) СН3–С(СН3)2–СООН

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

sentences: {{Commonscat|Number theorists|Skaitļu teorijas matemātiķi}}

sentences: '''Trotila ekvivalents''' ir sevišķi lielas [[enerģija]]s notikumu mērs, ko izsaka [[trotils|trotila]] [[tonna|tonnās]], kas sprāgstot izdalītu notikumam atbilstošu enerģiju. Visbiežāk trotila ekvivalentu izmanto [[kodolieroči|kodolieroču]] un [[asteroīds|asteroīdu]] triecienu jaudas raksturošanai. Bez tonnas izmanto arī lielākas trotila ekvivalenta mērvienības — kilotonnu (kT jeb 1000 T) un megatonnu (MT jeb 1 000 000 T).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kasteldelmontes pils
| native_name         = ''Castel del Monte''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = Castel del Monte - front view.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Andrija]], [[Barletas-Andrijas-Trani province]], [[Apūlija]], {{ITA}}
| latd  = 41.084754 | latNS  = N
| longd = 16.270935 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 13. gadsimta 40.-tie gadi
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.casteldelmonte.beniculturali.it/
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kasteldelmontes pils
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii
|        designation1_date = 1996. gads <small>(20. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/398rev 398rev]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
<includeonly>{{#if:{{#property:P21}}|{{#ifeq:{{#property:P21}}|{{vīrsiev|{{{1|}}}|vīr=vīrietis|siev=sieviete}}||[[Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]}}|[[Kategorija:P21: nav Vikidatos]]}}</includeonly><noinclude>
* [[:Kategorija:P21: nav Vikidatos]]
* [[:Kategorija:P21: nesakrīt ar vērtību Vikidatos]]
[[Kategorija:Vikidati]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Eduards Eihvalds
|     vārds_orig = ''Karl Eduard von Eichwald''
|         attēls = Karl Eduard von Eichwald (1795-1876).jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1795
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Jelgavas vietniecība]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1876
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dabaspētnieks, paleontologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manhatana
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = Manhattan-poster01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Čārlzs Džofe]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmens]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
* [[Maikls Mērfijs]]
* [[Meriela Hemingveja]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Anna Bairna]]
| mūzika = [[Džordžs Gēršvins]]
| oriģinālnos = ''Manhattan''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1979|4|18}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1046709761/weekend/|title=Manhattan |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manhatana"''' ({{Val|en|Manhattan}}) ir 1979. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Vudijs Allens, [[Daiena Kītone]], [[Maikls Mērfijs]], [[Meriela Hemingveja]], [[Merila Strīpa]] un [[Anna Bairina]].

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Vācijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Vācijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Samainītais
| attēls                   =  Changeling poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Changeling''
| žanrs                    = mistērija, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Rons Hauards]]
* [[Roberts Lorencs]]
* Klints Īstvuds
| scenārija autors         = [[Dž. Maikls Stražinskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = Klints Īstvuds
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|24|}}
| ilgums                   = 142 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/changeling-2008|title=Changeling|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 17, 2019|archive-date={{dat|2019|06|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190617181657/https://bbfc.co.uk/releases/changeling-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=changeling08.htm|title=Changeling|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|113,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Samainītais"''' ({{val|en|Changeling}}) ir 2008. gada ASV krimināldrāmas filma, kas balstīta uz patiesiem notikumiem. Filmas režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Andželīna Džolija]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|24||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Aviācijas vēsture]]
[[Kategorija:Lidsabiedrības]]
[[Kategorija:Bijušie uzņēmumi|Lidsabiedrības]]

sentences: '''Balsošanas sistēma''', arī '''vēlēšanu sistēma''', ļauj balsotājam izvēlēties starp variantiem. Visbiežāk ir jāizvēlas starp vairākiem kandidātiem, kurš ieņems kādu sabiedrisku amatu. [[Balsošana|Balsošanu]] var izmantot arī, lai noskaidrotu, piemēram, kam piešķirt kādu konkrētu [[apbalvojums|apbalvojumu]], vai arī, lai noskaidrotu kuru no atšķirīgajiem darbības plāniem pielietot. Balsošanu var pretstatīt saskaņotai lēmumu pieņemšanai vai arī [[hierarhija|hierarhiskām]] un [[autoritārisms|autoritātām]] sistēmam.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mariona fon Klota
|     vārds_orig = ''Marion von Klot''
|         attēls = Mariona fon Klota.jpg
|     att_izmērs = 130px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Puikule]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - Reinholds fon Klots, māte - Edīte, dzimusi fon Volfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Elektromagnētiskais lauks''' ir lauks, kurā realizējas [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] mijiedarbība. [[Elektrodinamika|Elektrodinamikā]] elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar [[Maksvela vienādojumi]]em. Pārejot no vienas inerciālas [[atskaites sistēma]]s uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — [[elektriskais lauks]] un [[magnētiskais lauks]] — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.

sentences:
", kas agrāk bija pierakstīta [[Rīgas osta|Rīgas ostā]] (''The Tall Ships Races 2013'')]]
'''Barka''' ir [[buru kuģis]], kuram ir vismaz trīs [[masts|masti]] ([[fokmasts]], [[grotmasts]], [[bezānmasts]]), pie kam priekšējiem mastiem taisnas [[bura]]s, pēdējam — slīpas. Bija ļoti izplatīts kravas burinieku paveids 19. gadsimta otrajā pusē.

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
]]
'''Viensliedes dzelzceļš''', arī '''monoreils''' ({{val|en|monorail}}), ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] transporta sistēma, kura balstīta tikai uz vienu [[sliede|sliedi]].<ref>[http://periodika.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:25201|page:18 Sensacionāls transporta līdzekļa izgudrojums. Atpūta Nr. 475 (08.12.1933)]</ref><ref>[https://www.youtube.com/watch?v=WKfWkjpnbE0 Шаропоезд Н. Г. Ярмольчука, ВИДЕО.]</ref> Dažreiz par viensliedes dzelzceļu nepareizi sauc parastā dzelzceļa vienceļa līniju (viensliežu dzelzceļu), kur ir divas sliedes, bet tikai viena dzelzceļa līnija.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Stīvs Džobss
|     vārds_orig = ''Steve Jobs''
|         attēls = Steve Jobs Headshot 2010-CROP.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Džobs parāda balto [[iPhone 4]] 2010. gadā
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 5
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Palo Alto}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = ''[[Apple Inc.]]'' izpilddirektors
 ''[[Pixar Animation Studios]]'' izpilddirektors
 ''[[NeXT Inc.]]'' izpilddirektors
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lorēna Pauela (''Laurene Powell'', 1991—2011)
|          bērni = četri bērni
|       paraksts = Steve Jobs signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}
Ar terminu '''pilsētas upes sindroms''' ({{val-en|urban stream syndrome}}) tiek apzīmēta pilsētas upju [[Ekoloģija|ekoloģiskā]] degradācija — negatīvo ietekmju komplekss, kuram tiek pakļauta [[upe]], tai plūstot caur urbanizētām teritorijām.<ref>Meyer, J.L., Paul, M.J. and Taulbee, W.K. 2005. Stream ecosystem function in urbanizing landscapes. Journal of the North American Benthological Society. (24), 602—612.</ref> Sindroms izpaužas kā ūdensteces ekosistēmas strukturālās un funkcionālās izmaiņas: paaugstinātās piesārņojošo vielu koncentrācijas, mainīta gultnes morfoloģija, samazināta bioloģiskā daudzveidība, pret piesārņojumu toleranto sugu dominance un citas pazīmes. Upju ekosistēmas urbanizētās teritorijās ir īpaši neaizsargātas pret negatīvām ietekmēm, ko rada zemes izmantošanas, virsmas apauguma izmaiņas un ar to saistītas antropogēnas aktivitātes. Bieži vien procesi un mehānismi, kas izsauc sindromu, ir kompleksi un sarežģīti.<ref name=":0">Walsh, C.J., Roy, A. H., Feminella, J.W., Cottingham, P. D. and Groffman, P. M. 2005. The urban stream syndrome: current knowledge and the search for a cure. Journal of the North American Benthological Society. (24), 706—723.</ref>

sentences: {{Commonscat|Organists by country|Ērģelnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{jāuzlabo|nosaukumi jāsaskaņo ar rakstiem}}
{{atveidošana}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Johans Frīdrihs Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Johana Frīdriha Mēdema portrets. (Gotlībs Šifners, 1784.)
|          dz_gads = 1722
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1785
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =Luīze Korfa
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
Agnese Brukena
|   brāļi = [[Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|               bērni =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
[[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Nikolass Rougs
| vārds_orig = ''Nicolas Roeg''
| attēls = Nicolas Roeg.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Nikolass Rougs 2008. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1928|8|15}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2018|11|23|1928|8|15}}
| miršanas vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = kinorežisors, kinooperators
| darbības gadi = 1947—2018
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 6
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Nikolass Džeks Rougs''' ({{Val|en|Nicolas Jack Roeg}}, dzimis {{Dat|1928|8|15}}, miris {{Dat|2018|11|23}}) bija [[Angļi|angļu]] [[kinorežisors]] un [[kinooperators]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus caryophyllus L (Clove pink).JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neļķes zieds tuvplānā
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial =
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
}}'''Neļķes''' (''Dianthus'') ir [[neļķu dzimta]]s ģints, kurā ietilpst aptuveni 300 [[suga]]s. Tie ir daudzgadīgi [[ziedaugi]]. Daudzas neļķu šķirnes tiek audzētas speciālās [[siltumnīcas|siltumnīcās]] vai tiek [[selekcionēšana|selekcionētas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens atgriežas
| attēls                   = Batman returns poster2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Batman Returns''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Tims Bērtons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Kītons]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Kristofers Volkens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1992|6|19}}
| ilgums                   = 126 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|266,9 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Betmens (1989. gada filma)|Betmens]]"
| nākamā                   = "[[Betmens uz mūžu]]"
| imdb                     = 0103776
}}
'''"Betmens atgriežas"''' ({{val|en|Batman Returns}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Tims Bērtons]]. Tas ir turpinājums 1989. gada filmai "[[Betmens (1989. gada filma)|Betmens]]". Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Kītons]], [[Denijs DeVito]], [[Mišela Feifere]] un [[Kristofers Volkens]]. Filmā [[Betmens]] cīnās pret [[Pingvīns (tēls)|Pingvīnu]] un [[Kaķsieviete (tēls)|Kaķsievieti]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|6|19||bez}}. Filma galvenokārt saņēma pozitīvus kritiķu vērtējumus, un to nominēja divām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]].

sentences:
{{iw+}}
'''Augu augšanas un attīstības regulācija''' kā [[augu fizioloģija]]s virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un [[augu hormoni]]em kā augšanas procesu regulatoriem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences: '''25. septembris''' ir gada 268. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (269. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 97 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|salu Filipīnās|provinci|Kamigina (province)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kamigina
|attēls              = Hibokwhiteisl.jpg
|attēla paraksts     = Kamiginas sala ar Hibokhiboka vulkānu un Putingas sēkli priekšplānā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Mindanao
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Camiguin''
|izvietojums         = [[Boholas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=9|latm=10 |lats= |latNS=N
|longd=124|longm= 43|longs= |longEW=E
|platība             = 241
|garums              = 22
|platums             = 15
|krasta līnija       = 65,2<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Timpoongs
|augstums            = 1630
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmindanao]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Kamigina (province)|Kamigina]]
|iedzīvotāji         = 92 808 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 380
|pamatiedzīvotāji    = [[kamigiņoni]], [[manabo]]
|valsts lielpilsēta  = [[Mambahao]]
|piezīme =
}}
'''Kamigina''' (''Camiguin'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Ziemeļmindanao]] reģionā, kur kopā ar divām sīkām saliņām veido [[Kamigina (province)|Kamiginas]] provinci. Apdzīvo galvenokārt [[kamigiņoni]], bet ikdienā visplašāk lietotā ir [[sebuāņu valoda]]. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Mambahao]] ar {{nobr|41 094}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS "Jelgavas cukurfabrika"
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1926
| founder          =
| defunct          = 2007
| location         = {{vieta|Latvija|Jelgava|Cukura iela 22|3s=Cukura iela}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Cukura ražošana
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| owner            =
| num_employees    = 182 {{small|(2004)}}
}}
'''Jelgavas cukurfabrika''' bija pārtikas ražošanas uzņēmums, [[akciju sabiedrība]], kas ražoja no cukurbietēm cukuru. Uzņēmums atradās Cukura ielā 22, [[Jelgava|Jelgavā]].

sentences:
'''Pahmans''' var būt:
* [[Ludeks Pahmans]] — čehu šahists, lielmeistars;
* [[Vladimīrs Pahmans]] — čehu šaha problēmists, lielmeistars.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viļānu pagasts
| karte             = Viļānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Viļānu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Viļānu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Viļāni
| platība           = 120,5
| iedzīvotāji       = 1855<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1855 / 120.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenothyris vulgaris 140409.jpg
| att_nosaukums =Terebratulīdi {{TaksoSaite|Coenothyris vulgaris}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Terebratulida
| kārta_lv =Terebratulīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hydruntinus
| suga_lv =Eiropas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hydruntinus
}}
'''Eiropas savvaļas ēzelis''' (''Equus hydruntinus'') ir viena no [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') [[suga|sugām]].

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Kosovas starptautiskā atzīšana''' notiek kopš 2008. gada 17. februāra, kas [[Kosovas neatkarības deklarācija|ieguva neatkarību]] no [[Serbija]]s. Kosovas neatkarību ir atzinušas 101 no 193 Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīm (52,3%).<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.mfa-ks.net/en/politika/483/njohjet-ndrkombtare-t-republiks-s-kosovs/483|title=International recognitions of the Republic of Kosovo|publisher=[[Ministry of Foreign Affairs (Kosovo)|Ministry of Foreign Affairs]]|accessdate=6 July 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210515153650/https://www.mfa-ks.net/en/politika/483/njohjet-ndrkombtare-t-republiks-s-kosovs/483|archive-date=15 May 2021}}</ref>

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .fi
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1986
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = FICORA
|sponsors              = FICORA
|domātais-pielietojums = Ar [[Somija]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Somijā
|ierobežojumi          = Juridiskajām un privātpersonām ir jābūt reģistrētām Somijā
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.funet.fi/index/FUNET/history/internet/fi/fi-domain-application.txt 1986. gada deleģēšanas pieteikums]
|strīdu-risināšana     = Domēna vārdi var tikt iesaldēti vai atjaunoti, ja reģistrs konstatē pārkāpumu.
|mājas-lapa            = [https://domain.ficora.fi/ FICORA]
|}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]].

sentences:
'''Cikliskā''' jeb '''leņķiskā frekvence''' ir svārstību skaits nevis [[sekunde|sekundē]], bet gan <math>2\pi</math> sekundēs. Rotācijas kustībā cikliskā frekvence ir analoģiska leņķiskajam ātrumam un izsaka leņķi, par kuru rotējošā punkta rādiuss pagriežas laika vienībā.<ref>''Fizika 10. klasei'', Edvīns Šilters, Vilnis Reguts, Austris Cābelis, 1. izdevums — 2004, "Lielvārds", {{ISBN|9984-11-081-8}}, 29. lpp</ref> [[fizika|Fizikā]] parasti ciklisko frekvenci apzīmē ar [[Grieķija|grieķu]] burtu <math>\omega </math> un tā mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] ir [[radiāns|radiāni]] [[sekunde|sekundē]].

'''Kur:'''
* <math>\omega</math> — cikliskā frekvence
* <math>\Delta\phi</math> — leņķis
* <math>\Delta t</math> — laiks
* <math>T</math> — perioda laiks
* <math>f</math> — frekvence

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
Pleurozium schreberi TK 2023-04-16 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| valsts_r = <!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
| apakšvalsts = Bryophyta s.l.
| apakšvalsts_lv = Pirmsvasas augi
| apakšvalsts_r =
| nodalījums = Bryophyta s.s.
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| nodalījums_r =
| apakšnod = Musci
| apakšnod_lv =
| apakšnod_r =
| tips =
| tips_lv =
| tips_r =
| klase = Bryopsida
| klase_lv = Lapu sūnu klase
| klase_r =
| apakšklase = Bryidae
| apakšklase_lv = Zaļsūnu apakšklase
| apakšklase_r =
| kārta = Hypnales
| kārta_lv = Spalvsūnu kārta
| kārta_r =
| dzimta = Hylocomiaceae
| dzimta_lv = Stāvaiņu dzimta
| dzimta_r =
| ģints = Pleurozium
| ģints_lv = Rūsaiņu ģints
| ģints_r =
| apakšģints =
| apakšģints_lv =
| apakšģints_r =
| suga = P. schreberi
| suga_lv = Šrēbera rūsaine
| suga_r =
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| klada =
| klada_lv =
| klada_r =
| binomial = Pleurozium schreberi (Willd. ex. Brid) Mitt.
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
| kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}'''Šrēbera rūsaine''' (''Pleurozium schreberi'') ir bieži Latvijā sastopama [[Pleirokarpās sūnas|pleirokarpu]] jeb sānsporogonsūnu grupas [[Lapu sūnas|lapu sūna]] priežu mežos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/augi_senes/suunas/priezu_mezi.shtml|title=Priežu meži|last=Liepiņa|first=L.|last2=Mežaka|first2=A.|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?aug_id=66|title=Šrēbera rūsaine|last=Kluša|first=J.|website=dziedava.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs}}</ref> Tā aug uz augsnes, koku pamatnes un trupošas koksnes skujkoku un jauktu koku mežos, kā arī zālājos.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7257|title=sūnas Latvijā|last=Zviedre|first=E.|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=2023. gada 9. augusts}}</ref> Pēc [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|IUCN]] sugu statusa klasifikācijas šī suga ir [[zema riska sugas|zema riska]] kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iucnredlist.org/species/87460747/87779724|title=Red-stemmed Feather-moss|last=Sabovljevic|first=M.|website=IUCN Red List of Threatened Species|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2019}}</ref>

sentences: '''Dinārs''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''динар)'' bija [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] valstu ([[Dienvidslāvijas Karaliste|Dienvidslāvijas Karalistes]], [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas]] un [[Dienvidslāvijas Federālā Republika|Dienvidslāvijas Federālā Republikas]]) [[valūta]].

sentences:
]]
'''Luminiscences spuldze''' ir mākslīgais [[gaismas avots]] — [[gāzizlādes spuldze]]s paveids, kurā elektriskā izlāde [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] tvaikos rada [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]]. Spuldzes caurspīdīgais stikla apvalks no iekšpuses ir pārklāts ar [[luminofors|luminoforu]] — materiālu, kas UV starojuma ietekmē [[luminiscence|luminiscē]] un tādējādi rada redzamo gaismu. Angļu un daudzās citās valodās šīs spuldzes dēvē par '''fluorescentajām lampām''' ({{val-en|fluorescent lamps}}). Sākumā šīs spuldzes bija garu cauruļu formā ('''dienasgaismas spuldzes'''), vēlāk tika ieviestas tā saucamās kompaktās luminiscences spuldzes jeb CFL spuldzes ({{val-en|compact fluorescent lamps}}), kam caurulītes ir tievākas un saliektas U veidā vai spirāles formā. Kompaktās spuldzes, kam ir iebūvēts elektroniskais balasts, var ieskrūvēt parastajās kvēlspuldzēm paredzētajās ligzdās. Kompaktās luminiscences spuldzes patērē mazāk enerģijas, nekā līdzīga izmēra un spožuma [[kvēlspuldze]]s, tomēr tās satur toksisku vielu — dzīvsudrabu, un mūsdienās tiek aizstātas ar [[gaismas diožu spuldze|gaismas diožu spuldzēm]]. Bez tam luminiscences spuldžu gaismas [[spektrs]], atšķirībā no kvēlspuldzes vai [[Saule]]s  nepārtrauktā spektra, ir nevienmērīgs, nepatīkamāks acij, turklāt luminiscences spuldzes vairāk vai mazāk "mirgo". Šos trūkumus cenšas novērst ar uzlabotiem luminoforu sastāviem un augstfrekvences elektroniskajiem balastiem.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Retrovīruss''' ir [[RNS]] saturošs [[vīrusi|vīruss]], kas vairojas, transkribējot savu RNS par [[DNS]] un iekļaujot šo DNS [[šūna]]s [[hromosomas|hromosomās]]. Retrovīrusi ir nozīmīga vēzi izraisošo vīrusu grupa.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Vilma Rūdolfa
 |      vārds_orig = ''Wilma Rudolph''
 |          attēls = Wilma Rudolph.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Vilma Rūdolfa 1961. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1940|6|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Tenesī|Klārksvila}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1994|11|12|1940|6|23}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Tenesī|Brentvuda}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}<ref name="usatf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatf.org/HallOfFame/TF/showBio.asp?HOFIDs=141|title=Wilma Rudolph|publisher=Usatf.org|accessdate={{dat|2013|6|26||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130423092652/http://www.usatf.org/HallOfFame/TF/showBio.asp?HOFIDs=141|archivedate={{dat|2013|04|23||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}<ref name="usatf" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1956}}, {{oss|V=1960}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Vilma Glodeana Rūdolfa''' ({{val|en|Wilma Glodean Rudolph}}; dzimusi {{dat|1940|6|23}}, mirusi {{dat|1994|11|12}}) bija amerikāņu [[vieglatlēte]], startējusi [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs.

sentences:
{{Militārās_vienības_infokaste
| nosaukums                = Krievijas Federācijas Varoņa Ahmata-Hadži Kadirova 141. īpašais motorizētais pulks
| attēls                   =
| virsraksts               = 141. īpašā motorizētā pulka lielā emblēma
| karogs                   =
| valsts                   =  [[Krievija]]
| pastāvēšana              = 1994/2006 — pašlaik
| pakļautība               =  [[Ramzans Kadirovs]]
| daļa no                  =  [[Krievijas Nacionālā gvarde]]<ref>https://newlinesinstitute.org/russia/the-kadyrovtsy-putins-force-multiplier-or-propaganda-tool/</ref>
| karaspēka veids          = Žandarmērija
| krāsas                   =
| karavīru skaits          = 12 000 karavīru (2022), no kuriem ap 1 200 tika nosūtīti uz Ukrainu.<ref>https://www.aljazeera.com/news/2022/8/18/the-real-role-of-pro-russian-chechens-in-ukraine</ref>
| jubileja                 =
| devīze                   = ''Ахмат — сила!''
| militārās operācijas     = [[Otrais Čečenijas karš]]
[[Sīrijas pilsoņu karš]]
[[Krievijas—Ukrainas karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri               = [[Ādams Delimhanovs]]
[[Magomeds Tušajevs]]
}}
'''Krievijas Federācijas Varoņa Ahmata-Hadži Kadirova 141. īpašais motorizētais pulks''' ({{val|ru|141-й специальный моторизованный полк имени Героя Российской Федерации Ахмата-Хаджи Кадырова}}) jeb neoficiāli '''kadirovieši''' ({{val|ru|кадыровцы}}) ir [[Krievijas Nacionālā gvarde|Krievijas Nacionālās gvardes karaspēka]] sastāvā esošs [[Čečenijas Republika]]s [[Krievijas Federācijas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrijas]] īpašās nozīmes policijas pulks, kam piešķirts [[Krievijas Federācijas Varonis|Krievijas Varoņa]] [[Ahmats Kadirovs|Ahmata Kadirova]] nosaukums. Lai gan kadirovieši oficiāli ir Krievijas Nacionālās gvardes sastāvā, tos tiešā veidā kontrolē Čečenijas Republikas vadītājs [[Ramzans Kadirovs]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sevēni
|attēls                 = 271_Corniche_des_Cévennes_Panorama_entre_Saint-Jean-du-Gard_et_Florac.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.426111 | latNS  = N
| longd = 3.739167 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Centrālais Masīvs]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Lozērs]]
|augstums               = 1 702
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Ļevs Mečņikovs
 |    vārds_orig = ''Лев Мечников''
 |        attēls = Leon Metchnikoff.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Ļevs Mečņikovs 1880. gadā
 |       dz_gads = 1838
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 18
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
 |        m_gads = 1888
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Šveice|Klarana}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ģeogrāfs, revolucionārs, anarhists, esejists
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi = [[Iļja Mečņikovs]]
}}
'''Ļevs Mečņikovs''' ({{val|ru|Лев Ильич Мечников}}; dzimis {{dat|1838|5|18}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievijas Impērija]], miris {{dat|1888|6|8}} [[Klarana|Klaranā]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[Krievi|krievu]] izcelsmes Šveices [[Ģeogrāfija|ģeogrāfs]], [[Revolūcija|revolucionārs]] [[Anarhisms|anarhists]] un [[Eseja|esejists]], [[Nobela prēmija]]s laureāta [[Iļja Mečņikovs|Iļjas Mečņikova]] vecākais brālis.

sentences:
.]]
 — šim dārgakmenim raksturīgs pleohroisms.]]
{{atsauces+}}
'''Pleohroisms''' ir optiska vielas īpašība — krāsainā [[kristāls|kristālā]] notiek divkārša [[gaisma]]s [[laušanas koeficients|laušana]] un gaismas [[stars]] tiek sadalīts divos staros, kuri ir [[polarizācija|polarizēti]] 90° grādu leņķī viens pret otru. Tā kā sadalītie gaismas stari kristālā iet nedaudz atšķirīgu ceļu nedaudz atšķirīgos ātrumos, katram no tiem notiek nedaudz atšķirīga selektīvā [[absorbcija]]. Tajā brīdī, kad šie stari atstāj kristālu, tiem jau ir atšķirīgas [[krāsa]]s, kā rezultātā rodas iespaids, ka kristāls, to pagriežot dažādos virzienos, maina krāsu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Mobutu Sese Seko
 |       vārds_orģ =
 |          attēls = Mobutu.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Kongo DR, vēlāk Zairas prezidents
 |     term_sākums = {{dat|1965|11|24|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1997|5|6|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Joseph Kasa-Vubu|Žozefs Kasavubu]]
 |        pēctecis = [[Laurent-Désiré Kabila|Lorēns Desīrs Kabila]]
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1930|10|14}}
 |      dzim_vieta =  [[Lisala]], [[Beļģu Kongo]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1997|9|7|1930|10|14}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Maroka|Rabāta}}
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Tautas revolūcijas kustība]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes = [[File:JPN Daikun'i kikkasho BAR.svg|81px]] [[Krizantēmas ordenis]]
}}

sentences: '''Jersikas miera līgums''' bija 1212. gadā noslēgts līgums, ar kuru [[Polocka]] atteicās no savām meslu kunga tiesībām uz [[Daugavas līvi|Daugavas līvu]] zemi. Līgumu Jersikā parakstīja [[Polockas kņazs]] [[Vladimirs Vseslavičs]] un [[Livonijas bīskaps]] [[Alberts fon Bukshēvdens]]. Sarunās piedalījās kristītie [[līvi]] un [[letgaļi]], kā arī no Pleskavas padzītais kņazs [[Vladimirs Mstislavičs]], kurš uz laiku bija kļuvis par fogtu [[Idumeja]]s zemē un dažās [[Tālava]]s zemēs.

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences: '''Zēmaņa efekts''' (nosaukts nīderlandiešu fiziķa [[Pīters Zēmanis|Pītera Zēmaņa]] vārdā) ir spektrālās līnijas sašķelšanās vairākās komponentēs statiska ārējā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] klātbūtnē. Tas ir analogs [[Štarka efekts|Štarka efektam]] – spektrālās līnijas šķelšanās vairākās komponentēs [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] klātbūtnē. Līdzīgi kā Štarka efektā, pārejām starp dažādām komponentēm ir, galvenokārt, atšķirīgas intensitātes, dažas no kurām ir pilnīgi aizliegtas (dipolu aproksimācijā) izvēles likumu dēļ.

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences:
{{cita nozīme|administratīvo vienību (novadu) Latvijā no 2009. līdz 2021. gadam|esošo 1. līmeņa administratīvo vienību|Mārupes novads}}{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums = Mārupes pagasts
| karte = Mārupes pagasts location Latvia.png
| karte2 =
| karte2_apraksts =
| ģerboņa_attēls    = Mārupes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mārupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Mārupes pagasta karogs
| centrs = Mārupe
| platība = 83,41
| iedzīvotāji = 4784
| iedzīvotāji_gads = 2022
| blīvums           = {{#expr: 4784 / 83.41 round 1}}
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| izveidots         =
| likvidēts         =
| teritorijas =
| mājaslapa =
}}
'''Mārupes pagasts''' ir [[pagasts]] [[Mārupes novads|Mārupes novadā]] pie [[Rīga]]s dienvidu robežas. Pagasta centrs ir novada centrs [[Mārupe]]. Robežojas ar sava novada [[Babītes pagasts|Babītes pagastu]] un [[Mārupe]]s pilsētu, kā arī [[Rīga|Rīgu]] un [[Olaines novads|Olaines novadu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ģertrūde fon den Brinkena
|     vārds_orig = ''Gertrud von den Brincken''
|         attēls = Ģertrūde fon den Brinkena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = pirms 1927. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Briņķpedvāles muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Briņķi]], [[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rēgensburga]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece
|        dzimums = S
|         vecāki = Maksimiliāns fon den Brinkens, Luīze fon Bistrama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Valters Šmīds-Kovarciks
|          bērni = Vīlands Šmīds, Ilze Rozvita, Volfdītrihs Šmīds-Kovarciks
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox settlement
|official_name = Zandvorta
|native_name = Zandvoort
|image_skyline = Skyline Zandvoort.jpg
|imagesize = 250px
|image_caption =
|image_flag = Flag of Zandvoort.svg
|flag_size = 120x100px
|image_shield = Zandvoort wapen.svg
|shield_size = 120x100px
|image_map = Dutch Municipality Zandvoort 2006.png
|mapsize = 250px
|coordinates_display = inline,title
|coordinates_region = NL
|subdivision_type = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name = {{NED}}
|subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
|subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
|area_footnotes = (2006)
|area_total_km2 = 44.34
|area_land_km2 = 32.04
|area_water_km2 = 12.30
|population_as_of = 2007
|population_note = Avots: [[Statistics Netherlands|CBS]], [http://statline.cbs.nl/ Statline].
|settlement_type = Municipality
|population_total = 16605
|population_density_km2 = 518
|timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|utc_offset = +1
|timezone_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|utc_offset_DST = +2
|latd = 52.37
|latNS = N
|longd = 4.53
|longEW = E
|website = [http://www.zandvoort.nl www.zandvoort.nl]
}}

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Australia}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Grēviņš
|         vārds_orig =
|             attēls = Valdis Grēviņš ap 1925.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1895
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = [[Mazbaņi]], [[Zaļenieku pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1968
|          m_mēnesis = 07
|            m_diena = 04
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Anna Grēviņa]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]
|           paraksts =
|         pseidonīms = Zilais dzejnieks
|       nodarbošanās = Tulkotājs, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Valdis Grēviņš''' (dzimis {{dat|1895|9|26}}, miris {{dat|1968|7|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejnieks un tulkotājs.
Dzejā stilistiski izstrādāta pārdomu un intīmo pārdzīvojumu lirika ar jaunromantiķiem raksturīgu traģisku izjūtu, skumju rezignāciju par aizgājušo mirkļu skaistumu un neatgriezenību.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/autors/Valdis-Grevins/26367|title=Valdis Grēviņš|publisher=http://literatura.lv|accessdate={{dat|2018|8|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Grēviņš ir tekstu autors "[[Līvi (grupa)|Līvu]]" dziesmām "[[Dzelzsgriezējs]]" un "Karogi", kā arī [[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmai "Virši zied" no filmas "[[Likteņdzirnas]]".

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Sērens Kirkegors
|          vārds_orig = ''Søren Kierkegaard''
|              attēls = Kierkegaard.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1813
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1855
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Dāņi|dānis]]
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Kierkegaard sig.png
|               skola =
|           intereses = [[reliģija]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[estētika]], [[ētika]], [[psiholoģija]]
|          alma_mater =[[Kopenhāgenas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Sērens Objū Kirkegors''' ({{val|da|Søren Aabye Kierkegaard}}; dzimis {{dat|1813|5|5}}, miris {{dat|1855|11|11}}) bija 19. gadsimta [[Dānija|dāņu]] [[filozofs]] un [[teologs]], kuru nereti uzskata par [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] filozofijas aizsācēju. Kirkegors kritizēja [[racionālisms|racionālismu]], it īpaši [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgeļa]] filozofiju, kā arī kristīgo baznīcu. Kirkegora filozofijas pamatā ir [[individuālisms]] un patiesības subjektivitāte, un viņam bijusi milzīga ietekme uz iracionālisma filozofijas attīstību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ideāla izglābšanās
| oriģinālnos = ''A Perfect Getaway''
| attēls = Perfect getaway.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, trilleris
| režisors = [[Deivids Tūijs]]
| producents = * [[Raiens Kavanahs]]
* [[Marks Kantons]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Robijs Brenners]]
| scenārijs = Deivids Tūijs
| aktieri = * [[Timotijs Olifents]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Kīla Sančeza]]
| mūzika = [[Boriss Elkiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[QED International]]''
| izplatītājs = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2009|8|7||bez}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-getaway-2009|title=A Perfect Getaway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectgetaway.htm|title=A Perfect Getaway (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ideālā izglābšanās"''' ({{val|en|A Perfect Getaway}}) ir 2009. gada piedzīvojumu trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Deivids Tūijs]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Olifents]], [[Milla Jovoviča]], [[Stīvs Zāns]] un [[Kīla Sančeza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|7||bez}}.

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vaitrivera
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = White River
| attēls            = White_River,_Arkansas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vaitrivera Ārkanzasā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bostonas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misisipi (upe)|Misisipi]]
| sāk_plat_d=35 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=93 | sāk_gar_m=36 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=33 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=05 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=91 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{vieta|ASV}}
| garums            = 1162
| iztekas_augstums  = 690
| ietekas_augstums  = 57
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 71 910
| pietekas          =
  | vietaskarte       = ASV#Ziemeļamerika
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences: '''19. septembris''' ir gada 262. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (263. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 103 dienas.

sentences: '''Klonālie augi''' ir tādi [[augi]], kas vairojas [[bezdzimumvairošanās|bezdzimumiski]], radot veģetatīvus pēcnācējus, kuri paliek piesaistīti vecākiem vismaz līdz brīdim, kad tie ir izveidojušies. Klonālo augu sugas ir plaši izplatītas, dominē dažādos [[biotops|biotopos]], un tām ir nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības uzturēšanā, [[Ekosistēma|ekosistēmas]] funkcijās un bioloģiskajā [[Invazīva suga|invāzijā]]. Klonālos augus vienkārši var uzskatīt par veģetatīvās (bezdzimuma) vairošanās veidu, jo klonālā organisma jeb ģenetas individuālie komponenti jeb rameti ir salīdzinoši neatkarīgi un pēc atdalīšanas no ģenetas veido pilnīgi patstāvīgu organismu, kas var iegūt barības vielas un ūdeni, veikt fotosintēzi, uzglabāt rezerves vielas, izplatīties veģetatīvi un vairoties ģeneratīvi<ref name=":0">Druva-Lūsīte, Ieva. "Mikorizu simbioze jūras piekrastes augiem un tās iespējamā adaptīvā nozīme." (2010).</ref>.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Hillera VZ-1 Pawnee''' ir tiešās vilces lidaparāts, kas izmanto pretrotējošus propellerus cēlējspēkam platformas iekšienē. Platforma tika kontrolēta, pilotam manipulējot savu smaguma centru. VZ-1 mazākais modelim ONR ir divi 44 zirgspēku 33 kilovatu Nelson H-58 motori, kuri ir savienoti ar propelleriem, izmantojot helikoptera transmisiju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jēru klusēšana
| attēls                   = The Silence of the Lambs poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Silence of the Lambs''
| žanrs                    = [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džonatans Demijs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džodija Fostere]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Teds Levains]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|2|14}}
| ilgums                   = 118 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|$19 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=silenceofthelambs.htm | title = The Silence of the Lambs | publisher = Box Office Mojo}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|272,7 miljoni}}<ref name="mojo" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jēru klusēšana"''' ({{val|en|The Silence of the Lambs}}) ir 1991. gada amerikāņu [[trilleris]], kura režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmas sižets ir balstīts uz Tomasa Herisa 1988. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā [[FIB]] aģente Klerisa Sterlinga sērijveida slepkavas atrašanā lūdz palīdzību cietumā ieslodzītajam kanibālistiskajam sērijveida slepkavam un izcilajam psihiatram [[Hanibāls Lekters|Hanibālam Lekteram]]. "Jēru klusēšanā" galvenās lomas attēlo [[Džodija Fostere]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Skots Glenns]] un [[Teds Levains]].

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Vecgada diena
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Fireworks on New Year's Eve in a small Swabian village (1), brightened.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Vecgada vakara uguņošana, sagaidot [[Jaunais gads|Jauno gadu]]
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[31. decembris]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Jaunais gads|Jauno gadu]]
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Programmatūras licence''' ir lietotāja un [[Programmatūras izstrādātājs|programmatūras izstrādātāja]] juridiska vienošanās, kas nosaka programmatūras lietotāja tiesības un pienākumus, kā arī [[Programmatūra|programmatūras]] izplatītāja atbildību. Programmas licence var būt ļoti atšķirīga, jo tās izstrādātājs var ņemt jau gatavus paraugus vai sastādīt to pats. Parasti licencē iekļauj informāciju par licences tipu, lietotāja izmantošanas ierobežojumiem un izplatīšanas tiesībām, kā arī izstrādātāja autortiesībām un garantijām.<ref name="profizgl">{{Publikācijas atsauce|title=1. INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PAMATJĒDZIENI|url=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/6584/mod_resource/content/0/GM1.pdf}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{novec}}
{{Futbola kluba infokaste
| nos    = FB Gulbene
| logo   =
| pilns  = Futbola biedrība "Gulbene"
| dib    = 2005
| stad   = [[Gulbenes pilsētas stadions]], [[Gulbene]]
| ietilp = 1 500
| prez   = {{flaga|Latvija}} [[Romāns Lajuks]]
| tren   = {{flaga|Latvija}} [[Igors Korabļovs]]
| līga   = [[Ziemeļaustrumu čempionāts futbolā|2. līga Ziemeļaustrumi]]
| sez    = 2016.
| poz    = 4. vieta
| pattern_la1=|pattern_b1=|pattern_ra1=|
 leftarm1=FE9A2E|body1=FE9A2E|rightarm1=FE9A2E|shorts1=000000|socks1=FE9A2E|
| pattern_la2=|pattern_b2=|pattern_ra2=|
  leftarm2=008000|body2=008000|rightarm2=008000|shorts2=000000|socks2=2E8B57|
}}
'''FB Gulbene''' (līdz 2011. gadam '''FB Gulbene 2005''') ir [[Latvija]]s [[futbola komanda|futbola klubs]] no [[Gulbene]]s, kurš piedalās [[Latvijas futbola 2. līga|2. līgas]] [[Latvijas Ziemeļaustrumu reģiona futbola čempionāts|Ziemeļaustrumu reģiona čempionātā]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences: '''Kristīgās Baznīcas hierarhijas amatu tituli''' alfabēta secībā:

sentences: '''Augšfrankonija''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Oberfranken'') ir viens no septiņiem [[Bavārija]]s administratīvajiem apriņķiem (''Regierungsbezirk'') [[Vācija|Vācijā]], tā ir arī viena no trim vēsturiskā [[Frankija|Frankonijas]] reģiona daļām.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences: '''Rādītājs''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[finanses|finansēs]] ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, [[makroekonomika|makroekonomikā]] plaši tiek lietots tāds rādītājs kā [[iekšzemes kopprodukts]]. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā [[lats|latos]] (arī citās [[nauda]]s vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Studentu korporācijas infokaste
|           nosaukums = ''Concordia Rigensis''
|             vapenis = Rigensis.jpg
|         vapenis_izm =
|  dibināšanas datums = {{dat|1869}}
|   dibināšanas vieta = [[Rīga]]
|      komānu garantē =
|              krāsas = zils-zelts-sarkans
|              devīze = ''Wahr und treu, kuhn und frei''
|    Latīniskā devīze = ''Viribus unitis''
|                  cq = Jēkaba iela 14, [[Rīga]], [[Latvija]]<br /> Tarpenbekstrasse 140, [[Hamburga]]
|          mājas lapa = {{URL|http://www.concordia-rigensis.de/}}
}}
'''''Concordia Rigensis''''' ir [[Rīga|Rīgā]] dibināta un šobrīd [[Hamburga|Hamburgā]] pastāvoša [[vācbaltiešu studentu korporācijas|vācbaltiešu studentu korporācija]].
Tās devīzes ir: ''Wahr und treu, kuhn und frei'' (Patiess un uzticīgs, drošs un brīvs) un ''Viribus unitis'' (Kopīgiem spēkiem).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Poznaņa
| image_skyline =Collage of views of Poznan.PNG
| imagesize = 250px
| image_caption = Poznaņas skatu kolāža
| image_flag = POL Poznań flag.svg
| image_shield = POL Poznań COA.svg
| pushpin_map = Poland
| pushpin_label_position = bottom
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{POL}}
| subdivision_type1 = [[Polijas administratīvais iedalījums|Vojevodiste]]
| subdivision_name1 = [[Lielpolijas vojevodiste]]
| subdivision_type2 = Apriņķis
| subdivision_name2 = Pilsēta ar apriņķa tiesībām
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1253
| area_total_km2 = 261.91
| population_as_of = 2012
| population_metro    = 943700
| population_urban    = 550752
| population_density_km2 = 2123.4
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| latd = 52
| latm = 24
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 16
| longm = 55
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 60-154
| website = http://www.poznan.pl/
}}
'''Poznaņa''' ({{val|pl|Poznań}}), senāk lietotais nosaukums '''Pozene''' ({{val|de|Posen}}), ir pilsēta [[Polija]]s rietumos, [[Lielpolijas vojevodiste]]s centrs [[Varta]]s upes krastos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mājas aita
|          platums = 240px
|           attēls = Flock of sheep.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Ovis
|         ģints_lv = Aitas
|             suga = Ovis orientalis
|          suga_lv = Savvaļas aita
|           pasuga = Ovis aries
|        pasuga_lv = Mājas aita
|         pasuga_r = Aita
|         binomial = Ovis aries ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|         sinonīmi =
''Ovis aries aries''

''Ovis orientalis aries''

''Ovis gmelini aries''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Budžets''' (no [[sennormāņu valoda|sennormāņu]]: ''bougette'' — 'maks', 'soma', 'naudas maiss') vispārīgā nozīmē ir ieņēmumu un izdevumu plāns kādam noteiktam laika posmam, darbam, pasākumam vai funkcijai. Budžetus plaši pielieto ģimenes (mājsaimniecības), [[uzņēmums|uzņēmumi]], [[valsts|valstis]], [[pašvaldība]]s utt. Budžeti tiek izstrādāti arī īstenojot dažādus [[projekts|projektus]].

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences: '''Meita''' ir [[sieviete|sieviešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs vīriešiem ir [[dēls]]. Viena laulātā meita no iepriekšējās [[laulība]]s otrajam laulātajam ir pameita. Dažkārt ar jēdzienu meita var tikt apzīmētas attiecības starp grupām vai elementiem.

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Beberbeķi (nozīmju atdalīšana)|Beberbeķi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Beberbeķi
|attels             =
|paraksts           = Turlavas iela.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,204 km²
|iedzivotaju_skaits = 462 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]], [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [https://apkaimes.lv/beberbeki/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Galvaspilsētu uzskaitījums''' ir saraksts, kurā ir uzskaitītas visu suverēno valstu [[galvaspilsēta]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kizims
|     vārds_orig = Леонид Денисович Кизим
|         attēls = Кизим Леонид Денисович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Krasnijlimana]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Deniss Kizims
Varvara Kizima
|          brāļi = Viktors Kizims
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1.
2. Gaļina Kizima
|          bērni = Deniss Kizims
Tatjana Kizima
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 374 d 17 h 56 min
| kos_iesaukums = 1965.
| kos_misija =
| kos_kuģi = [[Sojuz T-3]], [[Sojuz T-10]], [[Sojuz T-15]]
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālpulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1963.—2001.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki, Kosmiskās struktūras
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Leonīds Kizims''' ({{val|uk|Леоні́д Дени́сович Кизи́м}}, dzimis {{dat|1941|8|5}}, miris {{dat|2010|6|14}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], PSRS un [[Krievija]]s militārpersona.

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences:
<br />
[[Kategorija:Portugāles futbola klubi]]
[[Kategorija:Lisabona]]

sentences: '''16. decembris''' ir gada 350. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (351. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 15 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Dzintari}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Dzintari
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Dzintaru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Dzintaru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Edinburga, Edinburga II
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 25.27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 49 | longs = 17.71 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (6 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Bulduri (stacija)|Bulduri]] (3 km)
[[Majori (stacija)|Majori]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 23
}}

sentences: '''Asuānas aizsprosts''' atrodas [[Ēģipte|Ēģiptē]], uz [[Nīla]]s. Aizsprosts ir 3600 metrus garš, 111 m augsts, 980 m plats pamatā un virsotnē 40 m plats. Aizsprosta radītais ūdens rezervuārs ir nosaukts par [[Nāsira ezers|Nāsira ezeru]]. Pirmo elektrību aizsprosta turbīnas sāka ražot [[1967]]. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Gavars''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|kalniem|ģeopolistisko reģionu|Kaukāzs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kaukāzs
|attēls                 = Ushba Mountain, Georgia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Ušba]]s kalns, [[Gruzija]]
 | pushpin_map         = Kaukāzs#Krievijas Eiropas daļa#Gruzija#Eiropa#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             = Kaukāzs
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =30 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =45|lon_min =0|lon_sec =
|region                 = Eiropa, Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{RUS}}}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gambija (nozīmju atdalīšana)|Gambija}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Gambija
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River gambia Niokolokoba National Park.gif
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe Ņokolo Kobas nacionālajā parkā
  | karte             = Gambiarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Gambijas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Āfrika
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Futadžalons]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Atlantijas okeāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{GIN}}
{{SEN}}
{{GMB}}
  | garums            = 1120
  | iztekas_augstums  = 1030
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 1030
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 77 054
  | pietekas          = {{vikidati|properties|linked|P974}}
  | sāk_plat_d= 11| sāk_plat_m= 24| sāk_plat_s= 18| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 05| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 13| iet_plat_m= 28| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 16| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= | iet_gar_EW=W
}}
'''Gambija''' ({{val|en|Gambia}}) ir upe [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]], tek cauri [[Gvineja|Gvineju]], [[Senegāla|Senegālu]] un [[Gambija|Gambiju]].<ref>{{PZT|221}}</ref> Tās garums ir aptuveni 1120 km. Sākas no [[Futadžalons|Futadžalona]] plato Gvinejā. [[Augštece|Augštecē]] tā ir krāčaina, bet, nonāk [[zemiene|zemienē]], tā sāk mest lokus. Ietek [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Lielākā pilsēta krastos ir [[Bandžula]] pie upes ietekas okeānā.

sentences:
. gada [[8. janvāris]].]]
{{Citas nozīmes|spēcīgu [[ciklons|ciklonisku]] [[viesuļvētra|viesuļvētru]]|Orkāns (nozīmju atdalīšana)|Orkāns}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex vulpina kz01.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex vulpina|autors=L.|suga_lv=Lapsu grīslis|suga=Carex vulpina|ģints_lv=Grīšļi}}'''Lapsu grīslis''' ({{val-la|Carex vulpina}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp diezgan bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-vulpina-l/|title=lapsu grīslis - Carex vulpina L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-09}}</ref>

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences: '''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

sentences: '''Virusoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kura pēta [[vīruss|vīrusus]], to [[uzbūve|uzbūvi]], [[evolūcija|evolūciju]], [[Organismu klasifikācija|klasifikāciju]] un veidu kā vīrusi izplatās, izplatot slimības. [[1892]]. gadā krievu zinātnieks [[Dmitrijs Ivanovskis]] pirmoreiz pierādīja vīrusu eksistenci, kas arī ir virusoloģijas kā zinātnes sākums. Ivanovskis vairākus gadus pētīja [[tabaka]]s augus un nonāca pie secinājuma, ka slimības šim augam izraisa jauna veida "baktērijas". Viņš vēl nezināja, ka tie ir vīrusi.

sentences:
[[Kategorija:Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas]]
[[Kategorija:Atlantijas okeāna salas]]
[[kategorija:Dienvidu okeāna salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences: '''Peroksīdi''' ir [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] grupa, kas satur divus virknē savienotus [[skābeklis|skābekļa]] atomus. Neorganiskie [[binārie savienojumi|binārie]] peroksīdi bieži ir jonu kristāli, kas satur peroksīda jonu O22− (piemēram, [[bārija peroksīds]] BaO2). Peroksīdi (izņemot tos, kas satur krāsainus katjonus) nav krāsaini.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 322. lpp.</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{otheruses4|senprūšu zemi|Bārta (nozīmju atdalīšana)|Bārta}}

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums  = Baltijas landesvērs
| attēls =
| virsraksts =Baltijas Landesvēra karogs
| valsts =
| pastāvēšana = No [[1918. gads|1918. gada]] [[novembris|novembra]] līdz [[1920. gads|1920. gada]] [[janvāris|janvārim]]
| pakļautība =
| karaspēka veids =
| krāsas =
| devīze =
| militārās operācijas = [[Latvijas brīvības cīņas]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri = [[Rīdigers fon der Golcs]]
}}
i.]]

sentences: '''Zinātņu doktors''' bija augstākais [[akadēmiskais grāds]] [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un ir augstākais akadēmiskais grāds [[Krievija|Krievijā]], kā arī dažās [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] un bijušā [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs.

sentences: '''Vērtība''' jeb '''valence''' ({{Val-la|valentia}} — 'spēks, spēja') ir [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] [[atoms|atomu]] spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] vērtība, kas vienmēr ir 1).

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = SNP tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Most Slovenského národného povstania''
|attēls               = Most SNP, Bratislava (by Pudelek).JPG
|attēla paraksts      = Skats uz SNP tiltu no [[Bratislavas pils]]
|oficiāl nosaukums    =
|karte                = Bratislava#Slovākija#Eiropa
| plat_d = 48.1384 | plat_NS = N
| gar_d  = 17.104581 | gar_EW  = E
|transporta veids     = autotransports, gājēji
|šķērso               = [[Donava]]
|atrašanās vieta      = [[Bratislava]], [[Slovākija]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = viena pilona [[vanšu tilts]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 430,8 metri
|platums              = 21 metrs
|augstums             = 84,6 metri
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1967
|atklāts              = 1972
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|48.1384|N|17.104581|E|type:landmark_region:SK|display=inline,title|name=Nový Most}}
}}
'''SNP tilts''' ({{val|sk|Most SNP}} no {{val|sk|Most Slovenského národného povstania}} — 'Slovāku nacionālās sacelšanās tilts'), bieži tiek dēvēts arī kā '''Jaunais tilts''' ({{val|sk|Nový most}}), ir tilts pāri [[Donava]]i [[Bratislava|Bratislavā]], [[Slovākija]]s galvaspilsētā. Šis ir pasaulē garākais vanšu tilts, kam ir tikai viens pilons.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Phoronis hippocrepia Wright, 1856 1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Phoronis hippocrepia}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Phoronida
| tips_lv =Foronīdi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Phoronis}}
* {{TaksoSaite|Phoronopsis}}
| kategorijas = nē
}}
'''Foronīdi (''Phoronida'')''' ir [[jūra]]s [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]] no [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] apakšnodalījuma. Šis ir viens no mazskaitlīgākajiem un mazāk pētītajiem tipiem. Tajā ir ap 20 sugām no 3 ģintīm. Lielāka foronīdu daļa ir [[Kosmopolīts|kosmopolīti]], un ir izplatīti visās jūras un [[Okeāns|okeānos]]. Tie bieži vien ir sastopami [[piekraste]]s zonā līdz 400 metru dziļumam, taču visbiežāk dzīvo dziļumā līdz 70 metriem. Foronīdiem ir sēdošs dzīvesveids.

sentences:
'''22. janvāris''' ir gada 22. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 343 dienas (344 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Austris]]

sentences: '''Semiotika''' ir zinātne par [[zīme|zīmēm]] un [[zīmju sistēma|zīmju sistēmām]], to vispārīgajām īpašībām un funkcionēšanas likumībām. Semiotika pēta arī [[nozīme]]s rašanos un [[informācija]]s nodošanu. Viens no nozīmīgākajiem semiotikas pamatjēdzieniem ir zīme; zīme semiotikā tiek definēta kā jebkas, kas kādam kaut kādā mērā aizstāj kaut ko citu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Polyommatus_amandus_(1).jpg
|| att_nosaukums =[[Vīķu zilenītis]] (''Polyommatus amandus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| virsdzimta =Papilionoidea
| virsdzimta_lv = Dižtauriņu virsdzimta
| dzimta =Lycaenidae
| dzimta_lv =Zeltainīšu dzimta
| apakšdzimta = Polyommatinae
| apakšdzimta_lv = Zilenīšu apakšdzimta
| cilts = Polyommatini
| cilts_lv = Zilenīšu cilts
| ģints = Polyommatus
| ģints_lv = Zilenīši
| binomial = Polyommatus
| autors =[[Latreille]], 1804
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|vielām, kas piešķir krāsu|gaismas noteiktiem viļņa garumiem|krāsa}}
s krāsas]]
'''Krāsas''' ir šķidri vai viegli sašķidrināmi  [[ķīmiska viela|vielu]] [[maisījums|maisījumi]], kuras uzklāj uz virsmas vai piesūcina to, lai tā dotu noteiktas [[krāsa]]s gaismu, kā arī aizsargātu virsmu no apkārtējās vides iedarbības. Parasti tas ir [[pigments|pigmentēts]] šķidrums ar attiecīgajām [[krāsvielas|krāsvielām]]. Ir dažāda veida krāsas, piemēram, [[akvareļa krāsas]], [[eļļas krāsas]], [[guaša]] un [[līmes krāsas]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .li
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SWITCH Teleinformatics Services''
|sponsors              = ''Hochschule Liechtenstein''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lihtenšteina|Lihtenšteinu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Lihtenšteinā; tiek izmantots arī citiem mērķiem
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [https://nic.switch.ch/reg/ocView.action;jsessionid=70AAEB6FEEE49DAF0E37EEBC73D0AF13?res=EF6GW2JBPVTG67DLNIQXU234MN6SC33JNQQGI7L6 Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.switch.ch/id/ www.switch.ch]
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Bulusans
| Nosaukums2       = ''Bulusan''
| Photo            = A dormant Mt. Bulusan.jpg
| Paraksts         = Bulusans 1984. gadā
| Augstums         = 1565
| Relatīvais_augstums = 1547
| karte            = Filipīnas#Lusona#Sorsogona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 12 |latm= 46 |lats=12 |latNS= N
| longd= 124 |longm= 03 |longs= 00 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Sorsogona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2022|06|12}}
| First ascent         =
}}
'''Bulusans''' ({{val|fil|Bulkang Bulusan}}, {{val|en|Bulusan Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Bulusan}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Sorsogona]]s provincē. Tā augstums ir {{nobr|1565 m}} vlj un pamatnes diametrs {{nobr|15 km}}. Vulkānam ir četri krāteri, jaunākais no tiem izveidojies 1981. gada izvirdumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 71
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lu
|             atommasa = 174,967
|   valences elektroni = [Xe]4f145d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Lutēcija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,27
|              blīvums = 9841
|  kušanas temperatūra = 1925 K (1652 °C)
| viršanas temperatūra = 3675 K (3402 °C)
}}

sentences:
— viens no svarīgākajiem anglosakšu literatūras darbiem]]
'''Anglosakši''' bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ([[angli|anglu]], [[sakši|sakšu]], [[jiti|jitu]], [[frīzi|frīzu]]) ciltis, kas no 5. līdz 6. gadsimtam ienāca [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salā]], padzenot [[briti|britu ciltis]] (5. gadsimta sākumā salu bija pametuši [[romieši]]).

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomiju|Teleskops (nozīmju atdalīšana)|Teleskops}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Teleskops
| abbreviation = Tel
| name_latin = Telescopium
| RA = 19
| dec = -50
| areatotal = 252
| arearank = 57. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Tel''
| starmagnitude = 3,49
| neareststarname = ''HD 190422''
| stardistance = 75,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Smiltenes Sv. Nikolaja pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Smiltenes pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Smiltenes pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 57.423270
| longd = 25.909796
| location              = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Smiltene}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| consecration_year     = 1896. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mezzvidu pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences: '''Šķidrums''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kura [[tilpums]] pie konstantas [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] ir konstants, un kura formu nosaka trauks, kurā tas ir iepildīts. Šķidrums rada spiedienu uz trauka sienām un tajā iegremdētajiem ķermeņiem, šis spiediens ir vienāds visos virzienos ([[hidrostatiskais spiediens]]).

sentences:
{{Cita nozīme|tautsaimnieku un politiķi|citu personu ar šādu vārdu|Jānis Ozols}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jānis Ozols
| vārds_orģ =
| attēls = Jānis Ozols pirms 1905.jpg
| att_izm = 180px
| apraksts = pirms 1905. gada
<!------ Pirmais amats ------>| amats = [[Krievijas Impērijas Valsts Dome]]s deputāts
| term_sākums = 1907
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dat|1878|11|8}}
| dzim_vieta = {{flaga|RUS}} [[Platones pagasts]], [[Dobeles apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1968|6|30|1878|11|8}}
| mir_vieta = {{vieta|ASV|Vilmingtona}}<ref name="lat">{{LAT e|4|643}}</ref><ref>[https://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp|issue:/p_003_loav1968n1141|article:DIVL312|query:J%C4%81nis%20Ozols%20J%C4%81nis%20Ozols%20dzimis|issueType:P Miris politisks darbinieks] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305141223/https://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_003_loav1968n1141{{!}}article:DIVL312{{!}}query:J%C4%81nis%20Ozols%20J%C4%81nis%20Ozols%20dzimis{{!}}issueType:P |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} Londonas Avīze - 1968. gada 19. jūlijs</ref>
| apglabāts =
| tautība = latvietis
| partija = LSDSP
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]], [[Hārvarda Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Jānis Ozols''' (1878-1968), segvārds '''Zars''', bija latviešu tautsaimnieks un sabiedriskais darbinieks. Viens no [[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas]] dibinātājiem un [[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas]] vadītājiem Latvijā.

sentences: '''Dzimtbūšana''' bija [[feodālisms|feodāla]] un pēcfeodāla sociāla iekārta, kurā zemnieki bija piesaistīti apstrādājamai zemei kā savai darba vietai un bija atkarīgi no zemes īpašnieka. Par tiesībām apsaimniekot savu sētu viņiem bija jāmaksā dzimtkungam nodevas un jāiet [[klaušas|klaušās]]. Atkarībā no laikmeta dzimtbūšanas intensitāte bija dažāda, no patronālām aizbildņa-aizbilstamā attiecībām līdz smagākajai formai, kad dzimtcilvēki bija absolūti beztiesiski: tos varēja pirkt, dāvināt, sodīt (pat ar nāvi) pēc to dzimtkunga iegribas. Rietumeiropā un Viduseiropā dzimtbūšana izveidojās 7.—9. gadsimtā un pastāvēja līdz 15.—18. gadsimtam (Viduseiropā – arī līdz 19. gadsimtam). [[Anglija|Anglijā]] un [[Francija|Francijā]] dzimtbūšana fakstiski izzuda 14.—15. gadsimtā. Austrumeiropā tā pastāvēja no 15. līdz 19. gadsimtam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Organoleptika''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ὄργανον'' — 'rīks', ''ληπτικός'' — 'uzņemošs, uzsūcošs'), arī '''organoleptiskā metode''', '''organoleptiskā analīze''' ir objektu īpašību noteikšana, izmantojot [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     attēls = Kaninchen.jpg
|     valsts = Animalia
|  valsts_lv = Dzīvnieki
|       tips = Chordata
|    tips_lv = Hordaiņi
|      klase = Mammalia
|   klase_lv = Zīdītāji
|      kārta = Lagomorpha
|   kārta_lv = Zaķveidīgie
|     dzimta = Leporidae
|  dzimta_lv = Zaķu dzimta
|      ģints = Oryctolagus
|   ģints_lv = Eiropas truši
|    ģints_r = Trusis
|       suga = Oryctolagus cuniculus
|    suga_lv = Eiropas trusis
|     suga_r = Trusis
|   binomial = Oryctolagus cuniculus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| iedalījums =
|  izplatība =
|kategorijas = nē
}}
'''Trusis''' jeb '''Eiropas trusis''' (''Oryctolagus cuniculus'') ir [[Zīdītāji|zīdītāju klases]] (''Mammalia'') [[zaķu dzimta]]s (''Leporidae'') dzīvnieks, kas pieder '''Eiropas trušu ģintij''' (''Oryctolagus''). Trusis ir vienīgā [[suga]] Eiropas trušu ģintī.

sentences: '''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tabores pagasts
| karte             = Tabores pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Tabore
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 76,64
| iedzīvotāji       = 981<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 981 / 76.64 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.tabore.lv
}}

sentences:
'''Brons''' var būt:
* [[Dilans Brons]] (''Dylan Bronn''; 1995) ― Tunisijas futbolists;
* [[Ross Brons]] (''Ross Brawn''; 1952) ― britu inženieris;
* [[Vladimirs Brons]] (''Владимир Брон''; 1909—1985) ― krievu tautības PSRS šahists.

sentences: '''EDSAC''' ({{val|en|Electronic Delay Storage Automatic Calculator}}) bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta [[Kembridžas Universitāte]]s matemātikas laboratorijā. To veica [[Moriss Vilkes]] un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt [[Programmatūra|programmatūru]], kurš nonāca regulārā lietošanā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Way, Way Back''
| attēls                   = The Way, Way Back Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Džims Rašs]]
* [[Nats Faksons]]
| producents               =
* [[Kevins Dž. Volšs]]
* [[Toms Raiss]]
| scenārija autors         =
* Džims Rašs
* Nats Faksons
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Elisona Džaneja]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[AnnaSofija Roba]]
* [[Maija Rūdolfa]]
* [[Laiems Džeimss]]
* [[Robs Kordrijs]]
* [[Amanda Pīta]]
| mūzika                   = [[Robs Simonsens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Odd Lot Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|7|5|ASV|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/way-way-back-2013|title=The Way, Way Back|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601130155/https://bbfc.co.uk/releases/way-way-back-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=waywayback.htm|title=The Way, Way Back (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Way, Way Back''''' ir 2013. gada drāma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džims Rašs]] un [[Nats Faksons]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Elisona Džaneja]], [[Sems Rokvels]], [[AnnaSofija Roba]], [[Maija Rūdolfa]], [[Laiems Džeimss]], [[Robs Kordrijs]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vojcehs Jaruzeļskis
| vārds_orģ           =''Wojciech Jaruzelski''
| attēls              =Wojciech Jaruzelski.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =Vojcehs Jaruzeļskis 1968. gadā
| amats               =Polijas Republikas prezidents
| term_sākums         ={{dat|1989|12|31|N}}
| term_beigas         ={{dat|1990|12|21|N}}
| premjers            =[[Tadeušs Mazoveckis]]
| priekštecis         =pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents
| pēctecis            =[[Lehs Valensa]]
| amats2              =Polijas Tautas Republikas prezidents
| term_sākums2        ={{dat|1989|07|19|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1989|12|31|N}}
| premjers2           =[[Mečislavs Rakovskis]], [[Česlavs Kiščaks]], [[Tadeušs Mazoveckis]]
| priekštecis2        =pats kā Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs
| pēctecis2           =pats kā Polijas Republikas prezidents
| amats3              =6. Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs
| term_sākums3        ={{dat|1985|11|09|N}}
| term_beigas3        ={{dat|1989|07|19|N}}
| premjers3           =[[Zbigņevs Mesners]], [[Mečislavs Rakovskis]]
| priekštecis3        =[[Henriks Jabloņskis]]
| pēctecis3           =pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents
| amats4              =8. Polijas Tautas Republikas premjerministrs
| term_sākums4        ={{dat|1981|02|11|N}}
| term_beigas4        ={{dat|1985|11|09|N}}
| prezidents4         =[[Henriks Jabloņskis]] (Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs)
| priekštecis4        =[[Juzefs Piņkovskis]]
| pēctecis4           =[[Zbigņevs Mesners]]
| amats5              =6. Polijas Apvienotās Strādnieku partijas pirmais sekretārs
| term_sākums5        ={{dat|1981|10|18|N}}
| term_beigas5        ={{dat|1989|07|29|N}}
| priekštecis5        =[[Staņislavs Kaņa]]
| pēctecis5           =[[Mečislavs Rakovskis]]
| dzim_dati           ={{dat|1923|07|06}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Polija|Kurova}}
| mir_dati            ={{mdv|2014|5|25|1923|07|06}}
| mir_vieta           = {{vieta|Polija|Varšava}}
| tautība             =[[Poļi|polis]]
| partija             =[[Polijas Apvienotā Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =Barbara Jaruzeļska
| profesija           =karavīrs, politiķis
| alma_mater          =Polijas Augstākā kājnieku skola, Ģenerālštāba akadēmija
| reliģija            =ateists
| paraksts            =Wojciech Jaruzelski Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences: '''Evita''' ir spāņu/ebreju izcelsmes sieviešu [[personvārds]], kas atvasināts no vārda [[Eva]], šī vārda pamazināmā forma. Latvijā pirmoreiz reģistrēts [[Ventspils|Ventspilī]] 1924. gadā.<ref>{{LPVV|123}}</ref> Vārda dienu Latvijā svin 12. septembrī. 2013. gadā Latvijā reģistrētas 3700 personas ar vienīgo vārdu Evita.<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/personvardu-datu-baze/?id=137&query=evita PMLP Personvārda apraksts]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus tabernaemontani|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus tabernaemontani hutoi02.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus tabernaemontani|autors=C.C.Gmel.|suga_lv=Zilganais meldrs|sinonīmi=Schoenoplectus tabernaemontani <i>(C.C.Gmel.) Palla</i>}}'''Zilganais meldrs''' ({{val|la|Scirpus tabernaemontani}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļu]] un [[Rietumeiropa|rietumu]] Eiropā galvenokārt aug jūras un okeāna piekrastē sāļainā augsnē. [[Latvija|Latvijā]] zilganais meldrs sastopams nevienmērīgi — diezgan bieži jūras un [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē, retumis [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]], pārējā teritorijā ļoti reti vai nav sastopams.

sentences: '''17. jūlijs''' ir gada 198. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (199. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 167 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Valda Baroniņa
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki = Kārlis Tabaks, [[Laima Tabaka]]
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = {{ubl|[[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] <small>(1982—2001)</small>|[[Rīga]], [[Latvijas Dabas fonds]]}}
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Grīšļu ģints Latvijas florā (2003), Gaujas nacionālā parka un citu īpaši aizsargājamo dabas teritoriju floras izpēte,Latvijas biotopu kartēšanas projekta vadīšana
}}

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārza ballīte
| attēls                   = Garden party post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden Party''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeisons Frīlends]]
| producents               =
* [[Tims Jouds]]
* Džeisons Frīlends
| scenārija autors         = Džeisons Frīlends
| galvenajās lomās         =
* [[Vinesa Šo]]
* [[Villa Holanda]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          =  {{dat|2008|7|11||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,886}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenparty.htm|title=Garden Party (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārza ballīte"''' ({{val|en|Garden Party}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeisons Frīlends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinesa Šo]], [[Villa Holanda]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|7|11||bez}}.

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = LaTeX
| latest release date =
| license = [[LaTeX Project Public License]] (LPPL)
| genre = [[Typesetting]]
| size =
| platform =
| programming language =
| latest preview date =
| latest preview version =
| latest release version =
| logo = [[File:LaTeX project logo bird.svg|The LaTeX Project logo]]
| discontinued =
| released = {{start date and age|df=yes|1984}}
| developer =
| author = [[Leslijs Lemports]]
| collapsible =
| caption =
| screenshot =
| website = {{URL|https://latex-project.org}}
}}'''LaTeX''' (/lɑːtɛx/ vai /leɪtɛx/<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=//latex-project.org/intro.html|title=An introduction to LaTeX|website=LaTeX project|access-date=18 April 2016}}</ref>) ir programmatūra dokumentu sagatavošanai.<ref name="Lamport1986">{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/latex00lesl|title=LATEX : a document preparation system|last=Lamport|first=Leslie|date=1986|publisher=Addison-Wesley Pub. Co|isbn=020115790X|oclc=12550262}}</ref> Atšķirībā no [[Teksta redaktors|teksta redaktoriem]], kā ''[[Microsoft Word]]'', ''[[LibreOffice Writer]]'' un [[Lapas (vārdu procesors)|''Apple Pages'']], kas izmanto [[Formatēts teksts|formatētu tekstu]] un ir balstīti uz [[Metode WYSIWYG|"What You See Is What You Get"]] metodes, rakstot ''LaTeX'', lietotājs izmanto [[Vienkāršs teksts|vienkāršu tekstu]]. Lietotājs izmanto [[Iezīmēšanas valoda|marķēšanas]] komandu konvencijas, lai definētu dokumenta vispārējo struktūru, stilizētu tekstu (piemēram, treknrakstā vai kursīvā) un pievienotu [[Citēšana|citātus]] un [[Savstarpēja atsauce|savstarpējas atsauces]].

sentences: '''Oksimorons''' ir mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis, kas veidojas pretrunīgā vārdu sasaistījumā, piemēram [[Latīņu valoda|latīņu]] spārnotajā teicienā ''festina lente''— ‘steidzies lēnām’.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īpašais ziņojums
| operators =
| attēls = Minority Report Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents = * [[Džeralds Molens]]
* [[Bonijs Kērtiss]]
* [[Volters Pārkss]]
* [[Jans de Bonts]]
| scenārijs = * [[Skots Franks]]
* [[Džons Koens]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Minority Report''
| studija = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Blue Tulip Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''20th Century Fox''
* ''DreamWorks Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|6|19}}
| ilgums = 145 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|102 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|358,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4200760833/|title=Minority Report |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Īpašais ziņojums"''' ({{Val|en|Minority Report}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kolins Ferels]], [[Samanta Mortone]] un [[Makss fon Sīdovs]]. Filma ir balstīta uz [[Filips Diks|Filipa Dika]] 1956. gada īsā stāsta ''The Minority Report''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neuzticīgā
| attēls                   = Unfaithful (2002 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Unfaithful''
| žanrs                    = trilleris, erotika
| režisors                 = [[Adrians Lains]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Barons]]
* Adrians Lains
| scenārija autors         =
* [[Elvins Sardžents]]
* [[Viljams Broilss jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Olivjē Martinezs]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|10}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film|title=Unfaithful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 12, 2019|archive-date={{dat|2019|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191012085654/https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unfaithful.htm|title=Unfaithful|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neuzticīgā"''' ({{val|en|Unfaithful}}) ir 2002. gada ASV [[erotika|erotiska]] trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Adrians Lains]]. Galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Daiena Leina]] un [[Olivjē Martinezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|10||bez}}. Filmas pamatā ir [[Klods Šabrols|Kloda Šabrola]] 1969. gada filma ''The Unfaithful Wife''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Augusts Lēbers
''August Loeber''
| attēls              =Augusts Lēbers jaunībā.jpg
| amats               ={{flaga|Latvija}}[[Latvijas Senāta senatori|Senators]]
| term_sākums         ={{dat|1919|08|19|N}}
| term_beigas         ={{dat|1948|01|01|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1865|10|07|N}}
| dzim_vieta          =[[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|02|14|1865|10|07}}
| mir_vieta           = Marne, [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Tērbatas Universitāte]]
[[Getingenas Universitāte]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Augusts Lēbers''' ({{dat|1865|10|07|N}} — {{dat|1948|01|01|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]], [[tiesībnieks]], [[zinātne|zinātnieks]], [[profesors]], [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultāte|Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes]] dekāns (1919). [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] [[Latvijas Senāta senatori|senators]].

sentences: '''Necke'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/muzeja-japanu-neckes|title=Muzejā – japāņu neckes|last=vestnesis|website=Jelgavas Vēstnesis|access-date=2019-11-24|date=2014-12-12|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jelgava.lv/|title=Jelgava|last=www.cube.lv|first=Cube /|website=www.jelgava.lv|access-date=2019-11-24|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170510080940/http://www.jelgava.lv/|archivedate=2017-05-10}}</ref> ({{val|ja|根付}}, ''netsuke'') ir japāņu [[dekoratīvā māksla|dekoratīvās]] un [[lietišķā māksla|lietišķās mākslas]] darbs, miniatūra [[tēlniecība|skulptūras]] ar praktiskām funkcijām, kas tika izgatavotas [[17. gadsimts|17. gadsimta]] [[Japāna|Japānā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkavu pārītis
| attēls                   = Killersposter10.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Killers''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Roberts Luketičs]]
| producents               =
* [[Skots Aversano]]
* [[Džeisons Goldbergs]]
* [[Maiks Karzs]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Čads Martings]]
* [[Kristofers S. Prats]]
* [[Džosija Rosena]]
| scenārija autors         =
* [[Bobs Derosa]]
* [[Teds Grifins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Ketrīna Heigla]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Katalyst Media]]''
* ''[[DMG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|6|1|Holivudas pirmizrāde|2010|6|4|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killers-2010|title=Killers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 3, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=heiglkutcheraction.htm|title=Killers (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|98,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkavu pārītis"''' ({{val|en|Killers}}) ir 2010. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Roberts Luketičs]]. Galvenās lomas atveido [[Eštons Kučers]] un [[Ketrīna Heigla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|6|1||bez}} Holivudā.

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Malaysia|Malaizijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noteikti, varbūt
| attēls                   = Definitely Maybe poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Definitely, Maybe''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
''[[StudioCanal]]''
''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|2|14||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007|title=Definitely, Maybe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100539/http://bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=definitelymaybe.htm|title=Definitely, Maybe (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noteikti, varbūt"''' ({{val|en|Definitely, Maybe}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Aila Fišere]], [[Dereks Lūks]], [[Ebigeila Breslina]], [[Elizabete Benksa]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|14||bez}}.

sentences: '''Bonsai''' ({{val-ja|盆栽}}, ''bonsai'' — "koks podā") ir mākslas veids, kad miniatūri [[koks|koki]] tiek audzēti [[pods|podos]], tie tiek izkopti, pārstādīti un veiktas citas darbības, lai rezultātā iegūtu [[estētika|estētisku]] baudījumu. Bonsai izcelsme ir meklējama aptuveni pirms 2000 gadiem [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā mūsdienu [[Ķīna]]s teritorijā. Ķīniešiem šī nodarbe bija un ir zināma kā ''penjing''. Tikai vēlāk, kad [[budisms|budistu]] mūki šo mākslas formu aizveda uz [[Japāna|Japānu]], japāņi to nosauca par "bonsai". Eiropā bonsai sākotnēji parādījās [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], no kurienes tas izplatījās tālāk pa [[Eiropa|Eiropu]] un arī uz [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bobcat2.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 | apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Lynx
|       ģints_lv = Lūši
 |          suga = Lynx rufus
 |       suga_lv = Rūsganais lūsis
 |      binomial = Lynx rufus ([[Schreber]], 1777)
 |     izplatība =
Rusganā lūša izplatības areāls iekrāsots zaļā krāsā.
 |      sinonīmi = ''Felis rufus''
 |    iedalījums = Rūsgano lūsi iedala 12 pasugās:

* ''L. rufus rufus''
* ''L. rufus gigas''
* ''L. rufus floridanus''
* ''L. rufus superiorensis''
* ''L. rufus baileyi''
* ''L. rufus californicus''
* ''L. rufus escuinipae''
* ''L. rufus fasciatus''
* ''L. rufus oaxacensis''
* ''L. rufus pallescens''
* ''L. rufus peninsularis''
* ''L. rufus texensis''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''17. augusts''' ir gada 229. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (230. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 136 dienas.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|São Tomé and Príncipe|Santome un Prinsipi}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula

8-hlorteofilīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 523-87-5
|      ķīmiskā formula = C24H28Cl1N5O3
|              molmasa = 469,96
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pedvāle
| settlement_type          = mazciems
| image_skyline            = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_caption            = Firksu Pedvāles muižas ēka
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Abavas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1230}}
| area_total_km2           = 0,555
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=19796 |title=Informācija par objektu: Pedvāle |accessdate={{dat|2016|01|19||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total         = 22
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 01 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 34 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3294
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielā zādzība
| attēls                   =  TheBigBounce2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Big Bounce''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Armitadžs]]
| producents               =
* [[Stīvs Bings]]
* Džordžs Armitadžs
| scenārija autors         = [[Sebastians Gutjerezs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Sāra Fostere]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Shangri-La Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|30|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|title=The Big Bounce|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190629102227/https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|archivedate={{dat|2019|06|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigbounce.htm|title=The Big Bounce|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielā zādzība"''' ({{val|en|The Big Bounce}}) ir 2004. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džordžs Armitadžs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Čārlijs Šīns]], [[Morgans Frīmens]], [[Sāra Fostere]] un [[Gērijs Sinīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
, [[Londona|Londonā]]]]
'''Barža''' ir plakandibena metāla ūdens transportlīdzeklis, ar kura palīdzību tiek pārvadātas dažādas [[krava]]s upēs, kanālos, lielos ezeros, jūras un ostu akvatorijās. Ir divi baržu tipi — pašgājēji, kuriem ir savs motors, dzenskrūve un kapteiņa kajīte, kā arī stumjamās baržas, kuru pārvietošanai nepieciešami [[velkonis|velkoņi]]. Baržas veids ir atkarīgs no darbības teritorijas un pārvadājamo kravu specifikas — tās var būt upju baržas vai jūras baržas, baržas ar bortiem vai platforma tipa. Ar baržām pārsvarā pārvadā smagas kravas lielos apjomos — smiltis, ogles, kokmateriālus, metāllūžņus, graudus, lielgabarīta kravas, konteinerus un daudz ko citu. Šī transportlīdzekļa priekšrocība ir spēja pārvadāt smagas kravas lielos apjomos ar mazāku degvielas patēriņu, viegli stumjot baržu pa ūdens virsmu nepieciešamajā virzienā. Svarīgi ir saprast likumsakarību — jo vairāk baržā tiek iekrauta krava, jo tā veido lielāku iegrimi ūdenī. To pārvietošanai izmanto divas pieejas — baržu var stumt no pakaļgala vai arī vilkt no priekšgala. Pārvietošanas veids ir atkarīgs no laikapstākļiem un ūdens ceļa. Baržas latviešu valodā agrāk tika sauktas arī par upes liellaivām.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Folkloristi pēc tautības]].''

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sendenī bazilika
| native_name           = ''Basilique Saint-Denis''
| image                 = Saint-Denis - Basilique - Extérieur façade ouest.JPG
| image_size            =
| caption               = Bazilikas rietumu fasāde
| map_type              = Francija
| map_size              =
| latd  = 48 | latm  = 56 | lats  =  8 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 21 | longs = 35 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = {{vieta|Francija|Parīze|Sendenī}}
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     = Aktīvs
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1144
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Sendenī bazilika''' ({{val|fr|Basilique Saint-Denis, Basilique royale de Saint-Denis}}) ir benediktiešu [[abatija]]s baznīca [[Sendenī]], [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Arhitektūras vēsturē iegājusi kā pirmā lielā celtne, kas uzcelta [[gotiskā arhitektūra|gotikas stilā]]. Paraugs lielai daļai 12. gadsimta nogalē celtajām gotikas katedrālēm Francijā.

sentences:
{{Commonscat|Phoenix Coyotes|Fīniksas "Coyotes"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{coord|60|12|20.66|N|24|55|44.03|E|type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Hartwall Arena
|attēls            = Helsinki Arena March 2022.jpg
|valsts            = {{flag|Somija}}
|pilsēta           = Helsinki
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|atklāts           = {{dat|1997|4|19||bez}}
|izmaksas1         =
|koncerts          = 12 000—15 000
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 13 349
|klubu-mājvieta    = [[Jokerit]] (1997—pašlaik)
}}
'''''Hartwall Arena''''' (bieži tiek saukta par '''''Helsinki Areena''''', '''''Helsingin Areena''''' un '''''Helsingforsarenan''''') ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Helsinki|Helsinkos]], [[Somija|Somijā]]. Nosaukta tās galvenā sponsora dzērienu ražotāja ''[[Hartwall]]'' vardā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Sonnerathuhn.jpg
 | att_nosaukums = [[Pelēkā savvaļas vista|Pelēkās savvaļas vistas]] gailis (''Gallus sonneratii'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Galloanserae
 |  virskārta_lv = Vistu un zosu virskārta
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |      binomial = Galliformes <small>([[Temminck]], 1820)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Kaniapisko ūdenskrātuve
|attēls=Pano Caniapiscau Reservoir.jpg
|paraksts=Kaniapisko ūdenskrātuves dambis
|map = Kanāda#Kvebeka
| plat_d=54 | plat_m=9 | plat_s=27 | plat_NS=N
| gar_d=69 | gar_m=50 | gar_s=44 | gar_EW=W
|vieta={{CAN}}
|platība=4318
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=49
|tilpums=34,25
|augstums_vjl=535
|izteka=[[Laforža]], [[Kaniapisko]]
|baseins=36 800
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Kaniapisko ūdenskrātuve''' ({{val|fr|Réservoir de Caniapiscau}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Kanāda]]s austrumos, [[Kvebeka]]s provinces ziemeļos, [[Labradoras pussala|Labradoras pussalā]]. ''Brisay'' [[hidroelektrostacija]]s rezervuārs [[Kaniapisko]] upē, daļa no ''Hydro-Québec'' [[Džeimsa līča projekta]] hidroelektriskā kompleksa.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS ''Eesti Gaas''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes imports, dabasgāzes un elektroenerģijas pārdošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Infortar]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.gaas.ee gaas.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''AS Eesti Gaas''''', darbojas ar zīmolu '''''Elenger''''', ir [[Igaunija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī elektroenerģijas pārdošanu. Tas ir dibināts 1993. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. ''Eesti Gaas'' īpašnieks ir Igaunijas investīciju uzņēmums ''[[Infortar|Infortar OÜ]]''.

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Bādene-Virtemberga
| official_name             = ''Baden-Württemberg''
| other_name              =
| settlement_type         = federālā zeme
| image_skyline           = Baden-Baden 10-2015 img07 View from Merkur.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = [[Švarcvalde]]
| image_flag              = Flag of Baden-Württemberg.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Coat of arms of Baden-Württemberg (lesser).svg
| seal_size               = 70px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Štutgarte]]
| largest_city            =
| official_language       = vācu
| spoken_language         =
| image_map               = Germany Laender Baden-Wuerttemberg.png
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Vācija}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 35751.46
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 10632000
| population_as_of        = 2013
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{URL|http://www.baden-wuerttemberg.de}}
| footnotes               =
}}
'''Bādene-Virtemberga''' ({{val|de|Baden-Württemberg}}) ir viena no sešpadsmit [[Vācijas federālās zemes|federālajām zemēm]] [[Vācija]]s dienvidrietumos. Pēc platības un iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā no Vācijas federālajām zemēm. Robežojas ar [[Šveice|Šveici]], [[Francija|Franciju]], [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]], [[Hesene]]s un [[Bavārija]]s federālo zemi. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir [[Štutgarte]].

sentences: '''Tirgus pētījumi''' ir veiksmīgas uzņēmējdarbības pamatā, sniedzot padziļinātas zināšanas par tirgu, kurā uzņēmums darbojas un piedāvā savus produktus vai pakalpojumus. Bez tirgus pētījuma datiem, kvalitatīva [[Biznesa plāns|biznesa plāna]] vai [[mārketinga stratēģija]]s izstrādāšana nav iespējama.

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Horvātija]]
[[Kategorija:Horvātija]]

sentences: '''Precēj' mani precinīki''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences:
Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas [[Latvija|Latvijā]] savvaļā sastopamās [[rāpuļi|rāpuļu]] sugas.<ref>Latvijas PSR dzīvnieku noteicējs. II daļa. Mugurkaulnieki. Rīga, Latvijas Valsts izdevniecība, 1956, 72.—76. lpp.</ref>
== Anapsīdu apakšklase (''Anapsida'') ==
=== Bruņurupuču kārta (''Testudines'') ===
==== Purva bruņurupuču dzimta (''Emydidae'') ====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Purva bruņurupucis]]
| ''Emys orbicularis''
|-
|}
== Diapsīdu apakšklase (''Diapsida'') ==
=== Zvīņaiņu kārta (''Squamata'') ===
==== Ķirzaku apakškārta (''Lacertilia'') ====
===== Glodeņu dzimta (''Anguidae'') =====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Glodene]]
| ''Anguis fragilis''
|-
|}
===== Ķirzaku dzimta (''Lacertidae'') =====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Sila ķirzaka]]
| ''Lacerta agilis''
|-
|
| [[Pļavas ķirzaka]]
| ''Lacerta vivipara''
|-
|}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Trial of the Chicago 7''
| operators =
| attēls = TrialChicago7poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents =
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Denjels Flahertijs]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Noa Robinss]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Alekss Šarps]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Trial of the Chicago 7''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Cross Creek Pictures''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Marc Platt Productions''
* ''ShivHans Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|25}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|115,709}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trial-of-the-Chicago-7-The#tab=summary|title=The Trial of the Chicago 7 (2020) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Trial of the Chicago 7''''' ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska tiesu drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Saša Barons Koens]], [[Denjels Flahertijs]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Maikls Kītons]], [[Frenks Landžella]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Edijs Redmeins]], [[Noa Robinss]], [[Marks Railenss]], [[Alekss Šarps]] un [[Džeremijs Strongs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Pampelmūze
|          platums =
|           attēls = Citrus maxima0.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Pomelo fruit.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. maxima
|          suga_lv = Pampelmūze
|           suga_r = Pampelmūze
|         binomial = Citrus maxima
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi = ''Citrus grandis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Litecoin''''' (LTC vai L) ir [[Vienādranga tīkls|vienādranga]] [[Kriptonauda|kriptovalūta]] un atvērtā avota programmatūras projekts, publicēts saskaņā ar [[MIT licence|MIT/X11 licenci]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/litecoin-project|title=Litecoin Project|publisher=github.com|access-date=2021-03-29}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://litecoin.com/|title=Litecoin|publisher=litecoin.com|access-date=2021-03-29}}</ref> ''Litecoin'' ir tehniski gandrīz identisks ''[[Bitcoin]]'' (BTC). ''Litecoin'' ir atvasināta no ''Bitcoin'' atvērtā koda protokola.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Divas janvāra sejas
| operators =
| attēls = The Two Faces of January film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Huseins Amini]]
| producents =
| scenārijs = Huseins Amini
| aktieri = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Two Faces of January''
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Magnolia Pictures]]''
* ''StudioCanal''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|2|11|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
* [[Turku valoda|turku]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3626979845/|title=
The Two Faces of January |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Divas janvāra sejas"''' ({{Val|en|The Two Faces of January}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Francija]]s [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Huseins Amini]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vigo Mortensens]], [[Kirstena Dansta]] un [[Oskars Aizeks]]. Filma balstīta uz [[Patrīcija Haismita|Patrīcijas Haismita]] tāda paša nosaukuma 1964. gada romānu.

sentences: '''Kurzemes bruņniecība''' ir daļa no Baltijas dižciltīgo korporācijas, pie kuras pieder arī [[Igaunija]]s, [[Sāmsala]]s un [[Vidzemes bruņniecība]]s. Kurzemes bruņniecība sāka veidoties 13. gadsimtā kā Kurzemes sabiedrības valdošā šķira teritorijās, ko pārvaldīja [[Livonijas ordenis]], [[Kurzemes bīskapija]], vēlāk tā veidoja [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, [[Piltene]]s apgabala un [[Kurzemes guberņa]]s administrāciju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Valeiko''' var būt:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mirza Muhameds Haidars Dulats
| vārds_orģ           = {{ara|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}
| attēls              = Stamp of Kazakhstan 292.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kašmīra]]s [[Mogoli|Mogolu]] vietvaldis
| term_sākums         = {{dat|1540}}
| term_beigas         = {{dat|1551}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1499}}
| dzim_vieta          = [[Taškenta]]
| mir_dati            = {{dat|1551}}
| mir_vieta           = [[Kašmīra]]
| tautība             = [[dulats]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mirza Muhameds Haidars Dulats''' ({{val|fa|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}; dzimis {{dat|1499}} [[Taškenta|Taškentā]], miris {{dat|1551}} [[kašmīra|Kašmīrā]]) bija viduslaiku [[Mogulija]]s valstsvīrs, karavadonis un rakstnieks.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Daft Punk
| Attēls = DaftAlive.jpeg
| Att_izm = 220px
| Apraksts = Daft Punk uzstāšanās laikā ''Wireless Festival 2007''. No kreisās: Tomass Bangelters, Gajs Manuels
| Vieta = [[Parīze]], [[Ildefransa]] {{FRA}}
| Žanrs = [[Hausmūzika]], [[Tehno]]
| Gadi = 1993—2021
| Izdevējkompānija = [[Soma Quality Recordings|Soma]]
[[Virgin Records]]
| Darbojies_arī = [[Darlin']], Phoenix
[[Stardust]], Together
Le Knight Club, Crydajam
| Mlapa = [http://www.daftalive.com/ daftalive.com]
[http://daftpunk.com/ daftpunk.com]
| Dalībnieki = [[Gijs Manuels de Omemkristo]]
[[Tomā Bangaltē]]
| Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavību lielvalsts
| operators =
| attēls = Assassination Nation poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Sems Levinsons]]
| producents =
| scenārijs = Sems Levinsons
| aktieri = * [[Odesa Janga]]
* [[Suki Voterhausa]]
* [[Hari Nefa]]
* [[Abra (dziedātāja)|Abra]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kolmens Domingo]]
* [[Moda Apatova]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Bella Torna]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Assassination Nation''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Foxtail Entertainment''
* ''Phantom Four Films''
* ''Creative Wealth Media Finance''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Neon''
* ''Gozie AGBO''
* ''30West''
* ''Refinery29''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|9|21|ASV}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6205872/|title=
Assassination Nation (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavību lielvalsts"''' ({{Val|en|Assassination Nation}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska melnās komēdijas trillera filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ellecanada.com/culture/movies-and-tv/assassination-nation-will-make-you-rethink-your-relationship-with-the-internet|title=Assassination Nation Will Make You Rethink Your Relationship with the Internet|website=Elle Canada|access-date=2023-10-05|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comingsoon.net/movies/news/1025739-assassination-nations-suki-waterhouse-signs-on-for-misbehaviour|title=Assassination Nation's Suki Waterhouse Signs On For Misbehaviour|last=Hermanns|first=Grant|website=ComingSoon.net - Movie Trailers, TV & Streaming News, and More|access-date=2023-10-05|date=2019-01-08|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/04/29/woman-crush-wednesday-maude-apatow/|title=Woman Crush Wednesday: Maude Apatow is Taking Over 'Hollywood'|access-date=2023-10-05|date=2020-04-29|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2018/1/24/16921552/sundance-2018-assassination-nation-film-review-sam-levinson|title=Assassination Nation is a vicious, cathartic horror film about misogyny|last=Robertson|first=Adi|website=The Verge|access-date=2023-10-05|date=2018-01-24|language=en-US}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Sems Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odesa Janga]], [[Suki Voterhausa]], [[Hari Nefa]], [[Abra (dziedātāja)|Abra]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kolmens Domingo]], [[Moda Apatova]], [[Bills Skašgords]], [[Džoels Makheils]] un [[Bella Torna]].

sentences: {{Infobox drink|name=Espreso|image=Tazzina di caffè a Ventimiglia.jpg|caption=Krūzīte espreso no [[Ventimilja]]s, Itālijā|type=karstais dzēriens|origin={{ITA}}|introduced=1901|color=melna}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamesti sniegos
| attēls                   = Eight Below poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Eight Below''
| žanrs                    = izdzīvošanas filma, drāma
| režisors                 = [[Frenks Māršals (režisors)|Frenks Māršals]]
| producents               =
* [[Patriks Kroulijs]]
* [[Deivids Hobermans]]
| scenārija autors         = [[Deivids Didžilio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Mūna Blodguda]]
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Džeisons Bigss]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|2|17|ASV|2006|6|16|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006|title=Eight Below|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 24, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424171837/http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-below-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=antarctica.htm|title=Eight Below|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|120,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]]. To sāka būvēt [[2021. gads|2021. gada]] rudenī, bet atklāja {{dat|2022|10|14}}. Lai gan nosaukumā minēts [[Centrs (Rīga)|pilsētas centrs]], veloceļš sākas [[Torņakalns|Torņakalnā]], savienojot [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālo bibliotēku]] ar [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitātes Akadēmisko centru]] ([[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māju]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māju]]) un [[Bērnu klīniskā universitātes slimnīca|Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu]], tālāk vedot uz [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnu]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/riga-atklats-jaunizbuvetais-velocels-centrsziepniekkalns.a478043/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Rīgā atklāts jaunizbūvētais veloceļš «Centrs–Ziepniekkalns»] lsm.lv 2022. gada 14. oktobrī</ref>

sentences: '''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0 °C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca trachyphylla Ephraim Wisconsin.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca trachyphylla|suga_lv=Raupjā auzene|binomial=Festuca trachyphylla|autors=Hack.|sinonīmi=}}'''Raupjā auzene''' ({{val|la|Festuca trachyphylla}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Austrumeiropa|austrumu]]. Raupjā auzene ir nereti, bet nevienmērīgi sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vikipēdijas piemineklis
|native_name   =
|image         = Wikipedia Monument 4 cropped.jpg
|caption       = Statuja
|map_image     = Polija
|map_text      =
|latd  = 52|latm  = 20|lats  = 57.5|latNS  = N
|longd = 14|longm = 33|longs = 37.3|longEW = E
|location      = {{vieta|Polija|Slubice}}
|designer      = Mihrans Hakobajans
|type          =
|material      =
|length        = 60 cm
|width         = 60 cm
|height        = 170 cm
|begin         =
|complete      = 2014
|open          = {{dat|2014|10|22|N|bez}}
|dedicated_to  = [[Vikipēdija]]s papildinātājiem
|extra         =
}}
'''Vikipēdijas piemineklis''' ({{val|pl|Pomnik Wikipedii}}) ir statuja, kas veltīta [[Vikipēdija]]s papildinātājiem. Tā atrodas [[Polija]]s pilsētas [[Slubice]]s centrālajā laukumā ''Plac Frankfurcki''. Šis ir pirmais Vikipēdijai veltītais piemineklis pasaulē.<ref name=PR>{{Tīmekļa atsauce|title=Poland to unveil world's first Wikipedia monument|url=http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument|publisher=Polskie Radio|accessdate=9 October 2014|archive-date={{dat|2018|06|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180618053900/http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Amēlija Ērhārta
|     vārds_orig = ''Amelia Earhart''
|         attēls =Earhart.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Amēlija Ērhārta ap 1935. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Ačisona]], [[Kanzasa]] {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Nav zināms, pazudusi {{dat|1937|07|02}} virs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] pie [[Haulenda sala]]s
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = aviatore
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Amelia Earhart (signature).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Amēlija Mērija Ērhārta''' ({{val|en|Amelia Mary Earhart}}; dzimusi {{dat|1897|7|24}}, pazudusi {{dat|1937|7|2}}, atzīta par mirušu {{dat|1939|1|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aviatore un aviācijas propagandētāja. Agrīnā [[Feminisms|feminisma]] ikona. Pirmā sieviete, kas vienatnē veikusi transatlantisko lidojumu. Pazudusi bez vēsts, veicot lidojumu apkārt pasaulei.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lielās acis
| attēls = Big Eyes poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Big Eyes''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Tims Bērtons]]
| producents = * [[Skots Aleksandrs]]
* Tims Bērtons
* [[Lerijs Karazevskis]]
* [[Linete Hauela]]
| scenārija autors = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karazevskis
| galvenajās lomās = * [[Eimija Adamsa]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Džons Polito]]
* [[Kristena Ritere]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Terenss Stemps]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2014|12|15|Ņujorka|2014|12|25|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|title=Big Eyes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200408043510/https://www.bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|archivedate={{dat|2020|04|08||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigeyes.htm|title=Big Eyes (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Lielās acis"''' ({{val|en|Big Eyes}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Adamsa]], [[Kristofs Valcs]], [[Denijs Hjūstons]], [[Džons Polito]], [[Kristena Ritere]], [[Džeisons Švarcmans]] un [[Terenss Stemps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|15||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Izomērija''' ir parādība, ka pastāv vielas, kurām ir vienāda [[molekulmasa]] un ķīmiskais sastāvs, bet dažāda struktūra (dažāda atomu un [[ķīmiskā saite|saišu]] starp tiem kārtība [[molekula|molekulā]] vai arī dažāds atomu vai to grupu telpiskais izvietojums). Izomērija ir galvenokārt [[organiskas vielas|organisku vielu]] īpašība, taču arī neorganiskās vielas var veidot izomērus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Imatran Voima Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        = ''[[Fortum]]''
| foundation       = 1932. gads
| founder          =
| defunct          = 1998. gads
| location_city    =
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = elektroapgāde
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|Zobu emalju|Emalja (nozīmju atdalīšana)|Emalja}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Stērns''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džanni Versače
 |    vārds_orig = ''Gianni Versace''
 |        attēls = Gianni Versace 1982.jpeg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Džanni Versače 1982. gadā
 |       dz_gads = 1946
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = {{vieta|Itālija|Redžo di Kalabrija}}
 |        m_gads = 1997
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 15
 |       m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Florida|Maiamibīča}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = modes dizaineris, uzņēmējs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentpīterporta
 | official_name            = ''Saint Peter Port
Saint-Pierre-Port''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = StPeterPortSouth.jpg
 | image_caption            = Skats uz Sentpīterportas ostu
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Normandijas salas
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes
kroņa teritorija]]
 | subdivision_name         =  [[Gērnsija]]
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16712
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49 | latm =27  | lats = 18 | latNS =N
 | longd =2  | longm =32  | longs =19  | longEW =W
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = GY1-GY9
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0
 | website                  = {{url|http://www.stppcons.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Lokomotīves infokaste
| nosaukums           = TU2 (ТУ2)
| tips                = dīzeļlokomotīve
| attēls              = Alūksnes stacija 57.JPG
| attēla_apraksts     = Lokomotīve TU2-273 [[Alūksne (stacija)|Alūksnes stacijā]]
| ražotājvalsts       = {{karogs|PSRS}}
| rūpnīca             = [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīca
| ražošanas_gadi      = 1955—1958
| pavisam_uzbūvētas   = 281
| sliežu_platums      = 750 mm
| darbības_veids      = maģistrālā kravas-pasažieru
| konst_ātrums        = 50 km/h
| asu_formula         = 2o-2o
| pilnais_svars       = 32 t
| spiediens_uz_sliedi = 8 t
| dzinēja_tips        = dīzeļdzinējs 1D12
| dzinēja_jauda       = 195 kW
| transmisijas_tips   = elektriskā
| valstis             = {{RUS}}, {{UKR}},
{{BLR}}, {{EST}},
{{LAT}}, {{LTU}},
{{UZB}}
}}
'''TU2''' ir šaursliežu [[dīzeļlokomotīve]] ar līdzstrāvas elektrisko spēka pārvadu, konstruēta izmantošanai [[Padomju Savienība|PSRS]] Satiksmes ceļu ministrijas [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļos]] (750 mm).
Krievu valodā tipa nosaukums nozīmē "Otrā tipa šaursliežu dīzeļlokomotīve" (''Тепловоз узкоколейный, тип второй''). Lokomotīve izveidota uz eksperimentālās lokomotīves [[TU1]] bāzes, un no tās atšķiras ar jaunu dīzeļģeneratora iekārtu (DĢI). Lokomotīves sērijveida ražošana sākās 1955. gadā [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīcā.

sentences: '''Sutināšana''' ir [[pārtika]]s [[siltumapstrāde]]s veids, kurā to noteiktu laiku karsē 70—90°C temperatūrā ļoti niecīgā šķidruma daudzumā vai pārtikai ar lielu mitruma saturu, piemēram, sulīgiem [[augļi]]em un [[ogas|ogām]], vispār bez [[ūdens]] pievienošanas. Sutināšanai vajadzīgi piemēroti trauki — katli ar biezu dibenu un sieniņām, kas tajos nodrošina vienmērīgu temperatūru.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=259 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{informācijas izklāsts}}
'''Indulgence''' ({{val|la|indulgentia}} — 'žēlastība') bija [[kristietība|kristietībā]] [[viduslaiki|viduslaikos]] pastrādāto un pat vēl nepastrādāto [[grēks|grēku]]<ref name="Modern Guide">{{Grāmatas atsauce |title=A Modern Guide to Indulgences: Rediscovering This Often Misinterpreted Teaching |first=Edward |last=Peters |url=https://books.google.com/?id=LVlAXL6qJxkC&printsec=frontcover&dq=A+Modern+Guide+to+Indulgences:+Rediscovering+This+Often+Misinterpreted+Teaching#v=onepage&q=A%20Modern%20Guide%20to%20Indulgences%3A%20Rediscovering%20This%20Often%20Misinterpreted%20Teaching&f=false |page=13|isbn=9781595250247 |date=2008}}</ref> atlaišana par īpašiem nopelniem [[ticība]]s aizstāvēšanā, vēlāk arī nopērkama par [[nauda|naudu]].

sentences: '''Skropstiņas''' ir [[vienšūnas organismi|vienšūnas organismu]] orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulīšu]] tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Berkmans
|     vārds_orig = Alexander Berkman
|         attēls = Alexander Berkman 1.png
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Brensons''' var būt:

sentences: '''Simetriskā atslēgšfirēšana''' ({{val-en|symmetric-key cryptography}}) ir [[šifrēšana]]s sistēma, kurā, atšķirībā no [[publiskā atslēgšifrēšana|publiskās atslēgšifrēšanas]], ziņojuma nosūtītājs un ziņojuma saņēmējs ziņojuma šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto vienu un to pašu šifrēšanas atslēgu. Simetriskā atslēgšifrēšana ir vienkāršāka un ātrāka nekā publiskā atslēgšifrēšana, bet, lai izmantotu šo šifrēšanas sistēmu, jāatrod drošs veids, kā abām informācijas apmaiņā iesaistītajām pusēm apmainīties ar šifrēšanas atslēgām.<ref>{{AkadTerm|term=symmetric-key cryptography|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Altāris
| abbreviation = Ara
| name_latin = Ara
| RA = 17,39
| dec = −53,58
| areatotal = 237
| arearank = 63. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Ara''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''41 Ara''
| stardistance = 28,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Vainags]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Рэспубліка Беларусь''
''Республика Беларусь''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Baltkrievijas Republika
|            valsts_nosaukums = Belarus
|               karoga_attēls = Flag of Belarus.svg
|            karoga_nosaukums = Baltkrievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Belarus (2020–present).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Baltkrievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Baltkrievijas himna|Мы, беларусы]]''
Mēs, baltkrievi
|               kartes_attēls = Location Belarus Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Minska]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Minska]]
|              valsts_valodas = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]] un [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentālisms|Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Baltkrievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = tiesiskais stāvoklis neskaidrs (kopš 2020. gada 9. augusta),<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://news.sky.com/video/end-violence-on-streets-of-belarus-says-opposition-leader-12049164 | title= Sviatlana Tsikhanouskaya calls for end to violence in Belarus as election fallout continues | publisher= [[Sky News]] | accessdate= | language= en}}</ref> faktiski valsti vada [[Aļaksandrs Lukašenka]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ramans Halovčenka]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|7|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Iegūta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|25}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|12|26}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 207 600
|               platība_rangs = 85.
|              procenti_ūdens = neievērojams (2,830 km²)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fao.org/nr/water/aquastat/countries/belarus/index.stm |publisher=FAO |title=FAO's Information System on Water and Agriculture |accessdate=2008-04-04 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120605001300/http://www.fao.org/NR/WATER/AQUASTAT/countries/belarus/index.stm |archivedate=2012-06-05 | language= en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 9 477 918<ref name="CIA"/>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 92.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $54,44 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $5733
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0,808
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 60.
|                        Gini = 29,7
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Baltkrievijas rublis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | title= Latvijas Bankas kotēto valūtu nosaukumu un kodu saraksts | publisher= Latvijas Banka | access-date= {{dat|2009|06|07||bez}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ | archivedate= {{dat|2009|02|25||bez}} | language= lv }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090225180050/http://www.bank.lv/lat/main/all/finfo/notvalkur/kvnosaukkodusaraksts/ |date={{dat|2009|02|25||bez}} }}</ref>
|                valūtas_kods = BYN
|                  laika_zona = [[FET]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = {{ubl|[[.by]]|[[.бел]]}}
|              tālsarunu_kods = 375
|                iso_kods_num = 112
|              iso_kods_alfa2 = BY
|              iso_kods_alfa3 = BLR
|                    piezīme1 =
}}
, ko 1995. gada referenduma rezultātā aizstāja ar modificētu Baltkrievijas PSR karogu]]
'''Baltkrievija''' ({{val|be|Беларусь, Biełaruś}}; {{val|ru|Беларусь, Белоруссия}}), oficiāli '''Baltkrievijas Republika''' (''Рэспубліка Беларусь''; ''Республика Беларусь''), ir [[valsts]] [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. Baltkrievija robežojas ar [[Polija|Poliju]] rietumos, [[Lietuva|Lietuvu]] ziemeļrietumos, [[Latvija|Latviju]] ziemeļos, [[Krievija|Krieviju]] austrumos un [[Ukraina|Ukrainu]] dienvidos. Baltkrievijas galvaspilsēta ir [[Minska]], citas lielākās pilsētas: [[Grodņa|Hrodna]], [[Vitebska|Vicebska]], [[Bresta (Baltkrievija)|Bresta]], [[Mogiļeva|Mahiļova]] un [[Gomeļa|Homeļa]]. Trešo daļu no valsts klāj [[mežs|meži]]. Tās [[saimniecība]]s spēcīgākie sektori ir [[lauksaimniecība]] un [[rūpniecība]]. Ir [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s (NVS) locekle, piedalās arī [[Austrumu partnerība]]s programmā ar [[Eiropas Savienība]]s valstīm.

sentences: '''Binoklis''' ({{Val|la|bini}} — ‘pa divi’ + ''oculus'' — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi [[tālskatis|tālskati]] (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

sentences:
darināja un pirmoreiz lietoja jēdzienu "mīms" savā 1976. gadā izdotajā grāmatā "[[Savtīgais gēns]]"]]
'''Mīms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf|title=Svarīgākie lēmumi 2014. gadā|publisher=[[Valsts valodas centrs]]|accessdate={{dat|2015|06|01||bez}}|quote=LVEK 2014. gada 8. oktobra sēdē (protokola Nr. 37 2. §) atbalstīja svešvārda ''meme'' atbilsmi latviešu valodā formā '''mīms''' ar nozīmi 'angļu biologa R. Dokinsa postulētā kultūras pārmantošanās vienība, kas funkcionē analoģiski bioloģiskās iedzimtības vienībai gēnam, piem., melodija, mode, tradīcija, tikumisks princips, teorija, jēdziens; ar mīmiem, tāpat kā ar gēniem, var notikt mutācijas un dabiskā izlase', kas fiksēta "Svešvārdu vārdnīcas" 1999. gada izdevumā.|archive-date={{dat|2017|12|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171215084054/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valodaskonsultacijas.lv/lv/questions/486|title=Kā latviešu valodā tulkot "meme"?|access-date=24.03.2022|date=24.03.2022}}</ref> ({{val|en|meme}}), arī '''mēme''',<ref>[https://www.apollo.lv/6851645/izskaidrota-2019-gada-popularaka-meme-uz-dusmigo-kaki-kliedzosa-sieviete Apollo. Izskaidrota 2019. gada populārākā mēme "Uz dusmīgo kaķi kliedzošā sieviete"]</ref><ref>[https://rebaltica.lv/2018/08/10-popularakas-politiskas-memes-sovasar/ ReBaltica. 10 populārākās politiskās mēmes šovasar]</ref> ir ideja, uzvedība vai kāds cits kultūras elements, kas izplatās no indivīda uz indivīdu.<ref name="p03">[http://www.merriam-webster.com/dictionary/meme Meme]. ''Merriam-Webster Dictionary''.</ref> Ideju, simbolu vai prakšu pārnese ar mīmiem attiecas uz rakstos, runā, žestos, rituālos vai citās imitējamās formās ietvertu kultūras elementu izplatīšanos sabiedrībā vai kādā sociālajā grupā. Mīmi ir kultūras analogi [[gēns|gēniem]], un to pavairošanās un mutēšanās notiek pēc līdzīgas loģikas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Alvejas
|         binomial = Aloe
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Aloe mitriformis 1.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = [[Skaujlapu alveja]] (''Aloe perfoliata'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Asparāgu rinda
|           dzimta = Asphodelaceae
|        dzimta_lv = Rozešliliju dzimta
|            ģints = Aloe
|         ģints_lv = Alvejas
|  izcelsmes_vieta =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Amsterdamas metro''' ({{val|nl|Amsterdamse metro}}) ir jaukta tipa [[metro]] un vilciena sabiedriskā transporta sistēma [[Nīderlande]]s galvaspilsētā [[Amsterdama|Amsterdamā]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1977. gadā. Amsterdamas metro pieder Amsterdamas pilsētai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Aģes dižozols
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Aģes dižozols Vidrižos.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts = Aģes dižozols Vidrižos
|      vietaskarte = Latvija
|vietaskartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57 | plat_m  = 22 | plat_s = 39.18 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   = 37 | gar_s  = 54.778 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Vidrižu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastais ozols]]
|           vecums = 260 gadi <
|            svars =
|         augstums = 16 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|       apkārtmērs = 5,55 m
}}
'''Aģes dižozols''' ([[Lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Aḑā sūrtäm'') ir valsts nozīmes dižkoks, [[parastais ozols]] (''Quercus robur''), kas aug [[Vidrižu pagasts|Vidrižu pagastā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]],<ref name="dziedava" /> [[Aģe]]s upes stāvkrasta slīpumā un iekļaujas krasta koku ainavā. Ozola zari atdalās no stumbra 1,5 m augstumā un izvēršas pār stāvkrastu un upi. Ozols atrodas 200 metrus uz rietumiem no "Medņu" mājām.<ref name="spēkozols" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-heptāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)5CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=683,8
|kušanas temperatūra=−90,61 °C
|viršanas temperatūra=98,42 °C
}}
'''Heptāns''' (CH3(CH2)5CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em — [[alkāni]]em. Heptāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir viegls, bezkrāsains šķidrums ar lielu plūstamību. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s vieglajām frakcijām. Heptānam ir 9 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Armēņu genocīds
| attēls            = Armenian Genocide Map-en.svg|thumb|500px|Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| attēla_apraksts   = Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| vieta             = {{vieta|Osmaņu impērija}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1915]]. gads—[[1917]]. gads
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]], [[piespiedu islamizācija]]
| bojā_gājušie      = 600 000-1,5 miljoni<ref>Morris, Benny; Ze'evi, Dror (2019). The Thirty-Year Genocide: Turkey's Destruction of Its Christian Minorities, 1894–1924. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-91645-6.</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Savienības un progresa partija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
— tipiska vieglā automašīna]]
'''Vieglā automašīna''' ir [[mehāniskais transportlīdzeklis]], kas paredzēts pasažieru un bagāžas pārvadājumiem, ietilpībā no 2 līdz 8 cilvēkiem. Ja ir vairāk vietas pasažieriem, automašīna tiek saukta par [[autobuss|autobusu]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Blue Origin Enterprises, L.P.
| trade_name = Blue Origin
| logo = Blue Origin new logo.svg
| image =
| image_caption =
| type = Komandītsabiedrība
| industry = Aviācija un kosmosa tehnoloģijas, raķešu palaišanas piedāvātājs
| founded = {{Start date and age|Septembris 8, 2000}}
| founder = [[Džefs Beizoss]]
| hq_location_city = [[Kenta, Vašingtona]], ASV
| num_locations = 10 (5 ražošanas rūpnīcas & 5 lauka biroji)
| area_served = ASV
| key_people = Deivs Limps
| products = Kosmosa kuģi, raķetes, augstas kravnesības raķetes un Mēness attīstības  tehnoloģijas
| revenue = 596.4 miljoni<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.cbinsights.com/company/blue-origin/financials |title= Blue Origin Revenue |date=n.d. |publisher=CBINSIGHTS}}</ref>
| owner = Džefs Beizoss
| num_employees = 11,000 (2023)<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.wsj.com/articles/jeff-bezos-blue-origin-new-glenn-rocket-a328067 |title=Jeff Bezos' Blue Origin Plots Launch of Its Mega Rocket. Next Year. Maybe. |date=August 9, 2023 |publisher=The Wall Street Journal |first=Micah |last=Maidenberg |access-date=August 9, 2023}}</ref>
| subsid = {{Unbulleted list|Blue Origin, LLC|Blue Origin Alabama, LLC|Blue Origin Federation, LLC|Blue Origin Florida, LLC|Blue Origin International, LLC|Blue Origin Management, LLC|Blue Origin Texas, LLC|[[Honeybee Robotics]], LLC}}
| website = {{URL|https://www.blueorigin.com/|blueorigin.com}}
| module = {{infobox network service provider|child=yes}}
}}'''Blue Origin''' ir amerikāņu aeronautikas ražotājs, aizsardzības kontraktors un raķešu startu pārdevējs. To izveidojis [[Džefs Beizoss]] 2000. gada 8. augustā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Kenta, Vašingtona|Kenta]]. Kompānija ražo raķešu dzinējus [[United Launch Alliance]], kā arī raķetes, kosmosa kuģus un satelītus, kā arī smagos nesējus. ''Blue Origin'' ir otrs Mēness nolaižamo aparātu piegādātājs [[NASA]] [[Artemis]] programmai. Kompānija ražo četrus dzinēju veidus. Kompānija saņēmusi Roberta Koljē balvu par atkārtoti izmantojamu raķešu demonstrāciju ''New Shepard'' programmā.

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences: Valstu grupējums pēc oficiālā militārā budžeta, tanku daudzuma, jūras kara flotes un gaisa kara flotes lieluma 2020. gadā:<ref>{{grāmatas atsauce|title=The Military Balance|publisher= Routledge|date=14 February 2020|isbn=9780367466398|url=https://www.google.co.uk/books/edition/The_Military_Balance_2020/7VNAzQEACAAJ?hl=en}}</ref>

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc valodas]]
[[Kategorija:Urdu]]

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Laforža
|citvaloda=fr
|oriģinālnosaukums = Rivière Laforge
|citvaloda1=
|oriģinālnosaukums1=
|attēls=LF1 Feb2006.JPG
|attēla_izmērs=
|paraksts= Laforžas 1. ūdenskrātuve
|vietaskarte=Kvebeka#Kanāda
|reljefs=jā
|kartes_paraksts=
|kartes_izmērs=
|izteka=[[Kaniapisko ūdenskrātuve]]
|augštece=
|satekupes=
|ieteka=[[Lagranda]] (Lagrandas 4. ūdenskrātuve)
|baseina_valstis={{CAN}}
|tek_caur=
|garums=174
|iztekas_augstums=535
|ietekas_augstums=372
|kritums=165
|caurtece=
|caurtece_vieta=
|gada_notece=
|baseins=
|pietekas=
|sāk_plat_d=54|sāk_plat_m=26|sāk_plat_s=37|sāk_plat_NS=N
|sāk_gar_d=70|sāk_gar_m=30|sāk_gar_s=45|sāk_gar_EW=W
|iet_plat_d=54|iet_plat_m=08|iet_plat_s=04|iet_plat_NS=N
|iet_gar_d=72|iet_gar_m=35|iet_gar_s=43|iet_gar_EW=W
}}
'''Laforža''' ({{Val|fr|Rivière Laforge}}) ir [[upe]] [[Kanāda]]s austrumos, [[Kvebeka]]s provincē, [[Lagranda]]s labā krasta pieteka. Plūst [[Labradoras pussala]]s vidienē no [[Kaniapisko ūdenskrātuve]]s pussalas vidienē līdz Lagrandas 4. ūdenskrātuvei Lagrandas upes augštecē. Pēc Kaniapisko ūdenskrātuves izbūves uz Laforžu ir novirzīta [[Kaniapisko]] upes augštece ar sateces baseinu 37 660 km². Upe nodēvēta par godu [[Jaunfrancija]]s 18. gadsimta sākuma abatam Mišelam Laforžam (''Michel Laforge''). Nosaukums apstiprināts 1963. gadā.<ref>[https://archive.wikiwix.com/cache/index2.php?url=http%3A%2F%2Fwww.toponymie.gouv.qc.ca%2Fct%2FToposWeb%2Ffiche.aspx%3Fno_seq%3D33516#federation=archive.wikiwix.com&tab=url Commission de Toponymie Québec. Rivière Laforge]</ref>

sentences: '''Tamagoči''' jeb '''Tamaguči'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/tamagu%C4%8Di:1|title=tamaguči {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> ({{Val|ja|たまごっち}}, ''Tamagotchi'', burtiski — "uzraudzīt olu"<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5269765/uzmanibu-vecaki-tamagoci-atgriezas|title=Uzmanību, vecāki! Tamagoči atgriežas!|website=Egoiste|access-date=2022-11-23|date=2013-11-28|language=lv}}</ref>) ir neliela, pārnēsājama elektroniska [[rotaļlieta]] ar digitālu [[Mājdzīvnieki|mājdzīvnieku]].<ref name=":0" /> To 1996. gada 23. novembrī izlaida [[Japāna]]s rotaļlietu uzņēmums ''[[Bandai]]'', un tā kļuva par vienu no pasaulē populārākajām rotaļlietām 90. gadu beigās un 2000. gadu sākumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vecaki-un-berni/vecaki-gatavojieties-tamagoci-atgriezas.a233630/|title=Vecāki, gatavojieties! Tamagoči atgriežas!|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.smithsonianmag.com/innovation/keeping-tamagotchi-alive-180979264/|title=Keeping Tamagotchi Alive|last=Magazine|first=Smithsonian|last2=Delgado|first2=Michelle|website=Smithsonian Magazine|access-date=2022-11-23|language=en}}</ref> 2021. gada martā visā pasaulē bija pārdoti vairāk nekā 83 miljoni vienību. Lielākā daļa Tamagoči ir olas formas elektroniskā rotaļlieta ar [[Ekrāns|ekrānu]], trim pogām, kā arī jaunākajos Tamagoči ir kamera.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/|title=» Tamagotchi Pix|access-date=2022-11-23|archive-date=2022-11-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20221119054640/https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Niks Sabo
 |    vārds_orig = ''Nicholas Szabo''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība = ungārs
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Vašingtonas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Niks Sabo''' ({{val-en|Nick Szabo}}) ir [[datorzinātne|datorzinātnieks]], [[tiesību zinātne|jurists]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]], kas pazīstams ar saviem pētījumiem par [[viedais līgums|viedajiem līgumiem]] un [[ciparnauda|ciparnaudu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Irina Odojevceva
|     vārds_orig = ''Iraīda Heinike''
|         attēls = Odoevceva heinike.jpg
|     att_izmērs = 200
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki = Gustavs Heinike
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedri = Georgijs Ivanovs, Jakovs Gorbovs
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Ирина Владимировна Одоевцева''
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = Nikolajs Gumiļovs
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|        dzimums = S
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Greiškāni
|settlement_type = Vidējciems
|image_skyline = <!-- miesta attēls -->
|image_caption = <!-- attēla paraksts -->
|pushpin_map = Latvija
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_type1 = Novads
|subdivision_type2 = Pagasts
|subdivision_name = {{LAT}}
|subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
|subdivision_name2 = [[Griškānu pagasts]]
|established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
|established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
|established_title2 =
|established_date2 =
|area_total_km2 =
|area_land_km2 = 1.094
|population_as_of = 2020
|population_footnotes = <ref name="lgia">{{tīmekļa atsauce|url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4330|title=Informācija par objektu: Greiškāni|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2020|12|22||bez}}}}</ref>
|population_total = 185
|population_density_km2 = {{#expr: 185 / 1.094 round 1}}
|latd = 56 |latm = 30 |lats = 47 |latNS = N
|longd = 27 |longm = 25 |longs = 44 |longEW = E
|elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
|elevation_m = 150.7
|postal_code_type = Pasta nodaļa
|postal_code = LV-4641 Sprūževa
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from Poland|Polijas vieglatlēti}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Tianhe''
| Nosaukums_orig         = 天和
| Attēls                 = Tianhe Core Module Rendering 01.png
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Tianhe'' datormodelis
| Programma              = ''[[Tiangong]]''
| KA_veids               = [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] modulis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Ķīnas nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]], {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|4|29|SK}} 03:23:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 5B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vieta|Veņčana]]
| Palaists_kopā_ar       =
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 22 600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Tiangong 2]]''
| KA_nāk                 = ''[[Wentian]]''
}}

sentences:
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Eiropas Savienības īpašās teritorijas]]
[[Kategorija:Salu valstis]]

sentences:
{{novec}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #1D2951
| nos = FK PPK / Betsafe
| logo =
| pilns = FK PPK / Betsafe
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
| dib = 2022
| stad = [[LNK Sporta parks]]
| ietilp = 1000
| prez = PPK
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Jurijs Žigajevs]]
| kapteinis = Ainārs Daudziešans
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = [[2022. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2022]]
| poz = 1
| mediji = https://www.papariskausiem.com/
| body1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = 000000
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FFFFFF
}}
'''FK PPK/Betsafe''', ir [[Latvija]]s amatieru [[futbols|futbola]] klubs no [[Rīga]]s, kas tika izveidots 2022. gadā, apvienojot projekta "Pa pāris kausiem" dalībniekus. Klubs savā pirmajā sezonā piedalījās [[Latvijas futbola 3. līga|3. līgas]] turnīrā, bet 2023. gadā piedalīsies [[Latvijas futbola 2. līga|2.līgā]]. Mājas spēles aizvada [[LNK Sporta parks|LNK Sporta parka mākslīgajā stadionā]].

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Medicago prostrata
| attēls = Medicago prostrata sl5.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| kārta = Fabales
| kārta_lv = Pākšaugi
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Medicago
| ģints_lv = Lucernas
| suga = Medicago prostrata
| suga_lv = Pieplakusī lucerna
| suga_r =
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Jacq.
}}'''Pieplakusī lucerna''' (''Medicago prostrata'') ir augu suga [[Lucernas|lucernu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvideiropa|Eiropas dienvidu]] un dienvidaustrumu daļā. [[Latvija|Latvijā]] tas ir ļoti rets adventīvs (ievazāts) augs; atsevišķi eksemplāri ir atrasti augam pie [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/medicago-prostrata-jacq/|title=pieplakusī lucerna - Medicago prostrata Jacq. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-24}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Kur vēži dzied
|    oriģinālnos = ''Where the Crawdads Sing''
|         attēls = Where the Crawdads Sing (film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Olīvija Ņūmena]]
|     producents =
* [[Rīza Viterspūna]]
* Lorēna Noištatere
|      scenārijs = [[Lūsija Alibara]]
|        aktieri =
* [[Deizija Edgara Džounsa]]
* [[Teilors Džons Smits]]
* [[Hariss Dikinsons]]
* [[Maikla Haiata]]
* Sterlings Meisers jaunākais
* [[Deivids Stratērns]]
|         mūzika = [[Maikls Danna]]
|      operators = [[Pollija Morgana]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/a-quiet-place-2-cinematography-polly-morgan-interview/|title=How 'A Quiet Place Part II' Cinematographer Polly Morgan Channeled Spielberg to Craft an Intimate Spectacle|website=[[Collider]]|first=Adam|last=Chitwood|date=June 8, 2021|access-date=June 18, 2021}}</ref>
|        montāža = [[Alans Edvards Bels]]
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[3000 Pictures]]''
* ''[[Hello Sunshine]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|15|ASV|2022|8|19|Latvija}}
|         ilgums =
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name=DeadlineProj>{{Tīmekļa atsauce |first=Anthony |last=D'Alessandro |date=July 13, 2022 |title=‘Thor: Love And Thunder’ Heading To $200M+ As Counter-Programming ‘Paws Of Fury’, ‘Crawdads Sing’ Open – Box Office Preview |url=https://deadline.com/2022/07/box-office-thor-love-and-thunder-paws-of-fury-where-the-crawdads-sing-1235063365/ |access-date=July 13, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]] }}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|140,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Where the Crawdads Sing (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9411972/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|21||bez}}}}</ref>
|         nākamā =
|           imdb = 9411972
}}
'''"Kur vēži dzied"''' ({{val|en|Where the Crawdads Sing}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas drāmas filma, kas balstīta uz [[Dēlija Ouensa|Dēlijas Ouensas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisore ir [[Olīvija Ņūmena]], scenārija autore [[Lūsija Alibara]], producente [[Rīza Viterspūna]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Deizija Edgara Džounsa]], [[Teilors Džons Smits]], [[Hariss Dikinsons]], [[Maikla Haiata]], [[Sterlings Meisers jaunākais]] un [[Deivids Stratērns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2022-02-25 |title=What to Expect From 'Where the Crawdads Sing,' Daisy Edgar-Jones's Poignant Next Film |url=https://www.vogue.com/article/where-the-crawdads-sing-daisy-edgar-joness-what-to-expect |access-date=2022-02-27 |website=Vogue |language=en-US}}</ref> Filmas sižets norisinās 1950. gados, un vēsta par atstumtu meiteni, kas dzīvo [[Ziemeļkarolīna]]s purvā un kļūst par galveno aizdomās turamo slepkavības prāvā.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Jelgavas pilsētas slimnīca"
| org/group           =
| image               = Jelgava town hospital - Igors Jefimovs - Panoramio.jpg
| alt                 =
| image_size          = 180px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Brīvības bulvāris 6}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1824 (1970)
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.jpslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Ziediņš
| vārds_orig =
| attēls = Kārlis Ziediņš.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Mežotnes pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = kara flotes praporščiks
|  dienesta_laiks = 1914—1919
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
 [[Krievijas PFSR]]
|       struktūra = jūras kara flote
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = Mangaļu jūrskola
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Kārlis Ziediņš''' ({{val|ru|Карл Янович Зедин}}; 1885—1919) bija latviešu jūrnieks un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. Vadīja revolucionāro matrožu vienību [[Oktobra revolūcija]]s laikā [[Petrograda|Petrogradā]] (1917). Piedalījās [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera sarunās]] (1917). Baltijas kara flotes revolucionārās kara padomes loceklis, [[LSPR]] Jūrlietu pārvaldes priekšnieks (1919).

sentences:
[[Kategorija:Rūpnieciskie procesi]]
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Griezējrīki]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecauces pagasts
| karte             = Vecauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecauces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Auce
| platība           = 40,06
| iedzīvotāji       = 820<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 820 / 40.06 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņas minūtes pēc pusnakts
| attēls = A Monster Calls poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Monster Calls''
| žanrs = fantāzija, traģēdija
| režisors = [[Huans Antonio Bajona]]
| producents = * [[Belena Atenza]]
* [[Mičs Horvics]]
* [[Džonatans Kings]]
| scenārija autors = [[Patriks Ness]]
| galvenajās lomās = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Tobijs Kebels]]
* [[Luiss Makdogals]]
* [[Liams Nīsons]]
| mūzika = [[Fernando Velaskess]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Apaches Entertainment]]''
* ''[[Telecinco Cinema]]''
* ''[[Peliculas La Trini]]''
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Entertainment One Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|9|10|Toronto kinofestivāls|2016|10|7|Spānija|2017|1|1|ASV|}}
| ilgums = 106 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-calls-2016|title=A Monster Calls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 8, 2019|archive-date={{dat|2019|05|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190508165411/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-calls-2016}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{ESP}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amonstercalls.htm|title=A Monster Calls|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=May 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190505113600/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amonstercalls.htm|archivedate={{dat|2019|05|05||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Septiņas minūtes pēc pusnakts''' ({{val|en|A Monster Calls}}) ir 2016. gada fantāzija, kas balstīta uz Patrika Nesa tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Huans Antonio Bajona]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Felisita Džonsa]], [[Tobijs Kebels]], [[Luiss Makdogals]] un [[Liams Nīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|10||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Dekadence''' ({{val-fr|décadence}}, "pagrimšana" no {{val-la|cadere, decadentia}}, "krist, grimt") ir esošo normu, morāles, cieņas, reliģiskās ticības pakāpenisks zudums, it īpaši to attiecinot uz lielas sociālās struktūras, piemēram, impērijas vai nācijas, eliti. To attiecina arī uz regresu [[māksla|mākslā]], [[literatūra|literatūrā]], [[zinātne|zinātnē]] un [[darba ētika|darba ētikā]]. Tā saistīta ar novērojumiem ilgā laika posmā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nedomā divreiz
| operators =
| attēls = Don't Think Twice (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Bērbiglija]]
| producents =
| scenārijs = Marks Bērbiglija
| aktieri = * [[Kīgans Maikls Kejs]]
* [[Giliana Džeikobsa]]
* Marks Bērbiglija
* [[Keita Mikuči]]
* [[Kriss Gethards]]
* [[Tami Sagere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Don't Think Twice''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2016|3|13}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl92177921/|title=Don't Think Twice |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nedomā divreiz"''' ({{Val|en|Don't Think Twice}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Bērbiglija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīgans Maikls Kejs]], [[GIliana Džeikobsa]], Marks Bērbiglija, [[Keita Mikuči]], [[Kriss Gethards]] un [[Tami Sagere]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja}}
'''Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja''' ir [[Latvijas Universitāte]]s (LU) ēkas projekts LU Akadēmiskā centra teritorijā, [[Rīga]]s [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē. Tajā plānots izveidot studentu un vieslektoru mītni un LU Studentu padomes biroju.

LU Studentu un viesu māja būs viena no septiņām ēkām 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur līdz 2025. gadam paredzēts izveidot jaunu LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī [[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māja]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]], [[Latvijas Universitātes Rakstu māja|Rakstu māja]], [[Latvijas Universitātes Tehnoloģiju māja|Tehnoloģiju māja]], [[Latvijas Universitātes Veselības māja|Veselības māja]], kā arī [[Latvijas Universitātes Sporta māja|Sporta māja]].

sentences: '''Septuaginta''' (no {{val|la|septuaginta}} — 'septiņdesmit'), apzīmējums: '''LXX''', ir vecākais [[Tora]]s tulkojums [[grieķu valoda|grieķu valodā]] (precīzāk — [[koinē grieķu valoda|koinē grieķu valodā]]).

sentences:
un [[magones]]]]
'''Tīrums''', arī '''lauks''', ir zemes daļa, kas paredzēta [[lauksaimniecības kultūra|lauksaimniecības kultūru]] audzēšanai. Parasti vienā tīrumā audzē vienu noteiktu kultūru, bet var audzēt arī vairāku augu kopu, piemēram, [[zirņi|zirņus]] ar [[lēcas|lēcām]], kuriem ir līdzīgi augšanas apstākļi. [[Labība]]s laukus mēdz saukt par '''druvu'''.

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Zirnzu pagasts}}
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
s struktūrformula]]
'''Auksīni''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''auxein'' – 'augt, palielināties') ir ķīmisku savienojumu grupa, kas augos pilda [[Augu hormoni|regulatorās funkcijas]]. Pastāv dabīgie ([[β-indoliletiķskābe]]s (IAA), [[β-indolilsviestskābe]]s (IBA), [[4-hlorindoletiķskābe-3]]) un sintētiskie auksīni (NAA, 2-4 D). Atšķirībā no citiem augšanas regulatoriem, auksīni, kopā ar [[citokinīni]]em, kaut nelielos daudzumos, jebkuram augam nepieciešami praktiski visos fizioloģiskajos procesos. Pirmais atklātais auksīns ir β-indoliletiķskābe (IAA), kas arī tiek uzskatīta par nozīmīgāko no visām.<ref name=pp>Taiz L., Zeiger E., Plant Physiology, 5th Edition, 2010, 782 p., {{ISBN|978-0-87893-511-6}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Vindobona''' bija [[ķelti|ķeltu]] apmetne pie [[Donava]]s, kuras vietā romieši 1. gadsimtā p.m.ē. izbūvēja nocietinājumus pret [[barbari|barbaru]] uzbrukumiem. Vēlāk uz šo nocietinājumu pamatiem izveidojās mūsdienu [[Austrija]]s [[galvaspilsēta]] [[Vīne]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=218-221 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Floroglucīns''' (1,3,5-trihidroksibenzols, simetriskais trioksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Floroglucīns ir dzelteni plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Ūdenī šķīst diezgan slikti, labi šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''Kustības sensors''' jeb '''kustības detektors''' ir ierīce, kas reaģē uz objektu [[kustība|kustību]]. To visbiežāk izmanto drošības sistēmās, automātiskā apgaismojuma kontrolē, mājokļa kontroles sistēmās, enerģijas taupīšanas un citās sistēmās.

sentences: '''Hidroloģija''' ({{val-el|Yδρoλoγια}}, ''Yδωρ'' — "ūdens", ''λoγoς'' — "mācība") ir [[zinātne]], kas pēta Zemes [[ūdens]] kustību, izplatību, kvalitāti, aprites ciklus un citus ar to saistītus lielumus. Tiek pētītas gan ūdens [[ķīmija|ķīmiskās]], gan [[fizika|fizikālās]] īpašības, kā arī [[bioloģija|bioloģiskie]] procesi, kas norisinās ūdenī.

sentences: '''Rīgas Herdera institūts''' ({{val|de|Herder Institut in Riga}}; {{val|la|Institutum Herderianum Rigense}}) bija privāta augstskola [[Rīga|Rīgā]] (1921—1939), kas gatavoja [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] teologus, skolotājus un sabiedriskos darbiniekus.

sentences: '''„Dažādu Vidzemes pieminekļu, skatu, monētu, ģerboņu u. c. krājums”''' ({{val|de|Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc.}}) ir 10 ādā iesietu sējumu liels [[Johans Kristofs Broce|Johana Kristofa Broces]] (1742—1823) [[zīmējums|zīmējumu]] un [[rokraksts|rokrakstu]] apkopojums. 3130 lapu lielajā krājumā iekļauti [[Livonija]]s apdzīvoto vietu skati, pilsētu un lauku iedzīvotāju apģērbi, [[paražas]], dažādas tehniskas ierīces, [[ģerboņi]], [[zīmogs|zīmogi]], [[monēta]]s u.c. zīmējumi.<ref name="MFA">{{Tīmekļa atsauce |title= Igaunijā izdots Johana Kristofa Broces enciklopēdisks izdevums |date= 2006. gada 18. septembris |publisher= [[Latvijas Republikas Ārlietu ministrija]] |url= https://www.mfa.gov.lv/aktualitates/zinas/22229-igaunija-izdots-johana-kristofa-broces-enciklopedisks-izdevums |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī }}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce |title= Igaunijā izdod Broces enciklopēdisko izdevumu 'Estonica' |date= 2006. gada 18. septembris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/kultura/news/art/igaunija-izdod-broces-enciklopedisko-izdevumu-estonica.d?id=15538999 |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī}}</ref><ref name="LZA">{{Laikraksta atsauce |date=2006. gada 23. oktobris |title=Johans Kristofs Broce. ''Estonica'' |journal=[[Zinātnes Vēstnesis]] |issue=Nr. 17 (330) |url=http://www.lza.lv/ZV/zv061700.htm |issn=1407-6748 |access-date=2018. gada 13. Oktobris |archive-date=2019. gada 16. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416152008/http://www.lza.lv/ZV/zv061700.htm }}</ref> Patlaban [[Latvijas Universitātes Akadēmiskā bibliotēka]] un [[Latvijas Vēstures institūts]] sagatavojis un izdevis trīs sējumus, bet ceturtais sējums tiek izstrādāts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Somijā apskatāma Johana Kristofa Broces Livonijas zīmējumu un aprakstu kolekcija |date= 2007. gada 8. februāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/kultura/news/art/somija-apskatama-johana-kristofa-broces-livonijas-zimejumu-un-aprakstu-kolekcija.d?id=16827596 |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|svētu zilbi un mantru hinduismā un budismā|OM|Om}}
 rakstībā]]
'''''Om''''' ({{val|sa|ॐ}}, {{izrunā|oːm}}) jeb '''''Aum''''' ([[vēdas|vēdiskā]] izruna: {{IPA|[ɐwm]}}) ir svēta [[zilbe]] un garīgs simbols vairākās [[Indija]]s reliģijās. Tā ir [[mantra]] un ar to sākas visas lūgšanas [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Hinduismā tas ir viens no nozīmīgākajiem garīgajiem simboliem, kas apzīmē pirmo neizpaustā [[Brahmans|Brahmana]] izpausmi. Zilbi izmanto [[vēdas|vēdu]], [[upanišadas|upanišadu]] un citu svēto rakstu nodaļu sākumos un beigās. Upanišadas izskaidro ''Om'' kā dievišķo vārdu, kosmisko vibrāciju, kas ir visa pastāvošā pamatā.

sentences: {{Commonscat|Unsaturated fatty acids|Nepiesātinātās taukskābes}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Georgs Hāmanis
|          vārds_orig =''Johann Georg Hamann''
|              attēls =Johann Georg Hamann (1730 –1788).jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1730
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =27
|            dz_vieta = [[Prūsija (karaliste)|Prūsijas Karaliste]], [[Kēnigsberga]]
(tagad {{RUS}}, [[Kaļiņingrada]])
|              m_gads =1788
|           m_mēnesis =6
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Minstere]], [[Vestfālene]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|            paraksts =
|               skola = ''Vētras un dziņu'' kustība
|           intereses = Filozofija, Teoloģija
|              idejas =
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Sokrats]], [[Deivids Hjūms]]
|          ietekmējis =[[Gēte]], [[Herders]], [[Hēgelis]] u.c.
|               darbi =
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|tautu Eiropā|ciemu Vidzemē|Igauņi (Vecpiebalgas pagasts)}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Igauņi
''eestlased''
| skaits = ~1,1 miljons
| vieta = {{karogs|Igaunija}} (924 966)<ref>[http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp Iedzīvotāju statistika] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120213102109/http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp |date={{dat|2012|02|13||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Somija}} (28 965)<ref>[http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 Igauņi ir lielākā Somijas imigrantu grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110720190912/http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 |date={{dat|2011|07|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|ASV}} (25 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Kanāda}} (23 930)<ref name="canadainternational.gc.ca">[http://www.canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng Kanādas-Igaunijas attiecības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131120072919/http://canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng |date={{dat|2013|11|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Krievija}} (24 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Zviedrija}} (23 000){{nepieciešama atsauce}}
| valoda = [[igauņu valoda|igauņu]], [[Seti (etnoss)|setu]]
| reliģija = [[luterānisms]] (lai gan lielāka daļa igauņu ir nereliģiozi)
| grupas =
| radi =
| image_caption = Igauņi Igaunijas apriņķos, %
}}
'''Igauņi''' ({{val-et|eestlased}}) ir Ziemeļaustrumeiropā mītoša tauta, kas runā [[igauņu valoda|igauņu valodā]]. Igauņu valoda pieder somugru valodu grupas [[Baltijas somi|Baltijas somu]] atzaram un ir līdzīga kaimiņu [[somu valoda|somu]], [[līvu valoda|līvu]], [[karēļu valoda|karēļu]], [[ingru valoda|ingru]], [[Setu dialekts|setu]], [[vepsu valoda|vepsu]], [[votu valoda|votu]] un [[sāmu valoda|sāmu valodām]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ATB
|          Attēls = André Tanneberger at Pacha 2007.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = ATB uzstājoties Ņujorkas Pača klubā
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|        Dz_vārds = Andrē Tannenbergs
|      Pseidonīms = ATB
Danny Lee
Naughty A.T.
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|2|26}}
|           Miris =
|           Vieta = {{flaga|Vācija}} [[Freiberga (pilsēta)|Freiberga]], [[Vācija]]
|     Instrumenti =
|           Žanrs = [[Elektroniskā deju mūzika]]
[[Transs (mūzikas žanrs)|Transs]]
|    Nodarbošanās =
|            Gadi = [[1998]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = Kontor Records
|   Darbojies_arī = Sequential One/SQ-1
Love & Fate
Re-Flex
|           Mlapa = [http://www.atb-music.com atb-music.com]
|      Dalībnieki = Andrē Tannenbergs (André Tanneberger)
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''ATB''' (īstajā vārdā '''Andrē Tannenbergs''', dzimis [[1973]]. gada [[26. februāris|26. februārī]] Freibergas pilsētā [[Vācija|Vācijā]]) ir [[Vācija|vācu]] mūziķis, dīdžejs un pārsvarā [[Elektroniskā deju mūzika|Elektroniskās deju mūzikas]] producents. Atsaucoties uz oficiālo pasaules dīdžeju topu, kuru apkopo žurnāls ''DJ Mag'', [[2008. gads|2008]]. gadā ATB ieņēma 25. vietu un dīdžeju sarakstā 4. vietu.<ref>[http://djmag.com/index.php?op=top100dj&top100dj_op=results&results_op=2008&search_op=list&limit_num=150&type=&page=3 DJmag.com: Top 100 DJs - Results and History]</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zemītes pagasts
| karte             = Zemītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Zemīte
| platība           = 99,0
| iedzīvotāji       = 772<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 772 / 99 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kandava.lv
| nos_vācu          = Samiten
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Замитенская
| ref_krievu        =
}}
'''Zemītes pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Zantes pagasts|Zantes]], [[Vānes pagasts|Vānes]], [[Kandavas pagasts|Kandavas]], [[Jaunsātu pagasts|Jaunsātu]], [[Irlavas pagasts|Irlavas]] un [[Viesatu pagasts|Viesātu]] pagastiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''La Loi du marché''
| operators =
| attēls = The Measure of a Man (2015 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stefans Brizē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Vensāns Lindons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Loi du marché''
| studija = * ''Nord-Ouest Films''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2015|5|19|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2607895045/|title=The Measure of a Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''La Loi du marché''''' ir 2015. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stefans Brizē]]. Filmā galveno lomu atveido [[Vensāns Lindons]].

sentences:
'''Karību reģions''' ir [[pasaule]]s reģions, kurš atrodas galvenokārt [[Ziemeļamerika]]s dienvidu daļā, [[Karību jūra|Karību jūrā]]. No reģiona ziemeļrietumos ir [[Meksikas līcis]] un [[Ziemeļamerika]], rietumos [[Centrālamerika]], bet dienvidos [[Dienvidamerika]]. Reģionā ir iekļautas vairāk kā 700 salas un rifi. Kopējā reģiona platība ir 239 681 km2, bet iedzīvotāju skaits ap 40 miljoniem.
Lielākās pilsētas ir [[Santodomingo]], [[Havana]], [[Portoprensa]], [[Santjago]] un [[Kingstona]].
== Karību reģiona valstis ==
Karību reģionā atrodas 13 [[valsts|valstis]] un 17 atkarīgās teritorijas:
{{div col|2}}
* {{karogs|Bahamas}}
*  [[Tērksas un Kaikosas]]
=== [[Lielās Antiļu salas]] ===
* {{karogs|Kuba}}
* {{karogs|Jamaika}}
* {{CYM}}
*  [[Puertoriko]]
* {{karogs|Haiti}}
* {{karogs|Dominikāna}}
=== [[Mazās Antiļu salas]] ===
*  [[ASV Virdžīnas]]
*  [[Britu Virdžīnas]]
*  [[Angilja]]
* {{karogs|Antigva un Barbuda}}
*  [[Senmartēna]]
*  [[Sintmārtena]]
*  [[Saba]]
*  [[Sintēstatiusa]]
*  [[Senbartelmī]]
* {{karogs|Sentkitsa un Nevisa}}
*  [[Montserrata]]
*  [[Gvadelupa]]
*  [[Dominika]]
*  [[Martinika]]
*  [[Sentlūsija]]
*  [[Sentvinsenta un Grenadīnas]]
*  [[Grenāda]]
*  [[Barbadosa]]
*  [[Trinidāda un Tobāgo]]
*  [[Aruba]]
*  [[Kirasao]]
*  [[Bonaire]]
{{div col end}}

sentences:
[[svītrkods]], kura pēdējais cipars (2) ir kontrolcipars, pēc kura var pārbaudīt pārējo ciparu atbilstību]]
'''Kontrolsumma''' ({{val|en|checksum}})<ref>{{AkadTerm|term=kontrolsumma|lang=LV}}</ref> ir skaitlis, ko iegūst no lielāka izmēra [[cipardati|cipardatu]] bloka, pēc kura var pārbaudīt to pret kļūdām, kas var būt radušās datu pārraides vai saglabāšanas laikā.

sentences:
]]
'''Sociālistiskais reālisms''' ir [[reālisms|reālisma]] mākslas veids, kas attīstījās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un kļuva par dominējošo mākslas veidu [[komunisms|komunisma]] valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs [[Ideoloģija|ideoloģiski]] orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — [[sociālais reālisms|sociālo reālismu]] —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Stīvs Redgreivs
 |       piktogramma_1 = Rowing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Airēšana
 |          vārds_orig = ''Steve Redgrave''
 |              attēls = Steve Redgrave 20110525.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|3|23}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērvienība|cm=193}}
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{GBR}}
 |        sporta veids = [[Airēšana]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{OSS|V=1984}}, {{OSS|V=1988}}, {{OSS|V=1992}}, {{OSS|V=1996}}, {{OSS|V=2000}})
 |          os_medaļas = 5 zelti, 1 bronza
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCount
| [[Vasaras olimpiskās spēles]] | 5 | 0 | 1
| [[Nāciju Sadraudzības spēles]] | 3 | 0 | 0
| [[Pasaules čempionāts airēšanā]] | 9 | 2 | 1
| total = yes
}}
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Cvanu valoda
 | nativename    = ''SeTswana''
 | states        = {{BOT}}
{{ZAF}}
{{ZIM}}
{{NAM}}
 | region        = [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrika]]
 | speakers      =
 | familycolor   = Nigēras-Kongo
 | fam1          = [[Nigēras-Kongo valodas]]
 | fam2          = [[Atlantijas-Kongo valodas]]
 | fam3          = [[Benue-Kongo valodas]]
 | fam4          = [[Bantoīdu valodas]]
 | fam5          = [[Dienvidbantoīdu valodas]]
 | fam6          = [[Bantu valodas]]
 | fam7          = [[Dienvidbantu valodas]]
 | fam8          = [[Sotu-cvanu valodas]]
 | script        = [[latīņu alfabēts]] (cvanu alfabēts)
 | nation        = {{BOT}}
{{ZAF}}
{{ZIM}}
 | agency        =
 | iso1          = tn
 | iso2          = tsn
 | iso3          = tsn
 | map           =
Cvanu valodas izplatības areāls tikai Dienvidāfrikā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Novākt Kārteru
| operators =
| attēls = Get Carter poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Maiks Hodžess]]
| producents =
| scenārijs = Maiks Hodžess
| aktieri = * [[Maikls Keins]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Džons Osborns]]
* [[Brita Ēklanda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Get Carter''
| studija = * ''[[MGM-British Studios]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[MGM-EMI Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|2|3|Losandželosa|1971|3|10|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = [[sterliņu mārciņa|£]] 750 tūkstoši
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Novākt Kārteru"''' ({{Val|en|Get Carter}}) ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Hodžess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Keins]], [[Ians Hendrijs]], [[Džons Osborns]] un [[Brita Ēklanda]]. Filma ir balstīta uz Teda Luisa 1970. gada romāna ''Jack's Return Home''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHOHCH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1036
|kušanas temperatūra=-59 °C
|viršanas temperatūra=188,2 °C
}}
'''1,2-Propāndiols''' (propilēnglikols, CH3CHOHCH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, eļļains šķidrums. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. Tas ir higroskopisks un labi šķīst ūdenī, [[acetons|acetonā]] un [[hloroforms|hloroformā]]. 1,2-Propāndiols ir relatīvi maztoksisks (salīdzinot ar [[etilēnglikols|etilēnglikolu]]). 1,2-propāndiolam eksistē arī [[izomēri|izomērs]] — [[1,3-propāndiols]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name=Starptautiskā Slidošanas savienība
|image=File:ISU Icon 2018.jpg
|abbreviation=ISU
|size=170px
|formation={{dat|1892}}
|headquarters={{vieta|Šveice|Lozanna}}
|membership=
|language=
|leader_name=[[Jan Daikema]]<ref>[http://www.nu.nl/sport/4275745/nederlander-dijkema-gekozen-nieuwe-voorzitter-isu.html Nederlander Dijkema gekozen tot nieuwe voorzitter ISU]</ref>
|website={{URL|www.isu.org/}}
}}
'''Starptautiskā Slidošanas savienība''' (ISU) ir sporta organizācija, kas dibināta 1892. gadā. Tā ir galvenā slidošanas disciplīnu organizācija, kas atbild par nozīmīgāko starptautisko sacensību rīkošanu un citiem jautājumiem. ISU ir viena no vecākajām sporta organizācijām un tās galvenā mītne atrodas Šveices pilsētā [[Lozanna|Lozannā]]. Tā atbild par tādiem sporta veidiem kā [[daiļslidošana]], [[ātrslidošana]], [[šorttreks]] un citiem.<ref>[http://static.isu.org/media/79153/2012_constitution_and_general_regulations.pdf "ISU Constitution and General Regulations 2012"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140222004240/http://static.isu.org/media/79153/2012_constitution_and_general_regulations.pdf |date={{dat|2014|02|22||bez}} }} International Skating Union. (accessed January 12, 2014).</ref>

sentences:
ar četriem ravelīniem]]
'''Ravelīns''' ({{val|la|ravelere}} — 'atdalīt') ir trīsstūrveida [[nocietinājums]], kas atrodas [[kurtīne]]s priekšā, [[aizsarggrāvis|aizsarggrāvja]] priekšpusē pa vidu starp [[bastions|bastioniem]]. Tika izmantots, lai ar uguni atbalstītu bastionus un aizsargātu pieejas [[cietoksnis|cietoksnim]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences: '''Līveni''' ({{val|de|Lieven}}; {{val|sv|Liewen}}), līdz 17. gadsimtam '''Līves''' (''Live''), ir viena no vecākajām un pazīstamākajām [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtām, kurai pieder vairāki ievērojami valstsvīri, karavīri, diplomāti un politiķi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Ground squirrel berkeley marina 01.jpg
|  att_nosaukums = [[Kalifornijas zemes vāvere]] (''Spermophilus beecheyi'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|       binomial = Marmotini <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]] 1923)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu cilts''' (''Marmotini'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[Āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilti]] (''Protoxerini'') un [[asspalvainās zemes vāveres|asspalvaino zemes vāveru cilti]] (''Xerini'') veido [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtu]] (''Xerinae'').

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Dmitro Luņins
 |       vārds_orģ = ''Дмитро Сергійович Лунін''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[gubernators|gubernatora]] pienākumu izpildītājs
 |     term_sākums = {{dat|2021|12|24}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Olehs Siņehubovs]]
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |           amats2 = [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[gubernators|gubernatora]] pirmais vietnieks
 |     term_sākums2 = [[2019. gads|2019.]] gada [[decembris]]
 |     term_beigas2 = {{dat|2021|12|24}}
|      prezidents2 =
|        premjers2 =
 |     priekštecis2 =
 |        pēctecis2 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1980|3|31}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Harkiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni = 2 dēli
 |       profesija = [[jurists]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Harkivas polittehniskais institūts</br>Harkivas Nacionālā universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes =
}}
'''Dmitro Luņins''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Сергійович Лунін''; dzimis [[1980. gads|1980.]] gada [[31. marts|31. martā]]), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[Tiesību zinātne|tiesību]] [[zinātņu doktors]] un [[Politiķis|valstsvīrs]], kurš pašlaik ir [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[Gubernators|gubernatora]] pienākumu izpildītājs kopš [[2021. gads|2021.]] gada [[24. decembris|24. decembra]]. Kopš [[2022. gads|2022.]] gada [[24. februāris|24. februāra]] viņš ir [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] militārās pārvaldes vadītājs.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.president.gov.ua/documents/6742021-41025|title=Указ Президента України від 24 грудня 2021 року № 674/2021}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Batlers Jeitss
|     vārds_orig = William Butler Yeats
|         attēls = Yeats Boughton.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Dublinas grāfiste]], {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] (tagad {{IRL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Mentona]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[īri|īrs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Tornis"
(''The Tower'', 1928)
"Vītņu kāpnes"
(''The Winding Stair'', 1929)
|    ietekmējies =  [[Viljams Bleiks]]
[[Frīdrihs Nīče]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{mazais burts}}
{{Mobilā telefona infokaste
| nosaukums        = ''iPhone 4S''
| attēls           =
| attēls paraksts  = Melns ''iPhone 4S''.
| ražotājs         = ''[[Apple Inc.]]''
| sērija           =
| operators        =
| tīkls            = [[GSM]], [[CDMA]]
| izlaists         = 2011. gada 14. oktobrī
| tips               =
| izmērs             = 115,2 mm augsts
58,6 mm plats
9,3 mm biezs
| svars              = 140 [[grams|grami]]
| os                 = '''Oriģinālā:''' [[iOS 5|iOS 5.0]]
'''Pašreizējā:''' [[iOS 9|iOS 9.3.5]], izlaista {{start date|mf=yes|2016|01|19}}
| cpu                = 1,0 GHz ([[Zemtaktēšana|Zemtaktēts]] uz 800 MHz) [[dual-core]] ARM Cortex-A9
| operatīva atmiņa   = 512 MB [[DDR2 RAM]]<ref name=ifixit-teardown />
| atmiņa             = 8, 16, 32, vai 64 GB
| atmiņas karte      =
| akumulators        = 3,7V, 5,3Whr (~1430mAh)<ref name="anandtech 4s review" />
| datu ievade        =
| displejs           =
| aizmugurējā kamera =
| priekšējā kamera   =
| mediju formāti =
| zvanu signals  =
| savienojamība  = [[Wi-Fi]] ([[IEEE 802.11|802.11]] [[IEEE 802.11#802.11b|b]]/[[IEEE 802.11#802.11g|g]]/[[IEEE 802.11#802.11n|n]]) {{nowrap|(tikai 2,4 [[Hercs|GHz]] )}}
[[Bluetooth 4]].0

'''Combined GSM/CDMA antenna:''' [[multi-band|quad-band]] [[GSM]]/[[GPRS]]/[[Enhanced Data Rates for GSM Evolution|EDGE]]
([[GSM frequency bands|800 850 900 1,800 1,900]] MHz)
Quad-band [[Universal Mobile Telecommunications System|UMTS]]/[[High-Speed Downlink Packet Access|HSDPA]]/[[High-Speed Uplink Packet Access|HSUPA]]
([[UMTS frequency bands|800 850 900 1,900 2,100]] MHz) (800 MHz neizziņots)
[[multi-band|Dual-band]] [[code division multiple access|CDMA]]/[[EV-DO Rev. A]] (800 1,900 MHz)
[[GLONASS]], [[GPS]]
| citi           = "The most amazing iPhone yet."<ref name="moto" />
| statuss        =
| priekštecis      = ''[[iPhone 4]]''
| pēctecis         = ''[[iPhone 5]]''
| ārējās saites    = {{URL|https://www.apple.com/lae/iphone-4s/specs/}}
}}
{{iPhone modeļi}}
'''''iPhone 4S''''' ir ''[[Apple Inc.]]'' ražots [[viedtālrunis]] ar skārienjutīgu ekrānu. Tas ir piektās paaudzes ''[[iPhone]]'' produkts un tas ir arī saglabājis tādu pašu ārējo dizainu kā iepriekšējās paaudzes modelis, taču šajā versijā ir uzlabotas iekšējās tehniskās daļas un [[operētājsistēma]]. Tālruņa programmatūrā iekļauta ''iCloud'' datu glabātuve un ''[[Siri]]'' balss atpazīšanas programma, kas ļauj dažas tālruņa funkcijas pārvaldīt ar balsi.

sentences:
{{cita nozīme|Linux kodolu|operētājsistēmām, kas veidotas uz šī kodola bāzes,|GNU/Linux}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = [[Tukss]]
| family                 = [[Unix]] veida
| source_model           = brīva operētājsistēma
| frequently_updated     = yes
| kernel_type            =
| supported_platforms    = [[IA-32]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[x86-64]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[Itanium]], [[PowerPC]], [[ARM architecture|ARM]], [[m68k]], [[PA-RISC]], [[s390]], [[SuperH]], [[M32R]]
| license                =[[GNU Vispārējā publiskā licence]], [[BSD licence]], [[Apache licence]]
| working_state          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vārdi
| operators =
| attēls = The Words 2012 Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma, romantika
| režisors = * [[Braiens Klugmans]]
* [[Lī Sterntāls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Bens Bārnss]]
* [[Nora Arnezedera]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Words''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''CBS Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|27|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|7|ASV}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,4 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Words-The|title=The Words (2012) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vārdi"''' ({{Val|en|The Words}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisori ir [[Braiens Klugmans]] un [[Lī Sterntāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Džeremijs Aironss]], [[Deniss Kveids]], [[Olīvija Vailda]], [[Zoja Saldana]], [[Bens Bārnss]] un [[Nora Arnezedera]].

sentences:
{{cita nozīme|liķieri|kuģi|Adriatica Queen}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Vecmāte''' jeb '''akušiere''' (no {{val|fr|accoucher}} — 'palīdzēt dzemdībās') ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas nodrošina [[dzemdības|dzemdību]] palīdzību.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Sabrinas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x            =87
|poz_y            =63
}}
'''Sabrinas krasts''' ({{val|en|Sabrina Coast}}) ir [[Vilksa Zeme]]s piekrastes daļa [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Stiepjas no [[Sauterda rags|Sauterda raga]] austrumos (66°32′S 122°5′E) līdz [[Veldrona rags|Veldrona ragam]] rietumos (66°34′S 115°33′E). Kopējais garums ap 300 km.<ref>[http://www.diclib.com/%D0%A1%D0%B0%D0%B1%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B0%20%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B3/show/en/bse/62105 Сабрина Берег]</ref> Austrumos robežojas ar [[BANZARE krasts|BANZARE krastu]], rietumos — ar [[Bada krasts|Bada krastu]]. Lielāko Sabrinas krasta piekraste daļu aizņem [[Maskavas Universitātes šelfa ledājs]], kurā nolaižas [[Totena ledājs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Monako katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Monaco_BW_2011-06-07_16-07-20.jpg
| image_size            =
| caption               = Monako katedrāle
| map_type              = Monako#Francija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Monako katedrāle
| position              = left
| latd                  = 43.730214
| longd                 = 7.422664
| location              = {{vieta|Monako}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neoromānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1875. gads
| year_completed        = 1903. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Monako katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q667450"
}
</mapframe>
'''Dievmātes Bezvainīgās ieņemšanas katedrāle''' ({{val|fr|Cathédrale de Notre-Dame-Immaculée}}), dēvēta arī par '''Sv. Nikolaja katedrāli''' ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Monako]]. [[Monako arhidiecēze]]s katedrāle.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Gyr falcon - Falco rusticolus - Fálki 2.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = Falco rusticolus
 |       suga_lv = Medību piekūns
 |      binomial =Falco rusticolus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Falco arcticus''
*''Falco candicans''
*''Falco islandus''
*''Falco obsoletus''
*''Falco swarthi''
*''Hierofalco grebnitzkii''
*''Hierofalco islandus''
*''Hierofalco rusticolus''
| izplatība =

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences: '''Somugri''' ir cilšu un tautu grupa, kas dzīvo [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Ziemeļāzija|Ziemeļāzijā]] un [[Vidusdonavas zemiene|Vidusdonavas zemienē]]. Somugri galvenokārt runā [[somugru valodas|somugru valodās]], bet daļa ir asimilējušies un ikdienā runā citā valodā. Lielākās somugru tautas ir [[ungāri]] (13—14 miljoni), [[somi]] (6—7 miljoni), [[igauņi]] (1,1 miljons) un [[mordvieši]] (0,7 miljoni).

sentences: [[Fotometrija|Fotometrijā]] '''apgaismojums''' ir [[Gaismas plūsma|gaismas plūsmas daudzums]], kas krīt uz virsmas [[Laukums|laukuma]] vienību. To aprēķina pēc formulas:<math>E = \Phi / S</math>, kur E - apgaismojums, Φ - gaismas plūsma (lm), S - virsmas laukums (m2). Plaknes apgaismojumu, ko rada punktveida gaismas avots, aprēķina pēc formulas <math>E = \frac{I}{r^2}*cos\alpha</math>, kur I - avota gaismas stiprums (lm), r - attālums līdz gaismas avotam (m), α - gaismas staru krišanas leņķis.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Zvaigzne|year=1985|isbn=5-405-00201-1|location=Rīga|pages=329.-331.}}</ref>

sentences: Šajā kategorijā ir raksti par [[zinātniska ekspedīcija|zinātniskām ekspedīcijām]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences: '''Karšu māja''' ir viena no [[kuģis|kuģa]] dienesta telpām. Tā izvietota virsbūvē blakus [[stūres māja]]i.<ref>Grāvītis J. ''Kuģu uzbūve.'' [[Latvijas Jūras akadēmija]], 2004. 8. lpp.</ref>

sentences: '''15. decembris''' ir gada 349. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (350. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 16 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Georg von Meyendorff''
|         attēls = Georg Wolter Konrad Meyendorff.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1795
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Vircburga]], [[Bavārija|Bavārijas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna fon Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794—1854), [[Pēteris fon Meijendorfs|Pēteris]] (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Risijs
| Photo                = Rysy,_wierzcholek_slowacki.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Slovākija#Polija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=49 | latm = 10 | lats = 46 |latNS=N
| longd=20 | longm = 5| longs = 17|longEW=E
| Augstums         = 2503
| Relatīvais_augstums  = 163
| Atrašanās vieta  = {{POL}}<br>{{SVK}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Tatri]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1840. gads (rakstos)
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
|       Name = Irānas
|    Article =
|       Type =
|      Image = Flag of Iran.svg
|   Nickname =
|  Morenicks =
|        Use = 111111
|     Symbol =
| Proportion = 4:7{{efn|Šī ir karoga vienkāršotā versija. Konstruējot karogu oficiālajā veidā proporcija ir iracionāla: 1 : (75/28)(7√5 − 15)}}
|   Adoption = {{dat|1980|7|29||bez}}
|     Design = Trīs krāsu karogs ar zaļu, baltu un sarkanu joslu un sarkanu [[Irānas ģerbonis|Irānas ģerboni]] baltās joslas centrā. Vietā, kur saskaras zaļā josla ar balto joslu un sarkanā josla ar balto joslu, baltā krāsā [[kufika rakstība|kufika rakstā]] 11 reižu rakstīts ''[[Allahu Akbar]]'' (Dievs ir visvarens).
|   Designer =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Veronika Kempbela-Brauna
 |      vārds_orig = ''Veronica Campbell-Brown''
 |          attēls = Veronica Campbell Daegu 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Veronika Kempbela-Brauna 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|5|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Jamaika|Trelonija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|ASV|Florida|Klermona}}
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 5 ({{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}})
 |            pc-a = 5 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport |Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{JAM}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold | [[2004 Summer Olympics|Atēnas 2004]] | 200 m}}
{{MedalGold | [[2004 Summer Olympics|Atēnas 2004]] | 4×100 m stafete}}
{{MedalGold | [[2008 Summer Olympics|Pekina 2008]] | 200 m}}
{{MedalSilver | [[2000 Summer Olympics|Sidneja 2000]] | 4×100 m stafete}}
{{MedalSilver | [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | 4×100 m stafete}}
{{MedalSilver | [[2016 Summer Olympics|Rio 2016]] | 4×100 m stafete}}
{{MedalBronze | [[2004 Summer Olympics|Atēnas 2004]] | 100 m}}
{{MedalBronze | [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | 100 m}}
{{MedalCompetition|[[IAAF World Championships in Athletics|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold |[[2007 World Championships in Athletics|Osaka 2007]]|100 m}}
{{MedalGold |[[2011 World Championships in Athletics|Tegu 2011]]|200 m}}
{{MedalGold |[[2015 World Championships in Athletics|Pekina 2015]]|4×100 m stafete}}
{{MedalSilver |[[2005 World Championships in Athletics|Helsinki 2005]]|100 m}}
{{MedalSilver |[[2005 World Championships in Athletics|Helsinki 2005]]|4×100 m stafete}}
{{MedalSilver |[[2007 World Championships in Athletics|Osaka 2007]]|200 m}}
{{MedalSilver |[[2007 World Championships in Athletics|Osaka 2007]]|4×100 m stafete}}
{{MedalSilver |[[2009 World Championships in Athletics|Berlīne 2009]]|200 m}}
{{MedalSilver |[[2011 World Championships in Athletics|Tegu 2011]]|100 m}}
{{MedalSilver |[[2011 World Championships in Athletics|Tegu 2011]]|4×100 m stafete}}
{{MedalBronze |[[2015 World Championships in Athletics|Pekina 2015]]|200 m}}
}}
'''Veronika Kempbela-Brauna''' ({{val|en|Veronica Campbell-Brown}}; dzimusi '''Veronika Kempbela'''; {{dat|1982|5|15}} [[Trelonija|Trelonijā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijusī jamaikiešu [[vieglatlētika|vieglatlēte]], sprintere. Viņa ir trīskārtēja olimpiskā čempione ([[200 m]] un stafetē), kā arī Pasaules čempione prestižākajā — [[100 m]] — distancē. Olimpiskajās spēlēs un Pasaules čempionātos kopumā izcīnījusi 19 medaļas, tādējādi viņa ir viena no medaļām bagātākajām sportistēm vieglatlētikas vēsturē.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Romāns Šuhevičs
| vārds_orig = Роман Йосипович Шухевич
| attēls = Román_Shujévych.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Šuhevičs 1944. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1907
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Ļviva]], [[Galīcija]], [[Austroungārija]]
({{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1950
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 05
| m_vieta = Bilogorščas ciems, [[Ukrainas PSR]]
([[Ļviva]], {{UKR}})
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Natālija Berezinska
| bērni = Jurijs Šuhevičs (1933)
Marija Šuheviča (1940)
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālis]] (1946)
|  dienesta_laiks = 1925. — 1950.
|          valsts =
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[Ukrainas nemiernieku armija]]
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = Ļvivas Politehniskais institūts (inženieris)
|     apbalvojumi = [[Ukrainas Varonis]] (2007-2010) u.c.
|      cits_darbs = politiskā darbība
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|laikmetu|2002. gada animācijas filmu|Ledus laikmets (filma)}}
 mūsdienās.]]
'''Ledus laikmets''' ir apzīmējums periodiskiem aukstuma periodiem [[Zeme]]s klimatiskajā vēsturē. No arheoloģiskajiem izrakumiem ir zināms par vismaz pieciem lieliem ledus laikmetiem.

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: '''Islāma terorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islamic terrorism'', arī '''islāmistu terorisms''' vai '''radikālais islāma terorisms''') ir [[Terorisms|teroristisku]] organizāciju veids, ko raksturo atsaukšanās uz [[Islāms|islāma]] reliģiju kā savas rīcības un mērķu vadmotīvu.<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Kéchichian|publisher=Oxford University Press|last2=Norton|chapter=Terrorism|pages=|page=|doi=|oclc=|isbn=9780195305135|location=Oxford|year=2009|first1=Joseph Albert|format=|url=https://archive.org/details/oxfordencycloped0002unse_t7m9|title=The Oxford Encyclopedia of the Islamic World|editor3-last=|editor3-first=|editor2-last=|editor2-first=|editor1-last=Esposito|editor1-first=John L.|first2=Richard}}</ref> Islāma terorismu raksturo nevis atšķirīga cīņas stratēģija, bet gan mērķu un darbību pamatojums reliģijā, t.i., [[Islāms|islāma]] [[reliģija]]s [[Dogma|dogmās]].

sentences:
"dzīvības koks"]]
'''Filoģenētika''' ({{val|grc|φῦλον}}, ''phûlon'' — ‘cilts, ģints’, {{gree|γένεσις}}, ''génesis'' — ‘izcelsme’) ir [[ģenētika]]s nozare, kas pētī visas [[ģenētiskais materiāls|ģenētiska materiāla]] un tā elementu pārvērtības, sākot ar ģenētiskā materiāla pārkombinēšanos [[dzimumvairošanās]] procesā un [[mutācija|mutācijām]] un beidzot ar [[ģenētiskais sastāvs|ģenētiskā sastāva]] pārmaiņām populācijās. [[Evolūcijas teorija]] apgalvo, ka dažādu sugu līdzība bieži norāda uz vispārējo izcelsmi vai vispārējo priekšteci. Līdz ar to šajā nozarē nodarbojas ar evolucionāro attiecību atklāšanu un noskaidrošanu starp dažādiem organismiem, gan mūsdienu, gan izmirušām sugām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Bukovskis
|         vārds_orig = ''Владимир Константинович Буковский''
|             attēls = Boekovski1987.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1942
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Belebeja|td=Krievija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2019
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Kembridža}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Vladimirs Bukovskis''' ({{val|ru|Владимир Константинович Буковский}}, dzimis {{dat|1942|12|30}}, miris {{dat|2019|10|27}}) bija [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]] un [[disidents]], viens no PSRS disidentu kustības pamatlicējiem.<ref name="bbc">{{tīmekļa atsauce |title=Умер Владимир Буковский, диссидент, выдвигавшийся в президенты России |url=https://www.bbc.com/russian/news-50203904 |website=bbc.com |accessdate={{dat|2019|10|29||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Elisona Krausa
|          Attēls = Alison Krauss MerleFest 2007 01.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Elisona Krausa 2007. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|7|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Dekatura}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984–pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Rounder Records|Rounder]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Elisona Krausa''' (''Alison Krauss'', dzimusi {{dat|1971|7|23}}) ir amerikāņu [[blūgrāss|blūgrāsa]] un [[kantri]] mūzikas dziedātāja, kā arī [[vijole]]s spēlētaja. Viņa ienāca mūzikas industrijā vēl kā bērns. Viņa uzvarēja vietējajos konkursos jau desmit gadu vecumā, bet pirmo ierakstus veica 14 gadu vecumā. [[1985]]. gadā viņa noslēdza līgumu ar ''[[Rounder Records]]'' un [[1987]]. gadā, 16 gadu vecumā, izdeva savu pirmo [[mūzikas albums|albumu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naieda
| operators =
| attēls = Nyad film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = * [[Elizabete Čai Vāsereli]]
* [[Džimijs Čins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Anete Beninga]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Rīss Ivanss]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Nyad''
| studija = * ''Black Bear Pictures''
* ''Mad Chance Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Naieda"''' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/30.10.2023-kino-neizejot-no-majas-kristine-simsone-par-jaunakajam-filmam.a529657/|title=Kino, neizejot no mājas. Kristīne Simsone par jaunākajām filmām|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-31|language=lv}}</ref> ({{val|en|Nyad}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisori ir [[Elizabete Čai Vāsereli]] un [[Džimijs Čins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Džodija Fostere]] un [[Rīss Ivanss]]. Filma balstīta uz amerikāņu peldētājas [[Daiena Naieda|Daienas Naiedas]] autobiogrāfiju ''Find a Way''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2021/03/annette-bening-diana-nyad-swimmer-movie-free-solo-efm-1234706577/|title=Annette Bening To Star In Swimmer Biopic ‘Nyad’ From ‘Free Solo’ Directors & ‘American Sniper’ & ‘The Imitation Game’ Producers; CAA & STX Launch Sales — EFM Hot Package|last=Wiseman|first=Andreas|website=Deadline|access-date=2023-12-08|date=2021-03-04|language=en-US}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Cities by country|Pilsētas pēc valsts}}

sentences: '''Tehnikums''' ir [[Izglītība|izglītības]] iestāde, kura īsteno profesionālās vidējās izglītības programmas, kas dod iespēju iegūt trešo profesionālās kvalifikācijas līmeni, un kurai ir piešķirts profesionālās izglītības kompetences centra statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.niid.lv/izlgsist|title=Izglītības sistēma Latvijā|website=www.niid.lv|access-date=2023-10-04|language=lv}}</ref> [[Profesionālā izglītība|Profesionālās izglītības]] iestādes specializējas profesionālās tālākizglītības programmu īstenošanā, ļaujot iegūt piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju dažādās profesionālajās jomās.

sentences:
ar mērci]]
'''Mērce''' ir šķidra vai daļēji šķidra piedeva ēdieniem. To izmanto, lai mainītu [[ēdiens|ēdiena]] garšu un izskatu. Vispārīgi mērces var iedalīt divās grupās: saldajās mērcēs, kuras pievieno [[saldais ēdiens|saldajiem ēdieniem]], un mērcēs, kas paredzētas [[otrais ēdiens|otrajam ēdienam]]. Pie mērcēm var pieskaitīt arī [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[sojas mērce|sojas mērci]], [[sinepes]] un citus produktus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V3+,Cr)8O16
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss fon Šeibners-Rihters
|     vārds_orig = ''Max Erwin von Scheubner-Richter''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 119-1930-01, Max Erwin v. Scheubner-Richter.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1923
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 9
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|Vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = Diplomāts, politiķis
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ludvigs Maksimiliāns (Makss) Ervins fon Šeibners-Rihters''' ({{val|de|Ludwig Maximilian Erwin von Scheubner-Richter}}; dzimis {{dat|1884|1|21}}, miris {{dat|1923|11|9}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[diplomāts]] un viens no vadošajiem nacistu partijas biedriem tās pirmsākumos. Tuvs [[Alfrēds Rozenbergs|Alfrēda Rozenberga]] draugs un līdzgaitnieks. [[Minhene]]s [[Alus pučs|alus puča]] dalībnieks.

sentences: '''Francijas franks''' ([[Franču valoda|franču]]: ''franc français'') bija 14.–17. gadsimta zelta monēta, no 1795. gada 7. aprīļa līdz 2002. gada 17. februārim [[Francija]]s galvenā naudas vienība.

sentences:
{| {{#if:{{{class|}}}|class="{{{class|}}}"}} style="{{#if:{{{table_width|}}}|width: {{{table_width}}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}};}} border-style:solid; border-width:1px; border-color:#c0c0c0; background-color:#fdfdfd; text-align:left; {{#switch:{{{float|}}}
|left=float: left; clear: left; margin: 0.5em 1em 0.5em 0;
|right=float: right; clear: right; margin: 0.5em 0 0.5em 1em;
|center=float: none; margin-left: auto; margin-right: auto;
}}{{{table_style|}}}" cellpadding=1
|+ style="font-weight:bold" | {{{title|Pilsētas pēc iedzīvotāju skaita}}}
! scope="col" | {{#if:{{{label_type|}}}|{{{label_type}}}|Pilsēta}}
! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" | {{#if:{{{data_type|{{{col1_data_type|}}}}}}|{{{data_type|{{{col1_data_type}}}}}}|Iedz. skaits}} {{#if:{{{col2_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col2_data_type}}}
}} {{#if:{{{col3_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col3_data_type}}}
}} {{#if:{{{col4_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col4_data_type}}}
}} {{#if:{{{col5_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col5_data_type}}}
}} {{#if:{{{col6_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col6_data_type}}}
}} {{#if:{{{col7_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col7_data_type}}}
}} {{#if:{{{col8_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col8_data_type}}}
}} {{#if:{{{col9_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col9_data_type}}}
}}
|-
{{#if:{{{col1_data1|{{{data1|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label1}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment1|{{{comment1|}}}}}}|{{{col1_comment1|{{{comment1}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data1}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment1|}}}|{{{col2_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data1}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment1|}}}|{{{col3_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment1|}}}|{{{col4_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment1|}}}|{{{col5_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment1|}}}|{{{col6_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment1|}}}|{{{col7_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment1|}}}|{{{col8_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment1|}}}|{{{col9_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data2|{{{data2|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label2}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data2|{{{data2}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment2|{{{comment2|}}}}}}|{{{col1_comment2|{{{comment2}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data2}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment2|}}}|{{{col2_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data2}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment2|}}}|{{{col3_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment2|}}}|{{{col4_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment2|}}}|{{{col5_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment2|}}}|{{{col6_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment2|}}}|{{{col7_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment2|}}}|{{{col8_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment2|}}}|{{{col9_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data3|{{{data3|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label3}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data3|{{{data3}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment3|{{{comment3|}}}}}}|{{{col1_comment3|{{{comment3}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data3}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment3|}}}|{{{col2_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data3}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment3|}}}|{{{col3_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment3|}}}|{{{col4_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment3|}}}|{{{col5_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment3|}}}|{{{col6_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment3|}}}|{{{col7_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment3|}}}|{{{col8_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment3|}}}|{{{col9_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data4|{{{data4|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label4}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data4|{{{data4}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment4|{{{comment4|}}}}}}|{{{col1_comment4|{{{comment4}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data4}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment4|}}}|{{{col2_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data4}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment4|}}}|{{{col3_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment4|}}}|{{{col4_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment4|}}}|{{{col5_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment4|}}}|{{{col6_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment4|}}}|{{{col7_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment4|}}}|{{{col8_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment4|}}}|{{{col9_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data5|{{{data5|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label5}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data5|{{{data5}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment5|{{{comment5|}}}}}}|{{{col1_comment5|{{{comment5}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data5}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment5|}}}|{{{col2_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data5}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment5|}}}|{{{col3_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment5|}}}|{{{col4_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment5|}}}|{{{col5_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment5|}}}|{{{col6_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment5|}}}|{{{col7_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment5|}}}|{{{col8_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment5|}}}|{{{col9_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data6|{{{data6|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label6}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data6|{{{data6}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment6|{{{comment6|}}}}}}|{{{col1_comment6|{{{comment6}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data6}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment6|}}}|{{{col2_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data6}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment6|}}}|{{{col3_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment6|}}}|{{{col4_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment6|}}}|{{{col5_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment6|}}}|{{{col6_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment6|}}}|{{{col7_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment6|}}}|{{{col8_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment6|}}}|{{{col9_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data7|{{{data7|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label7}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data7|{{{data7}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment7|{{{comment7|}}}}}}|{{{col1_comment7|{{{comment7}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data7}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment7|}}}|{{{col2_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data7}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment7|}}}|{{{col3_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment7|}}}|{{{col4_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment7|}}}|{{{col5_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment7|}}}|{{{col6_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment7|}}}|{{{col7_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment7|}}}|{{{col8_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment7|}}}|{{{col9_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data8|{{{data8|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label8}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data8|{{{data8}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment8|{{{comment8|}}}}}}|{{{col1_comment8|{{{comment8}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data8}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment8|}}}|{{{col2_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data8}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment8|}}}|{{{col3_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment8|}}}|{{{col4_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment8|}}}|{{{col5_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment8|}}}|{{{col6_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment8|}}}|{{{col7_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment8|}}}|{{{col8_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment8|}}}|{{{col9_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data9|{{{data9|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label9}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data9|{{{data9}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment9|{{{comment9|}}}}}}|{{{col1_comment9|{{{comment9}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data9}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment9|}}}|{{{col2_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data9}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment9|}}}|{{{col3_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment9|}}}|{{{col4_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment9|}}}|{{{col5_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment9|}}}|{{{col6_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment9|}}}|{{{col7_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment9|}}}|{{{col8_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment9|}}}|{{{col9_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data10|{{{data10|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label10}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data10|{{{data10}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment10|{{{comment10|}}}}}}|{{{col1_comment10|{{{comment10}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data10}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment10|}}}|{{{col2_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data10}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment10|}}}|{{{col3_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment10|}}}|{{{col4_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment10|}}}|{{{col5_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment10|}}}|{{{col6_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment10|}}}|{{{col7_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment10|}}}|{{{col8_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment10|}}}|{{{col9_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data11|{{{data11|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label11}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data11|{{{data11}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment11|{{{comment11|}}}}}}|{{{col1_comment11|{{{comment11}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data11}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment11|}}}|{{{col2_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data11}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment11|}}}|{{{col3_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment11|}}}|{{{col4_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment11|}}}|{{{col5_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment11|}}}|{{{col6_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment11|}}}|{{{col7_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment11|}}}|{{{col8_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment11|}}}|{{{col9_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data12|{{{data12|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label12}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data12|{{{data12}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment12|{{{comment12|}}}}}}|{{{col1_comment12|{{{comment12}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data12}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment12|}}}|{{{col2_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data12}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment12|}}}|{{{col3_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment12|}}}|{{{col4_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment12|}}}|{{{col5_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment12|}}}|{{{col6_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment12|}}}|{{{col7_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment12|}}}|{{{col8_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment12|}}}|{{{col9_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data13|{{{data13|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label13}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data13|{{{data13}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment13|{{{comment13|}}}}}}|{{{col1_comment13|{{{comment13}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data13}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment13|}}}|{{{col2_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data13}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment13|}}}|{{{col3_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment13|}}}|{{{col4_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment13|}}}|{{{col5_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment13|}}}|{{{col6_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment13|}}}|{{{col7_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment13|}}}|{{{col8_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment13|}}}|{{{col9_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data14|{{{data14|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label14}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data14|{{{data14}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment14|{{{comment14|}}}}}}|{{{col1_comment14|{{{comment14}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data14}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment14|}}}|{{{col2_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data14}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment14|}}}|{{{col3_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment14|}}}|{{{col4_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment14|}}}|{{{col5_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment14|}}}|{{{col6_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment14|}}}|{{{col7_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment14|}}}|{{{col8_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment14|}}}|{{{col9_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data15|{{{data15|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label15}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data15|{{{data15}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment15|{{{comment15|}}}}}}|{{{col1_comment15|{{{comment15}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data15}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment15|}}}|{{{col2_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data15}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment15|}}}|{{{col3_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment15|}}}|{{{col4_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment15|}}}|{{{col5_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment15|}}}|{{{col6_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment15|}}}|{{{col7_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment15|}}}|{{{col8_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment15|}}}|{{{col9_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data16|{{{data16|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label16}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data16|{{{data16}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment16|{{{comment16|}}}}}}|{{{col1_comment16|{{{comment16}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data16}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment16|}}}|{{{col2_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data16}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment16|}}}|{{{col3_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment16|}}}|{{{col4_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment16|}}}|{{{col5_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment16|}}}|{{{col6_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment16|}}}|{{{col7_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment16|}}}|{{{col8_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment16|}}}|{{{col9_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data17|{{{data17|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label17}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data17|{{{data17}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment17|{{{comment17|}}}}}}|{{{col1_comment17|{{{comment17}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data17}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment17|}}}|{{{col2_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data17}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment17|}}}|{{{col3_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment17|}}}|{{{col4_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment17|}}}|{{{col5_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment17|}}}|{{{col6_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment17|}}}|{{{col7_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment17|}}}|{{{col8_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment17|}}}|{{{col9_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data18|{{{data18|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label18}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data18|{{{data18}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment18|{{{comment18|}}}}}}|{{{col1_comment18|{{{comment18}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data18}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment18|}}}|{{{col2_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data18}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment18|}}}|{{{col3_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment18|}}}|{{{col4_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment18|}}}|{{{col5_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment18|}}}|{{{col6_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment18|}}}|{{{col7_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment18|}}}|{{{col8_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment18|}}}|{{{col9_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data19|{{{data19|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label19}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data19|{{{data19}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment19|{{{comment19|}}}}}}|{{{col1_comment19|{{{comment19}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data19}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment19|}}}|{{{col2_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data19}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment19|}}}|{{{col3_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment19|}}}|{{{col4_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment19|}}}|{{{col5_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment19|}}}|{{{col6_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment19|}}}|{{{col7_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment19|}}}|{{{col8_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment19|}}}|{{{col9_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data20|{{{data20|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label20}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data20|{{{data20}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment20|{{{comment20|}}}}}}|{{{col1_comment20|{{{comment20}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data20}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment20|}}}|{{{col2_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data20}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment20|}}}|{{{col3_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment20|}}}|{{{col4_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment20|}}}|{{{col5_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment20|}}}|{{{col6_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment20|}}}|{{{col7_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment20|}}}|{{{col8_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment20|}}}|{{{col9_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data21|{{{data21|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label21}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data21|{{{data21}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment21|{{{comment21|}}}}}}|{{{col1_comment21|{{{comment21}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data21}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment21|}}}|{{{col2_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data21}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment21|}}}|{{{col3_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment21|}}}|{{{col4_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment21|}}}|{{{col5_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment21|}}}|{{{col6_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment21|}}}|{{{col7_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment21|}}}|{{{col8_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment21|}}}|{{{col9_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data22|{{{data22|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label22}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data22|{{{data22}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment22|{{{comment22|}}}}}}|{{{col1_comment22|{{{comment22}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data22}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment22|}}}|{{{col2_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data22}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment22|}}}|{{{col3_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment22|}}}|{{{col4_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment22|}}}|{{{col5_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment22|}}}|{{{col6_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment22|}}}|{{{col7_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment22|}}}|{{{col8_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment22|}}}|{{{col9_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data23|{{{data23|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label23}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data23|{{{data23}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment23|{{{comment23|}}}}}}|{{{col1_comment23|{{{comment23}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data23}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment23|}}}|{{{col2_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data23}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment23|}}}|{{{col3_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment23|}}}|{{{col4_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment23|}}}|{{{col5_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment23|}}}|{{{col6_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment23|}}}|{{{col7_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment23|}}}|{{{col8_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment23|}}}|{{{col9_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data24|{{{data24|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label24}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data24|{{{data24}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment24|{{{comment24|}}}}}}|{{{col1_comment24|{{{comment24}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data24}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment24|}}}|{{{col2_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data24}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment24|}}}|{{{col3_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment24|}}}|{{{col4_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment24|}}}|{{{col5_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment24|}}}|{{{col6_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment24|}}}|{{{col7_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment24|}}}|{{{col8_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment24|}}}|{{{col9_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data25|{{{data25|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label25}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data25|{{{data25}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment25|{{{comment25|}}}}}}|{{{col1_comment25|{{{comment25}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data25}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment25|}}}|{{{col2_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data25}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment25|}}}|{{{col3_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment25|}}}|{{{col4_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment25|}}}|{{{col5_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment25|}}}|{{{col6_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment25|}}}|{{{col7_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment25|}}}|{{{col8_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment25|}}}|{{{col9_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{total|{{{col1_total|}}}}}}|
! scope="row" {{!}} Total {{!!}} {{formatnum: {{{total|{{{col1_total}}}}}} }} }} {{#if:{{{col2_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col2_total}}} }} }}{{#if:{{{col3_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col3_total}}} }} }}{{#if:{{{col4_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col4_total}}} }} }}{{#if:{{{col5_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col5_total}}} }} }}{{#if:{{{col6_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col6_total}}} }} }}{{#if:{{{col7_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col7_total}}} }} }}{{#if:{{{col8_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col8_total}}} }} }}{{#if:{{{col9_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col9_total}}} }} }}
|-
{{#if:{{{caption|}}}|
{{!}} style="border-top: 1px #aaa solid; white-space: normal;" colspan=0 {{!}}
{{{caption}}}
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdija]]
{{documentation}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļu|sporta komandu|Lokomotiv}}
]]
'''Lokomotīve''' ({{val-fr|locomotive}}; no {{val-la|locus}} — 'vieta', ''motio'' — 'kustība'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 399. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb ''locō movēre'' — 'izkustināt no vietas') ir vilces spēka ierīce, kas paredzēta [[vilciens|vilcienu]] kustības realizēšanai pa [[dzelzceļš|dzelzceļiem]]. Ar lokomotīvju palīdzību pa [[sliežu ceļš|sliežu ceļiem]] pārvieto [[vagons|vagonus]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Daugerūts
| vārds_orģ           = ''Dangerutis''
| attēls              =
| amats               =[[Lietuvas valsts vadītāji|Lietuvas kunigaitis]]
| term_sākums         =	[[1205]]. gads
| term_beigas         = [[1213]]. gads
| priekštecis         =[[Svelgats]]
| pēctecis            =[[Steksis]]
| dzim_dati           =?
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =[[1213]]. gads
| mir_vieta           =[[Cēsu pils]], [[Livonija]]<br/>([[Cēsis]], {{LAT}})
| tēvs                =
| māte                =
| dinastija           =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =[[Baltu reliģija]]
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Pireneji
 |attēls                 = Pyrenees topographic map-en.svg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Pireneju topogrāfiskā karte (Francijas un Spānijas robeža)
  |lat_dir = |lat_deg = |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = |lon_deg = |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Eirāzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{FRA}}, {{ESP}}, {{AND}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]
 |atdala_no              = [[Eiropa]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |kalns                  = [[Aneto smaile]]
 |augstums               = 3404
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vandenberga Kosmosa spēku bāze
| native_name         = ''Vandenberg Space Force Base''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Delta IV launch 2013-08-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = [[Delta IV Heavy]] starts 2013. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Kalifornija]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Kalifornija
| latd  = 34| latm  = 43| lats  = 58| latNS  = N
| longd = 120| longm = 34| longs = 05| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1957
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|https://www.vandenberg.spaceforce.mil/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Vandenberga Kosmosa spēku bāze''' ({{val-en|Vandenberg Space Force Base}}) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumkrastā, kas atrodas [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kalifornija]]s štatā.

sentences:
]]
'''Bērns''' ir dzīvas būtnes pēcnācējs. Tas ir  vispārīgs apzīmējums, kas aptver dažādas attīstības stadijas.  [[likums|Likuma]] izpratnē bērns ir cilvēks līdz pilngadības sasniegšanai. Šo jēdzienu attiecina arī uz pēcnācējiem, kas nav bioloģiskie pēcnācēji, piemēram, [[adopcija|adoptētajiem]] bērniem, garīgajiem sekotājiem, jaunāko paaudzi, kā arī uz psiholoģiski nenobriedušām personām.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = Rosetta
| Attēls = Rosetta.jpg
| Attēla_izmērs = 300px
| Att_virsraksts =
| Īpašnieks =
| Operators              = [[Eiropas Kosmosa aģentūra|ESA]]
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[Astrium]]''
| KA_veids = [[komēta]]s [[starpplanētu zonde]]
| Pārlidojums =
| Starta_gads            = 2004
| Starts = {{dat|2004|3|2|SK}} 07:17 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Starta_vieta = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Nesējs = ''[[Ariane 5G+]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 12 gadi 6 m 28 d
| Beigu_gads             = 2016
| Beigu_datums = {{dat|2016|9|30|SK}} 07:17 UTC
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 2004-006A
| Tīmekļa_vietne = [http://www.esa.int/SPECIALS/Rosetta/index.html ESA Rosetta]
| Masa = ~3000 kg
| Enerģija = [[saules baterija]]s 850 [[vats|W]] (3,4 [[Astronomiskā vienība|AU]] attālumā no Saules) līdz 395 W (5,25 AU)
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Čurjumova—Gerasimenko komēta
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat = {{dat|2014|8|6|N|bez}}
}}
'''''Rosetta''''' bija [[Eiropas Kosmosa aģentūra|ESA]] [[starpplanētu zonde]] [[Čurjumova—Gerasimenko komēta|Čurjumova—Gerasimenko]] [[komēta]]s izpētei. Tā palaista 2004. gadā kopā ar [[nolaižamais aparāts|nolaižamo aparāu]] ''[[Philae]]''. 2016. gada 30. septembrī ''Rosetta'' beidza darbību, to novadot uz Čurjumova—Gerasimenko komētas virsmas.

sentences: '''Republikānisms''' ir neatkarīgas pašpārvaldes [[ideoloģija]], kas ir republikāniskās konstitucionālās iekārtas jeb valsts kā [[republika]]s pārvaldes pamats.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Lomonosovs
|     vārds_orig = ''Михаил Васильевич Ломоносов''
|         attēls = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1711
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Deņisovka, [[Krievijas cariste]]
(Lomonosova, [[Holmogoru rajons]], [[Arhangeļskas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1765
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Slāvu-grieķu-latīņu akadēmija]] ([[Maskava]]), [[Kijevas Mohilas akadēmija]], [[Sanktpēterburgas Universitāte]], [[Marburgas Universitāte]], [[Freibergas niversitāte]]
|        zinātne = [[dabaszinātne]] ([[fizika]], [[ķīmija]], [[mineraloģija]], [[astronomija]], [[optika]]), [[vēsture]], [[filoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[masas nezūdamības likums]], [[Veneras atmosfēra]], [[fizikālā ķīmija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Ziemeļu jūrasceļa galvenā pārvalde''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Главное управление Северного морского пути'', ''Главсевморпуть'', ''ГУСМП'') bija [[Padomju Savienība|PSRS]] valsts iestāde, kura rīkoja saimniecisko darbību [[Arktika|Arktikā]] un kuģošanu pa [[Ziemeļu jūrasceļš|Ziemeļu jūrasceļu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Bodlērs
|     vārds_orig = Charles Pierre Baudelaire
|         attēls = Charles Baudelaire.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Šarls Bodlērs ([[Nadars|Nadara]] foto)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{flaga|Francija}}, [[Parīze]], [[Francija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{flaga|Francija}} [[Parīze]], [[Francija]]
|   dzīves_vieta = Francija, [[Beļģija]]
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Baudelaire signatur.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], [[kritika|kritiķis]], [[proza|prozaiķis]]
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[simbolisms]], [[modernisms]], [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi = "[[Ļaunuma puķes (dzejoļu krājums)|Ļaunuma puķes]]" (1857)<br />"[[Mākslīgās debesis]]" (1860)
|    ietekmējies = [[Edgars Alans Po]]
|     ietekmējis = [[Pols Osters]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Nāgārdžuna
|          vārds_orig = नागार्जुन
|              attēls = Nagarjuna at Samye Ling Monastery.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = apmēram 150. gadā
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt = apmēram 250. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Indija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Nāgārdžuna''' ([[Dēvanāgarī]]: नागार्जुन, {{val|te|నాగార్జున}}, {{val|bo|ཀླུ་སྒྲུབ་ }}, ''klu sgrub'', {{val|zh|龍樹}}, [[Singāļu valoda|singāļu]]: නාගර්පුන, ''Nāgārjuna''; dzimis apmēram 150. gadā, miris apmēram 250. gadā) bija otrā gadsimta [[Indija]]s [[budisms|budists]], skolotājs, viens no svarīgākiem, visvairāk studētiem [[Mahājānas budisms|Mahājānas]] filozofiem. Viņš bijis "Madjāmakas" (Vidus ceļa) skolas dibinātājs.<ref>[http://www.thezensite.com/ZenEssays/Nagarjuna/Dependent_Arising.htm Nāgārdžuna un "atkarīgā rašanās"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100507020322/http://thezensite.com/ZenEssays/Nagarjuna/Dependent_Arising.htm |date={{dat|2010|05|07||bez}} }} {{en ikona}}</ref> Nāgārdžuna kļuva par [[Nālanda]]s budistu universitātes<ref>[http://www.nytimes.com/2006/12/19/opinion/09garten.html?scp=1&sq=Nalanda&st=nyt Par Nālandas Universitātes atjaunošanu]{{Novecojusi saite}}</ref> [[abats|abatu]] un pēc nostāstiem izraidīja 8000 nedisciplinētus [[mūks|mūkus]].<ref>[http://www.berzinarchives.com/web/x/nav/n.html_135601887.html Nāgārdžuna biogrāfija] {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tiesnesis
 | oriģinālnos = ''The Judge''
 |      attēls = The Judge 2014 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Deivids Dobkins]]
 |  producents =
* Deivids Dobkins
* [[Deivids Gambino]]
* [[Sjūzena Daunija]]
 |   scenārijs =
* [[Niks Šenks]]
* [[Bils Dabakjū]]
 |     aktieri =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Leitone Mīstere]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Dakss Šepards]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Team Downey]]''
* ''[[Big Kid Pictures]]''
 | izplatītājs =  ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|4|Toronto kinofestivāls|2014|10|10|ASV|2014|10|17|Latvija|}}
 |      ilgums = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014|title=The Judge|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2018|archive-date={{dat|2020|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200626142918/https://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=judge.htm|title=The Judge|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tiesnesis"''' ({{val|en|The Judge}}) ir 2014. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Roberts Djuvals]], [[Vera Fārmiga]], [[Leitone Mīstere]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Dakss Šepards]] un [[Billijs Bobs Torntons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|4||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = Knuts Skujenieks 2012.jpg
| vārds = Knuts Skujenieks
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 25
| m_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = kopš 1950
| žanri = dzeja, atdzeja, kritika
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas Balva literatūrā|Baltijas Asamblejas Balva]] (2008)
}}

sentences:
{{infokaste+}}
. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" Eva Biteniece un [[Rolands Silaraups]]]]
'''Eva Biteniece''' (1968) ir bijusī [[Latvieši|latviešu]] [[disidents|disidente]], viena no organizācijas "[[Helsinki-86]]" aktīvistēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs 2"
| attēls                   = Americanpie2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie 2''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džeimss B. Rodžerss]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Varens Zids]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|8|11|N|bez}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 30 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 = 287 553 595 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| iepriekšējā              = "[[Amerikāņu pīrāgs]]"
| nākošā                   = "[[Amerikāņu kāzas]]"
| imdb                     = 0252866
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs 2"''' ({{val|en|American Pie 2}}) ir [[2001. gads|2001]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džeimss B. Rodžerss]]. Šī ir ''[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]'' sēriju otrā daļa. Filmas iepriekšējā daļa [[Amerikāņu pīrāgs]] iznāca 1999. gadā, taču nākamā filmas daļa [[Amerikāņu kāzas]] iznāca 2003. gadā.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Neciklopēdija
| logo_attēls          =
| veids                = Satīrisks [[wiki]]
| valsts               =
| īpašnieks            =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|1|2}}
| valodas              =
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Nav obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| mājas_lapa           = {{url|https://en.uncyclopedia.co}}
}}
'''Neciklopēdija''' (''Uncyclopedia'') ir satīriska [[tīmekļa vietne]], kurā tiek [[Parodija|parodēta]] [[Vikipēdija]]. Mājaslapa tika atvērta 2005. gadā sākotnēji kā uz ''[[wiki]]'' bāzēts projekts [[Angļu valoda|angļu valodā]]. Pašlaik Neciklopēdija ir pieejama vairāk nekā 75 [[Valoda|valodās]], arī [[Latviešu valoda|latviešu valodā]]. Rakstu veidošanā tiek izmantoti dažādi [[Humors|humora]] stili. Tāpat kā Vikipēdijai, arī Neciklopēdijai ir savas vadlīnijas, kāda veida saturs ir pieņemams un kāds nav. Laika gaitā šīs pamatnostādnes ir kļuvušas arvien stingrākas. Mājaslapa ir saņēmusi mediju uzmanību ar saviem rakstiem par cilvēkiem un vietām.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Fescue 9029 2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca pratensis|suga_lv=Pļavas auzene|binomial=Festuca pratensis|autors=Huds.|sinonīmi=}}'''Pļavas auzene''' ({{val|la|Festuca pratensis}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp ļoti bieži visā [[Latvija|Latvijā]]. Daudzviet ieviesusies ārpus pamatareāla.

sentences:
{{Karš}}
'''Karš''' ir plašs [[konflikts|konflikta]] stāvoklis starp [[valsts|valstīm]], [[organizācija|organizācijām]] vai relatīvi lielām cilvēku grupām, ko raksturo [[vardarbība|vardarbīga]], [[fiziskais spēks|fiziska spēka]] pielietošana pret pretējo karojošo pusi un dažreiz arī pret [[civiliedzīvotājs|civiliedzīvotājiem]]. Karš ir pretējs [[miers|mieram]], kas savukārt nozīmē kara neesamību.

sentences: '''Kolektīvā iepirkšanās''' ir iepirkšanās organizācijas princips, pie kura vairākas [[persona]]s apvienojas grupā, lai iegūtu [[vairumtirdzniecība]]s atlaides precēm un pakalpojumiem.

sentences:
<includeonly>{{Infobox
|above   = {{{valsts|}}}
|image   = {{#if:{{{karogs|}}}|[[File:{{{karogs}}}|125px|border|Karogs]]|{{flaga|{{{Valsts}}}|size=125px}}}} {{#if:{{{Paraksts|}}}|{{clear}}|}}
{{{Paraksts|}}}

{{#if:{{{Karogs2|}}}|[[File:{{{Karogs2}}}|125px|border|Karogs]]|}} {{#if:{{{Paraksts2|}}}|{{clear}}|}}
{{{Paraksts2|}}}

|headerstyle  = background: {{{bgcolour|#BFDFFF}}};
|abovestyle  = background: {{{bgcolour|#BFDFFF}}};
|label1  = Pārraidītājs
|data1   = {{{parraiditajs|}}}
|label2  = Nacionālās atlases nosaukums
|data2   = {{{nac atlase|}}}
|header3 = Piedalīšanās konkursā
|label4  = Piedalīšanās reizes konkursā
|data4   = {{{pied reizes|}}}
|label5  = Pirmā piedalīšanās reize konkursā
|data5   = {{{pirma reize|}}}
|label6  = Pēdējā piedalīšanās reize konkursā
|data6   = {{{pedeja reize|}}}
|label7  = Labākais rezultāts konkursā
|data7   = {{{ESC lab|}}}
|label8  = Sliktākais rezultāts konkursā
|data8   = {{{ESC sl|}}}
|header9 = Ārējās saites
|data10   = {{{majaslapa|}}}
|data11  = {{{EBU lapa|}}}
}}</includeonly><noinclude>
{{Documentation}}
[[Kategorija:Mūzikas veidnes|Eirovizija]]
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards fon Mende
|     vārds_orig = ''Gerhard von Mende''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = orientālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = Johaness fon Mende, Luīze Kēniga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils novads]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Demenes pagasts}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jans Ladislavs Duseks
|     vārds_orig = ''Jan Ladislav Dussek''
|         attēls = Jan Ladislav Dussek.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Čāslava]], [[Bohēmijas karaliste]]
([[Centrālčehijas apgabals]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Senžermēnanlē]], [[Francijas Pirmā impērija]]
([[Ivelīna]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists, komponists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Snowboarders from the Czech Republic|Čehijas snovbordisti}}

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = {{plainlist|
* Holivudas un Hailendas centrs
* ''Hollywood & Highland Center''}}
|logo               =
|logo izmērs        =
|attēls             = HollywoodHighland 04.jpg
|attēla paraksts    = Centrālā ieeja
|pilsēta lokatīvā   =
|koordinātu_karte   =
|latd               =
|longd              =
|valsts           = {{USA}}
|pilsēta          = [[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]], [[Losandželosa]], [[Kalifornija]]
|priekšpilsēta    =
|apkaime          =
|adrese           = [[Holivudas bulvāris]] 6801
|atklāts          = {{dat|2001|11|9||bez}}
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = CIM Group
|platība        = 59 000 m²
|tirdz platība  =
|veikalu sk     = 75+
|autostāvvieta  = uz ielas, [[daudzstāvu virszemes autostāvvieta]]
|apmeklētāji    =
|apgrozījums    =
|autobuss     =
|trolejbuss   =
|tramvajs     =
|mājas lapa   = {{URL|hollywoodandhighland.com}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Valik 169.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Diphasiastrum
| ģints_lv=Plakanstaipekņu ģints
| suga=Diphasiastrum tristachyum
| suga_lv=Trejvārpu plakanstaipeknis
| binomial =Diphasiastrum tristachyum
| kategorijas =nē
}}
'''Trejvārpu plakanstaipeknis''' ({{val-la|Diphasiastrum tristachyum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[plakanstaipekņu ģints|plakanstaipekņu ģintij]] (''Diphasiastrum'').

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kalamba
 | official_name            = ''Calamba''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/2/2/1
| image1                   = 401Calamba, Laguna Town Proper Landmarks 09.jpg
| image2                   = Calamba Church, Laguna, March 2023.jpg
| image3                   = CalambaCityjf2751 08.JPG
| image4                   = Calamba City Skyline 2018.jpg
| image5                   = Calambajf2779 09.JPG
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Calamba, Laguna.png
 | image_seal               = Calamba, Laguna Seal.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Laguna]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1742
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2001
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 54
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 149.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 539671
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 13 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 10 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4027, 4028, 4029
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  = {{URL|http://www.calambacity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Saldus pagasts
| karte             = Saldus pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Druva
| platība           = 42,08
| iedzīvotāji       = 1718<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1718 / 42.08 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Saldus pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Saldus]] pilsētu un [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Lutriņu pagasts|Lutriņu]], [[Cieceres pagasts|Cieceres]] un [[Gaiķu pagasts|Gaiķu]] pagastiem.

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Tautas opera
| nosaukums_orig   = ''Volksoper Wien''
| attēls           = Wien - Volksoper.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 13 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 20 | gar_s  =  59 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1903
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.volksoper.at/}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Alehandro Hodorovskis
|          vārds_orig = ''Alejandro Jodorowsky''
|              attēls = Alejandro Jodorowsky.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1929
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Čīle|Tokopilija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[aktieris]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi = 1948—pašlaik
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Kristālu ala
| photo = "Кришталева" печера.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Ukraina#Ternopiļas apgabals
| relief = jā
| location = {{vieta|Ukraina|Ternopiļas apgabals|Krivče}}
| lat_d  = 48 | lat_m  = 41 | lat_s  = 20| lat_NS = N
| long_d = 26 | long_m = 05 | long_s = 20| long_EW = E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude = 226 m
| volume = 105 000 m³
| length = 26 623 m
| discovery = 1721
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = 2500 m
| lighting =
| visitors =
| features =
| website = {{URL|https://www.centr-tur.te.ua/%d0%bf%d0%b5%d1%87%d0%b5%d1%80%d0%b0-%d0%ba%d1%80%d0%b8%d1%88%d1%82%d0%b0%d0%bb%d0%b5%d0%b2%d0%b0/|www.centr-tur.te.ua}}
}}
'''Kristālu ala''' ({{val|uk|Кришталева печера}}) ir [[ģipsis|ģipša]] iežos izveidojusies [[karsts|karsta]] alu sistēma [[Ukraina|Ukrainā]], [[Podolijas augstiene|Podolijas augstienē]].<ref>{{PZT|392|Kristāla stalaktītu ala}}</ref> Administratīvi atrodas [[Ternopiļas apgabals|Ternopiļas apgabala]] [[Čortkivas rajons|Čortkivas rajonā]], Cihankas upes ielejas malā dienvidos no Krivčes ciema.<ref>[https://snap.com.ua/travel/pechera-krishtaleva-krivchenska snap.com.ua Печера Кришталева (Кривченська)]</ref> Alas labirintu kopgarums ir ap {{nobr|26,6 km}} un tā tiek uzskatīta par pasaulē garāko ģipša iežu alu. 1968. gadā ala noteikta par Ukrainas valsts nozīmes ģeoloģisko pieminekli.

sentences: '''Tomātu mērce''' jeb '''kečups''' ({{val|zh|膎汁}}, ''kê-chiap'' — ‘zivju mērce’; {{val|id|kecap}} — ‘sojas mērce’) ir no [[tomāti]]em pagatavota [[mērce]], [[ēdienu piedeva]], kurai pievienotas dažādas [[garšviela]]s. Vēsturiski par kečupu dēvēja arī no citām izejvielām gatavotu mērci, piemēram, no [[sēnes|sēnēm]], no [[soja]]s, kā arī [[zivju pastēte|zivju pastēti]], bet mūsdienās to galvenokārt lieto tomātu mērces apzīmēšanai.{{fact}}

sentences:
portrets]]
'''Itālijas lira''' ([[Itāļu valoda|itāļu]]: ''lira italiana'') bija naudas vienība, ko izmantoja [[Itālija|Itālijā]], [[Sanmarīno]] un [[Vatikāns|Vatikānā]] pirms [[eiro]] ieviešanas 2002. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jānis Buiķis
|     vārds_orig = ''Ян Янович Буйкис''
|         attēls = Ян Буйкис.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Aknīste]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = drošības dienesta darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Unicode|Аҧсны Аҳәынҭқарра}}
{{Unicode|Республика Абхазия}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Abhāzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Abhāzija
|               karoga_attēls = Flag of the Republic of Abkhazia.svg
|            karoga_nosaukums = Abhāzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Abkhazia_COA.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Abhāzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|             nacionālā_himna = [[Aiaaira]]
|               kartes_attēls = Abkhaziaorthographicprojection.svg
|               galvaspilsēta = [[Suhumi]]
|              valsts_valodas = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = [[Abhāzijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aslans Bžanija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksandrs Ankvabs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = 1992. gada 23. jūlijā ''(de facto)''
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8600
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2003
|          iedzīvotāju_skaits = 216 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona = [[Maskavas laiks]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = [[Maskavas laiks]]
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Krebss''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kaķis Parīzē
| attēls                   = A Cat in Paris poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Une vie de chat''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Žans-Lups Felicioli]]
* [[Alains Gaņols]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|12|15||bez}}
| ilgums                   = 65 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010|title=Une vie de chat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2018|archive-date={{dat|2020|08|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200808034620/https://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010}}</ref>
| valsts                   = {{FRA}}, {{NLD}}, {{BEL}}, {{CHE}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|309,973}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acatinparis.htm|title=A
Cat in Paris (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kaķis Parīzē"''' ({{val|fr|Une vie de chat}}) ir [[2010. gads|2010]]. gada [[Francija]]s animācijas filma, kuras režisori ir [[Žans-Lups Felicioli]] un [[Alains Gaņols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|15||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Zootropole
|    oriģinālnos = ''Zootopia''
|         attēls = Zootopia.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Bairons Hauards]]
* [[Ričs Mūrs]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Džinifere Gudvina]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Neits Torenss]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Dons Leiks]]
* [[Tomijs Čongs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Oktāvija Spensere]]
* [[Elans Tjudiks]]
* [[Šakira]]
|         mūzika = [[Maikls Džakino]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* [[Walt Disney Pictures]]
* [[Walt Disney Animation Studios]]
|    izplatītājs = [[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]
|       izdošana = {{filmas datums|2016|02|10|Beļģija|2016|03|04|ASV, Latvija}}
|         ilgums = 108 minūtes<!--Theatrical runtime: 108:23--><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ci.ionia.mi.us/index.aspx?NID=409|title=Ionia, MI - Official Website - "Zootopia"|publisher=|access-date={{dat|2016|03|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160402052335/http://www.ci.ionia.mi.us/index.aspx?NID=409|archivedate={{dat|2016|04|02||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/zootropolis-film | title=''ZOOTROPOLIS'' (PG) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=February 17, 2016 | accessdate=February 17, 2016 | archive-date={{dat|2016|02|25||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20160225125944/http://www.bbfc.co.uk/releases/zootropolis-film }}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="budget">{{ziņu atsauce |url=http://www.nytimes.com/2016/03/07/arts/zootopia-tops-the-box-office.html |title=‘Zootopia’ Tops the Box Office | newspaper=[[The New York Times]] | accessdate=March 13, 2016}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|1,024 miljardi}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=disney2016.htm |title=Zootopia (2016) |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|1|10||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Zootropole"''' ({{val|en|Zootopia}}, arī ''Zootropolis'') ir 2016. gada datoranimācijas 3D filma, kuras režisori ir [[Bairons Hauards]] un [[Ričs Mūrs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Magindanaji
|attēls          =
|image_caption   = Magindanaju sievietes Ginakitas upes svētkos
|native_name = ''Magindanawn''
|skaits=3 219 000 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[magindanaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[moro]], [[lumadi]]
}}
'''Magindanaji''' (pašnosaukums: ''Magindanawn'', {{ara|مڬیندنون}})<ref>{{PZT|450|Magindanaji}}</ref> ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām. Apdzīvo [[Mindanao]] salas rietumus [[Moro līcis|Moro līča]] piekrastē. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3,2 miljoniem (3 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir daudzskaitlīgākā no [[moro]] tautām. Magindanaji ir dominējošā tauta [[Ziemeļmagindanao]] un [[Dienvidmagindanao]] provincēs, kā arī veido nozīmīgu iedzīvotāju daļu [[Ziemeļkotabato]] un [[Sultankudarata]]s provincēs. Runā [[magindanaju valoda|magindanaju valodā]]; oficiālā saziņā lieto arī [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodu.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/maguindanaon/ Ethnic Groups of the Philippines. Maguindanaon]</ref>

sentences: '''Helevega hronika''' ir pirmā [[Rīga]]s pilsētas hronika.

sentences: '''Aptieka''' (no {{val|grc|ἀποθήκη}} (''apotḗkē'') — 'noliktava, glabātava') ir īpaši specializēta iestāde [[veselības aizsardzība]]s sistēmā, kur tiek gatavoti, iepakoti, pētīti un pārdoti [[medikamenti]]. Aptieku tradicionāli uzskata par veselības aprūpes iestādi un tās galvenais mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus ar [[farmācija]]s pakalpojumiem. Pārsvarā aptiekām ir noteikts [[darba laiks]], bet pastāv arī diennakts aptiekas.

sentences: '''Jamaikas monetārā sistēma''' ir moderna starptautiska [[monetārā sistēma]], kas tika pieņemta 1976. gada 8. janvārī [[Jamaika|Jamaikā]] un kurā [[Valūtas kurss|valūtas maiņas kursus]] nosaka tirgus, nevis valdība. Tai raksturīgas pastāvīgas valūtas kursu svārstības, tāpēc tos dēvē par peldošiem, nevis fiksētiem.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Marts''' ({{val|la|mensis Martius}}, par godu Senās Romas kara dievam [[Marss (mitoloģija)|Marsam]]) ir [[gads|gada]] trešais [[mēnesis]]. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara [[ekvinokcija]], kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sērsnu''' vai '''baložu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''karvelinis'' vai ''balandinis mėnuo'' bet mūsdienās — ''kovas''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Valters Benjamins
|          vārds_orig = ''Walter Benjamin''
|              attēls = Walter Benjamin vers 1928.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Valters Benjamins 1928. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1892
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]]<br/>({{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1940
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Portbou]], [[Katalonija]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumu marksisms]], [[marksistiskā hermeneitika]]
|           intereses = [[literatūras teorija]], [[estētika]], [[tehnoloģijas filozofija]], [[epistemoloģija]], [[valodas filozofija]], [[vēstures filozofija]]
|              idejas = aurātiskā uztvere, politikas estetizācija
|          alma_mater = [[Pizas Augstākā pedagoģijas skola]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Johans Jakobs Bahofens|Bahofens]], [[Šarls Bodlērs|Bodlērs]], [[Bertolts Brehts|Brehts]], [[Francs Kafka|Kafka]], [[Ģerģs Lukāčs|Lukāčs]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Heinrihs Rikerts|Rikerts]],
|          ietekmējis = [[Teodors Adorno|Adorno]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Žaks Deridā|Deridā]], [[Sūzana Zontāga|Zontāga]], [[Džordžo Agambens|Agambens]]
|               darbi = ''Das Kunstwerk im Zeitalter seiner technischen Reproduzierbarkeit'' (1936)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Akciju sabiedrība''' (abreviatūra: '''AS''') ir [[uzņēmums]], [[komercsabiedrība]] ar tiesisko formu [[kapitālsabiedrība]], jo šīs [[Komercsabiedrība|komercsabiedrības]] pamatkapitālu veido [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas.]] Bez pamatkapitāla akciju sabiedrību nevar nodibināt, jo kapitāls ir viens no galvenajiem akciju sabiedrības elementiem. Akciju sabiedrību parasti dibina, ja plānots nodarboties ar tādu [[Uzņēmējdarbība|komercdarbības]] veidu, kam nepieciešami lieli ieguldījumi. Tā kā akcija ir vērtspapīrs, tad publiska kapitāla piesaiste, emitējot jaunas akcijas, ļauj vieglāk piesaistīt lielākas investīcijas, nekā piedāvājot daļas slēgtam pretendentu lokam, kā tas ir kapitālsabiedrības [[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|Sabiedrība ar ierobežotu atbildību (SIA)]] gadījumā. Jāņem vērā arī tas, ka atsevišķos likumos ir speciāli paredzēta prasība ar noteiktiem komercdarbības veidiem nodarboties tikai komercsabiedrībām AS formā, piemēram, banku darbība, apdrošināšana u.c.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/90009|title=Kādu komersanta veidu izvēlēties, uzsākot uzņēmējdarbību.|publisher=Latvijas Vēstnesis.|work=|access-date=29.08.2019.|date=|last=|first=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190830081505/https://www.vestnesis.lv/ta/id/90009|archivedate=30.08.2019}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zooloģiskie dārzi pēc valsts|Lietuva]]
[[Kategorija:Lietuva]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furāna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O
|molmasa=68,07
|blīvums=936
|kušanas temperatūra=-85,6 °C
|viršanas temperatūra=31,4 °C
}}
'''Furāns''' (no latīņu ''furfur'' - klijas; furānu var iegūt no [[furfurols|furfurola]]) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C4H4O) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[skābeklis|skābekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu smaržu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Riebiņu Svētā Pētera un Svētā Pāvila Romas katoļu baznīca

sentences: '''Mazpilsēta''' ir [[pilsēta]], kurā iedzīvotāju skaits svārstās no 5000 līdz 20 000,<ref name="tezaurs"/> taču šī definīcija nav strikta. Piemēram, [[Latvijas Ministru kabinets|Latvijas Ministru kabineta]] noteikumos par Kohēzijas fonda ietvaru mazpilsēta ir definēta kā apdzīvota vieta, kur iedzīvotāju skaits ir no 2 līdz 5 tūkstošiem.<ref name="likumi"/> Bieži mazpilsēta ir [[apdzīvota vieta]], kas ir lielāka par [[ciems|ciemu]], bet mazāka par [[lielpilsēta|lielpilsētu]], taču mēdz būt mazpilsētas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks kā lielos ciemos. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[Pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Dažādās valstīs mazpilsētas jēdziens var atšķirties vai pat vispār netikt lietots.

sentences:
[[Kategorija:Popgrupas]]
[[Kategorija:Mūzikas grupas pēc žanra]]

sentences: '''Kvalitāte''' ({{val|la|qualitas}}, no ''qualis'' — 'kāds') jeb '''kādība''' ir produkta īpašību kopums, kas nosaka tā spēju apmierināt iepriekš noteiktas prasības.

sentences:
{{Nepieciešamas atsauces}}
 eitrofikācija [[Potomaka]]s upē.]]
'''Eitrofikācija''' ir ķīmisku uzturvielu, parasti [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[fosfors|fosfora]] savienojumu, palielināšanās [[Ekosistēma|ekosistēmā]] izraisīta paaugstināta augu augšanas un atmiršanas intensitāte.<ref>[http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm Eitrofikācija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081210074749/http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm |date={{dat|2008|12|10||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| operators =
| attēls = Gloria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents = * Huans de Dioss Larrains
* [[Pablo Larrains]]
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Masa
| scenārijs = * Gonsalo Masa
* Sebastjans Lelio
| aktieri = [[Paulina Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gloria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2013|2|10|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]|2013|5|9|Čīle}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CHI}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Glorija"''' ({{Val|es|Gloria}}) ir 2013. gada [[Čīle]]s un [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galveno lomu atveido [[Paulina Garsija]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Deinstitucionalizācija''' ir [[Psihiatrija|psihiatriskās]] palīdzības sniegšanas reforma. Deinstitucionalizācija ir vērsta uz neatkarīgas dzīves veicināšanu un sabiedrības radīto šķēršļu mazināšanu cilvēku ar invaliditāti pašnoteikšanās, līdzdalības un iekļaušanas iespējām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lm.gov.lv/upload/aktualitates/null/2015_15_07_ricplans_final.pdf |title=Rīcības plāns deinstitucionalizācijas īstenošanai 2015.-2020.gadam |access-date={{dat|2016|06|01||bez}} |archive-date={{dat|2016|05|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160509023357/http://www.lm.gov.lv/upload/aktualitates/null/2015_15_07_ricplans_final.pdf }}</ref> Šīs reformas mērķis ir mazināt pacientu atrašanās laiku psihiatriskajā stacionārā, lai izvairītos no šo pacientu norobežošanās no sabiedrības, tiesību ierobežojumiem, [[Diskriminācija|diskriminācijas]]. Reformas ietvaros notiek pakāpeniska valsts psihiatrisko stacionāru slēgšana, vietu skaita samazināšana, decentralizētu centru celšana, pacientu integrēšana sabiedrībā, ārstēšana kopēja profila slimnīcās, īslaicīga pacientu atrašanās stacionārā, optimāla pacientu – ārstu daudzuma attiecība.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Reimatoīdais artrīts''' ir hroniska sistēmiska autoimūna [[iekaisums|iekaisuma]] slimība, kas galvenokārt bojā sinoviālas [[locītava]]s (izpaužas kā [[sinovīts]]), tomēr var tikt iesaistīti arī citi [[orgāns|orgāni]], piemēram, [[āda]], [[sirds]], [[plaušas]], [[acis]].
Slimība ir saistīta ar ievērojamu darbaspēju zudumu un priekšlaicīgu nāvi.<br />
Slimību pirmo reizi 1800.gadā aprakstīja franču ārsts ''Augustin Jacob Landré-Beauvais''(1772-1840). Nosaukumu "reimatoīdais artrīts" 1859. gadā izveidoja britu reimatologs ''Alfred Baring Garrod''.<ref>[http://www.news-medical.net/health/Rheumatoid-Arthritis-History.aspx Rheumatoid Arthritis History<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ķengarags]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ķengarags]]

sentences:
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = ''Colo-Colo''
 | logo_links      = Colo-Colo.svg
 | logo_izm        =
 | pilns           = ''Club Social y Deportivo Colo-Colo''
 | iesauka         = Los Albos (Baltie)
 Eterno Campeón (mūžīgie čempioni)
 | pilsēta         = {{vieta|Čīle|Makula}}
 | līga            = Primera
 | sez             = 2023
 | poz             = 3. vieta
 | dib             = 1925
 | dib_mēn         = 4
 | dib_dat         = 19
 | dib_com         =
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = ''Estadio Monumental David Arellano''
{{vieta|Čīle|Makula}}
 | ietilp          = 47 000
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      = {{flaga|Čīle}} [[Daniels Morons]]
 | tren            = {{flaga|Argentīna}} [[Gustavo Kvinteros]]
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =

 | līga1           = ''Primera División''
 | uzvaras1        = 32
 | līga2           =
 | uzvaras2        =

| pattern_so1 = |pattern_b1 =_blackcollar | pattern_la1 = _redlower | pattern_ra1 = _redlower | pattern_sh1 =
| leftarm1    = FFFFFF | body1 = FFFFFF | rightarm1 = FFFFFF | shorts1 = 000000 | socks1 = FFFFFF
| pattern_so2 = | pattern_b2 = _shoulder_stripes_black_shirt | pattern_la2 =_thinwhiteborder | pattern_ra2 =_thinwhiteborder| pattern_sh2 =
| leftarm2    = 000000 | body2 =  | rightarm2 = 000000 | shorts2 = FFFFFF | socks2 = 000000
}}
'''''Colo-Colo''''' ({{val|es|Club Social y Deportivo Colo-Colo}}) ir profesionāls [[Čīle]]s futbola klubs, kas atrodas [[Makula|Makulā]], Čīlē.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Fenola struktūrformula

 Fenola molekulas modelis

 Elektronu mākoņa blīvums fenola molekulā
| ķīmiskā formula = C6H5OH
| molmasa = 94,11
| blīvums = 1070
| kušanas temperatūra = 40,5 °C
| viršanas temperatūra = 181,7 °C
}}
'''Fenols''' (karbolskābe, hidroksibenzols, oksibenzols, C6H5OH) tīrā veidā ir bezkrāsaina kristāliska viela ar specifisku smaku (pēc fenola dažreiz ož [[guaša]] vai akvareļu krāsas, jo to pievieno kā konservantu). Oksidējoties ar gaisa skābekli, fenola kristāli kļūst sarkanīgi. Ar vārdu [[fenoli]] apzīmē arī citus [[organiskās vielas|organiskos savienojumus]], kur hidroksilgrupa ir tieši saistīta ar benzola gredzenu. Fenols ir vienkāršākais fenolu grupas pārstāvis.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolds
|     vārds_orig = ''Berthold''
|         attēls = Bertold2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1198
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Daugavas Līvzeme]]<br />(tagad - {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
| jūra        = Azovas jūra
| attēls      = AzovasJura.JPG
 |attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Ukraina#Krievijas Eiropas daļa
 | relief = jā
 |latd = 46 |latm = 5 |lats =  |latNS = N
 |longd = 36 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
| platība     = 37 605
| garums      = 343
| platums     = 231
| Max_dziļums = 13,5
| Vid_dziļums = 7,4
| tilpums     = 256
| valstis     = {{RUS}}
{{UKR}}
| pilsētas    = [[Berdjanska]]
[[Mariupole]]
[[Rostova pie Donas]]
[[Taganroga]]
}}
'''Azovas jūra''' ({{val|ru|Азовское море}}, {{val|uk|Азовське море}}, {{val|crh|Azaq deñizi}}) ir daļa no [[Melnā jūra|Melnās jūras]]. Azovas jūra būtībā ir līcis, ko ar Melno jūru saista 4,2 km platais [[Kerčas šaurums]]. Kaut arī Azovas jūra ir ļoti attāla no [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], tā ir piederīga šim okeānam.

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Balgales pagasts
| karte             = Balgales_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Balgales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Balgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Balgale parish flag.png| karoga_nosaukums  = Balgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Dursupe
| platība           = 74,8
| iedzīvotāji       = 863<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 863 / 74.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Balgales pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar sava novada [[Laucienes pagasts|Laucienes]] un [[Strazdes pagasts|Strazdes]] pagastiem un [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Zentenes pagasts|Zentenes]] un [[Cēres pagasts|Cēres]] pagastiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Aldaris
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = akciju sabiedrība
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1992|05|06}} (pirmsākumi 1865. gadā)
| Sēdeklis            = [[Tvaika iela (Rīga)|Tvaika iela]] 44, [[Rīga]], [[Latvija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Ināra Šure (valdes priekšsēdētāja)
Toms Kučinsks (padomes priekšsēdētājs)
Tomass Panteli (izpilddirektors)
| Darbinieku_skaits   = vairāk nekā 200 (2013)<ref>[http://www.lsm.lv/lv/raksts/ekonomika/zinas/aldaris-atlaidiis-59-darbiniekus-bruves-ekskluziivu-alu-papildin.a66813/ «Aldaris» atlaidīs 59 darbiniekus; brūvēs ekskluzīvu alu]lsm.lv</ref>
| Apgrozījums         = Ls 36,4 miljoni (2008)
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = Ls 3,32 miljoni (2008)
| Nozare              = [[pārtikas rūpniecība]]
| Produkti            = [[alus]], [[sidrs]], kokteiļi, bezalkoholiskie dzērieni
| Mājaslapa           = [http://www.aldaris.lv/ www.aldaris.lv]
}}
'''AS Aldaris''' ir [[alus]] un bezalkoholisko dzērienu ražotājs [[Latvija|Latvijā]]. Līdz 2013. gadam "Aldaris" bija uzskatāms par Latvijas alus tirgus līderi. 2008. gadā "Aldara" produkcija aizņēma 46,1 procentu alus tirgus Latvijā.<ref>[http://www.nra.lv/zinas/22962-krizes-laika-mekle-letu-alu.htm Krīzes laikā meklē lētu alu], nra.lv, {{dat|2009|05|20|SK}}</ref> 2013. gadā uzņēmums veica restrukturizāciju, samazinot ražošanu, kā arī atlaižot 59 darbiniekus.

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences:
[[File:Jute Field Bangladesh (7749587518).jpg|thumb|Džutas lauks Bangladešā]]
[[File:Jute Rope (சணல் கயிறு).jpg|thumb|Džutas virve]]

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Zoologi]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes zoologi| Zooloģes]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Firkspedvāles muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Gut Fircks-Pedwahlen''
| alternate_names     = Firksu Pedvāles muiža
| map = Latvija
| status              =
| image               = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     = [[Pedvāles brīvdabas mākslas muzejs]]
| location            = [[Pedvāle]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.033598934672 | latNS  = N
| longd = 22.566342294218 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 18. gadsimta trešais ceturksnis, 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Firksu - Pedvāles muižas apbūve
|      numurs = 2604
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Commonscat|Salgale parish}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{inuse}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Egostena
| native_name    = {{gree|Αιγόσθενα}}
| image          = The fortification wall of the Castle of Aigosthena on August 27, 2020.jpg
| image_size     =
| caption        = Egostenas aizsargmūris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 08| lats = 51| latNS = N
| longd = 23| longm = 13| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Egostena''' ({{val|grc|Αἰγόστενα}}) bija sena pilsēta Megarīdā netālu no Atikas un Beotijas robežas mūsdienu Porto Germeno ciema teritorijā, Grieķijā. No senās Egostenas ir labi saglabājies 4. gadsimta pr.Kr. cietoksnis (viens no labāk saglabātiem antīkajiem cietokšņiem Grieķijā), kura restaurācija ar Eiropas Savienības līdzfinansējumu bija uzsākta 2011. gadā.

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija
|logo               = LRT Logo 2022.svg
|logo izmērs        = 250px
|formāts            = Nacionālā raidorganizācija
|valsts             = {{flag|Lietuva}}
|valoda             = [[Igauņu valoda|Igauņu]], [[Krievu valoda|Krievu]], [[Angļu valoda|angļu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1926 / 1957
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Lietuva]]s valsts
|ģenerāldirektors   = Monika Garbačauskaite-Budriene
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Lietuva]], [[internets]], [[mākslīgais pavadonis]]
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         = {{URL|www.lrt.lt}}
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Viļņa#Lietuva
| status              =
| image               = LRT by Augustas Didzgalvis.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = LRT galvenā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = S. Konarskio g. 49, [[Viļņa]], {{LTU}}
| latd  = 54.677891092760994 | latNS  = N
| longd = 25.24993092732714 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{Commonscat|People of Ecuador|Ekvadoras cilvēki}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 96
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Cm
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f76d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kirija(III) [[jons|jonu]] [[fluorescence]] [[šķīdums|šķīdumā]] [[lāzers|lāzera]] iedarbībā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 13 510
|  kušanas temperatūra = 1613 K (1340 °C)
| viršanas temperatūra = 3383 K (3110 °C)
}}

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences:
s logotips]]
'''Logo''' jeb '''logotips''' (no {{val-el|λόγος}} — 'vārds' un ''τύπος'' — 'nospiedums'), arī '''firmas zīme''',<ref name="akadterm"/> ir grafisks attēlojums, zīme vai [[simbols]], kas ļauj atšķirt viena [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražoto vai piedāvātos [[pakalpojums|pakalpojumus]] no citiem [[konkurents|konkurentiem]]. Tas ir uzņēmuma stila svarīgākais elements, kuram ir vislielākā nozīme uzņēmuma [[produkcija]]s vai pakalpojumu atpazīšanā. [[Reklāma]]s efektivitāti lielā mērā var palielināt, ja firmas logo būs atpazīstamāks, jo vairāk cilvēki pamanīs reklāmu tikai atpazīstamā logotipa dēļ. Logotips uzskatāms par uzņēmuma "seju". Arī [[vizītkarte|vizītkarti]] var uzskatīt par logotipa veidu.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrība
 | logo_links      =
 | logo_izm        =
 | pilns           =
 | iesauka         =
 | pilsēta         = [[Rīga]]
 | līga            =
 | sez             =
 | poz             =
 | dib             = 1903
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt = 1939
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            =
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           =
 | dates1          =
 | name2           =
 | dates2          =
 | name3           =
 | dates3          =
 | name4           =
 | dates4          =
 | name5           =
 | dates5          =
 | name6           =
 | dates6          =
 | name7           =
 | dates7          =
 | name8           =
 | dates8          =
 | name9           =
 | dates9          =
 | name10          =
 | dates10         =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           =
 | uzvaras1        =
 | līga2           =
 | uzvaras2        =
 | līga3           =
 | uzvaras3        =
 | līga4           =
 | uzvaras4        =
<!------ Tērpu krāsas ------->
}}

sentences: '''Monoms''' ir [[skaitlis|skaitļu]], [[mainīgais|mainīgo]] un/vai mainīgo [[pakāpe (matemātika)|pakāpju]] reizinājums. Monomu var definēt arī kā [[polinoms|polinomu]], kas sastāv tikai no viena [[saskaitāmais|saskaitāmā]]. Piemēram funkcija <math>\ f(x) = 2x^3</math> ir vienargumenta monoms, bet <math>\ f(x,y) = 3x^2y^3</math> - divargumentu monoms.

sentences: '''Merieši''' bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja mūsdienu [[Jaroslavļas apgabals|Jaroslavļas]], [[Ivanovas apgabals|Ivanovas]] apgabalos, [[Tveras apgabals|Tveras apgabala]] un [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabala]] austrumu daļā, [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabala]] dienvidos un [[Kostromas apgabals|Kostromas apgabala]] rietumos. Pirmo reizi pieminējis [[goti|gotu]] hronists [[Jordāns]] 6. gadsimtā. [[Pagājušo laiku stāsts|Pagājušo laiku stāstā]] 858. gadā aprakstīta kā viena no tautām, kuru [[varjagi]] aplika ar [[nodoklis|nodokli]].<ref>[http://old-russian.chat.ru/01povest.htm Pagājušo laiku stāsts]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences: '''RAID''' ({{val|en|redundant array of independent/inexpensive disks}}) ir divu vai vairāku [[diskdzinis|diskdziņu]] masīvs, kurus izmanto vienu un to pašu [[dati|datu]] glabāšanai dažādās vietās uz vairākiem [[cietais disks|cietajiem diskiem]], lai nodrošinātu datu drošību un/vai datu lasīšanas ātrumu. Kārtojuma RAID diskdziņus parasti izmanto [[serveris|serveros]], lai paaugstinātu to bojājumpiecietību un [[Veiktspēja (datorika)|veiktspēju]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lonicera etrusca 1.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lonicera etrusca }}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Dipsacales
| rinda_lv = Dipsaku rinda
| dzimta = Caprifoliaceae
| dzimta_lv = Kaprifoliju dzimta
| ģints = Lonicera
| ģints_lv = Sausserži
| binomial = Lonicera
| attēls2 =
| att2_nosaukums =
}}'''Sausserži''' ({{Val-la|Lonicera}}) ir ģints [[Kaprifoliju dzimta|kaprifoliju dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30006074-2|title=Lonicera L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-27|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas aptuveni 180 sugas, tostarp bieži sastopamās sugas ''Lonicera periclymenum'', ''Lonicera japonica'',  ''Lonicera sempervirens'' un [[smaržīgais sausserdis]] (''Lonicera caprifolium''). ''Lonicera japonica'' ir ļoti [[invazīva suga]], ko uzskata par nozīmīgu kaitēkli [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]], [[Eiropas Savienība|Eiropas]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]], [[Austrālija|Austrālijas]] un [[Āfrika|Āfrikas]] kontinentos.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rojas-Sandoval|first=Julissa|last2=Acevedo-Rodríguez|first2=Pedro|date=2022-01-07|title=Lonicera japonica (Japanese honeysuckle)|url=http://www.cabidigitallibrary.org/doi/10.1079/cabicompendium.31191|journal=CABI Compendium|language=en|volume=CABI Compendium|pages=31191|doi=10.1079/cabicompendium.31191|issn=2958-3969}}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto vikisaites}}
'''Plašsaziņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=mass%20communications |title= Akadēmiskā terminu datubāze — mass communications |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2017. gada 30. augustā}}</ref> jeb '''masu komunikācija''' ir process, kurā ar tehniskiem līdzekļiem (iespiestu līdzekļu, [[radio]], [[kinmematogrāfs|kinematogrāfu]], [[televīzija|televīziju]] u.c.) skaitliski lielām un izkliedētām auditorijām tiek nodota informācija ar mērķi ietekmēt cilvēku vērtējumu, viedokli un rīcību. Saziņas elementi ir sūtītājs, kanāls (informācijas pārraides līdzeklis, ziņojums, informācija un saņēmējs). [[Plašsaziņas līdzekļi]] saziņā iesaista lielu daudzumu cilvēku, tie aptver visas saziņas formas ar masu auditoriju (televīzija, [[prese]], radio, [[internets]], kinozāles, [[grāmatas]]). Saziņa tomēr pārsvarā ir vienvirziena — informācijas saņēmējiem ir mazas iespējas atbildēt tieši, tāpēc plašsaziņas līdzekļu īpašnieki ir lielākās varas pozīcijās. Taču auditorijai ir iespēja atstāt negatīvu ietekmi — nepirkt [[laikraksts|laikrakstus]], neskatīties TV utml. Mūsdienās mediji attīstījušies tik ļoti, ka atgriezenisko saikni un informācijas saņēmējiem ir iespējams iegūt pietiekami ātri, piemēram, zvanīt vai rakstīt uz radio, kā arī televīziju pārraides laikā, veidot forumus viedokļu apmaiņai interneta vidē.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lībeka
 | native_name              = ''Lübeck''
 | settlement_type          = <!-- statuss -->
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Lübeck Holstentor.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = DEU Luebeck COA.svg
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 53 | latm  = 52 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 10 | longm = 41 | longs = 11 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Šlēsviga-Holšteina]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 214.13
 | elevation_m              = 13
 | population_total         = 210577
 | population_as_of         = {{dat|2011|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 23501−23570
 | area_code                = 0451, 04502
 | website                  = {{URL|http://www.luebeck.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lībeka''' ({{val|de|Lübeck}}) ir otra lielākā pilsēta [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigā-Holšteinā]], viena no lielākajām [[Vācija]]s ostām. Tā atrodas [[Trāve]]s upes krastos 17 km no tās ietekas [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], kur atrodas tās daļa [[Trāveminde]]. Lībekas teritorijā Trāvē ietek [[Vākenica]] kā arī [[Elba]]s-Lībekas kanāls. Lībeka kādreiz dēvēta par "Hanzas savienības un Baltijas jūras karalieni". No 1226. līdz 1937. gadam tā saglabāja [[Hanza]]s brīvpilsētas statusu, bet [[Hitlers|Hitlera]] valdīšanas laikā tā tika iekļauta Šlēzvigas-Holšteinas federālajā zemē. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un Vācijas sadalīšanas [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] robeža gāja netālu no pilsētas; taču Lībeka auga līdz pat šai robežai un kopš Vācijas atkalapvienošanas jau arī pāri tai. Lībekas vecpilsēta ir iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā]].

sentences: pielietošana brūču ārstēšanā ar sūkļa izmantošanu.]]'''Negatīvā spiediena brūču terapija''' ({{val-en|negative-pressure wound therapy}} jeb '''NPWT''') ir populārs akūtu un hronisku brūču ārstēšanas veids. Šo metodi plaši izmanto [[Ķirurgs|ķirurgi]]. Negatīva spiediena pielikšanu pirmo reizi aprakstīja 1993. gadā Flaišmans un līdzautori. Tie uzsvēra, ka šī metode dod pozitīvu efektu vaļējo [[kaula lūzums|lūzumu]] audu [[granulācija]]i. 1997. gadā Morikvas un Argenta pētīja pielietošanu puliuretāna sūkļu sūkšanai.<ref name="Ye.etal2015"/>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          = [[file:Gulmit_-_GB_-_04_-_Nasr_Rahman.jpg|300px]]
|image_caption   = Pamiriešu mūziķes
|tauta=Pamirieši
|native_name =
|skaits= 240—250 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[pamiriešu valodas]]
[[tadžiku valoda]]
[[dari]]
[[ķīniešu valoda]]
[[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[čitrālieši]], [[buriši]], [[hunzi]], [[kalaši]]
}}
'''Pamirieši''' vai '''badahšānieši''' ir [[irāņu valodas|austrumirāņu]] valodās runājoša radniecīgu tautu grupa, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnus [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|551|Pamiriešu tautas}}</ref> Tadžikistānā un Ķīnā pamiriešiem ir nodibinātas teritoriālās autonomijas: [[Kalnu Badahšānas autonomais vilojats]] un [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts Štegmanis fon Pricvalds
|     vārds_orig = ''Kurt Stegmann von Pritzwald''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Bērzaine]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Cēsis]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Marburga]], [[Hesene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = lingvists, indoģermānists, augstskolas pasniedzējs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - agronoms [[Frīdrihs Štegmanis fon Pricvalds]], māte - Alise, dzimusi Neandera
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Kuģa Ķīļa Ēta
|               attēls =
Kuģa Ķīļa Ēta Homunkula miglāja iekšienē
 (attēls iegūts [[1995]]. gadā ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]])
|       citi nosaukumi = η Carinae
|           zvaigznājs = [[Kuģa Ķīlis]]
|          deklinācija = −59° 41′ 04,26″
|        rektascensija = 10h 45m 03.591s
|    redzamais spožums = 6,21
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 100 - 150
}}
'''Kuģa Ķīļa Ēta''' (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais [[pārmilzis]] [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz [[Saule]]s masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās [[starjauda]] ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša [[miglājs|miglāja]] - '''Homunkula miglāja''' - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - [[Ķīļa miglājs]] jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas [[Atslēgas cauruma miglājs]]. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no Saules sistēmas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tomijs Smits
 |      vārds_orig = ''Tommie Smith''
 |          attēls = Carlos-Smith.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Tomijs Smits (centrā) {{oss|V=1968|L=ģ}} laikā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1944|6|6}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Klārksvila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = Amerikānis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=84}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tomijs Smits''' ({{val|en|Tommie Smith}}; dzimis {{dat|1944|6|6}}) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]] un [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēlētājs.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Rikijs Mārtins
|          Attēls = Ricky Martin cropped1.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|24}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Puertoriko|Sanhuana}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, aktieris
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records|Columbia]], [[Sony Music Latin]], [[Sony Music Entertainment|Sony Music Mexico]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Rikijs Mārtins''' (''Ricky Martin''; dzimis '''Enrike Mārtins Moraless''' (''Enrique Martín Morales'') {{dat|1971|12|24}} [[Sanhuana|Sanhuanā]], [[Puertoriko]]) ir puertorikāņu popdziedātājs un aktieris. Pirmos panākumus guva ar puišu grupu ''Menudo'', taču kopš 1991. gada sācis darboties kā solomākslinieks.

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada oktobris}}
{{atveidošana+}}
'''''Austrian Holocaust Memorial Award (AHMA)''''' balva tiek pasniegta kopš 2006. gada un to pasniedz 1998. gadā Insbrukā dibinātā organizācija ''Österreichischer Auslandsdienst''.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Piešķirtais dzimums''' jeb '''bioloģiskais dzimums''' ir [[dzimums]], kas tiek piešķirts [[Cilvēks|cilvēkam]] [[Dzimšana|piedzimstot]], balstoties uz virspusēju ārējo [[Dzimumorgāni|dzimumorgānu]] pārbaudi, kas vairumā gadījumu ļauj skaidri noteikt vai [[jaundzimušais]] ir [[Vīrietis|vīriešu]] vai [[Sieviete|sieviešu]] dzimuma. Dzimumu parasti piešķir [[Medicīnas māsa|medmāsa]], [[vecmāte]], [[ārsts]] vai [[radinieks]], ievērojot [[Dzimtes binaritāte|dzimtes binaritātes]] [[Teorija|teoriju]]. Tomēr, noteiktā skaitā gadījumu dzimuma pazīmes pilnībā neatbilst vienam vai otram dzimumam, tādēļ ir iespējama [[Ķirurģija|ķirurģiska]] iejaukšanās, kuras [[mērķis]] ir cilvēka ārējo dzimumorgānu pielāgošana vienam vai otram dzimumam.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Peter Kaestner''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =21
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitologs]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Agusana
| attēls   = MacapagalBridge2.jpg
| paraksts    = Tilts pār Agusanu [[Butuana|Butuanā]]
| attēla_izmērs      =
| karte             = Agusan river watershed.png
| kartes_paraksts   = Agusanas baseins
| kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Filipīnas#Mindanao
  | reljefs           = jā
| garums            = 349
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1022
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 11 937
| baseins_latvijā   =
| augštece          =
| izteka             = Maitums
| ieteka             = [[Butuanas līcis]]
| tek_caur           = {{PHL}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
  | sāk_plat_d= 7 | sāk_plat_m= 26 | sāk_plat_s= 35 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 126 | sāk_gar_m= 13 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 9 | iet_plat_m= 01 | iet_plat_s= 00 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 125 | iet_gar_m= 30 | iet_gar_s= 40 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2|foundation=1945. gadā|defunct=1992. gadā|logo=RMIF logo.png|homepage=http://rmif.lv/|location_city={{vieta|Latvija|Rīga}}|type=Valsts uzņēmums|industry=ražošana|production=[[mūzikas instrumenti]]|products=[[Klavieres]], pianīnas, flīģeļi, [[sitamie instrumenti]], elektriskās ērģeles, elektriskie mūzikas instrumenti, pastiprinātājakustiskās iekārtas, sintezatori, [[koncertkokles]], [[ksilofoni]] u.c.}}
 4]]
'''Rīgas mūzikas instrumentu fabrika (RMIF)''' bija lielākā elektronisko mūzikas instrumentu rūpnīca bijušajā [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Rūpnīca atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 250, bet tās filiāle — [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] ([[Prūšu iela (Rīga)|Prūšu ielā]] 4). Bez elektroniskajiem mūzikas instrumentiem tur tika ražotas arī mehāniskās [[klavieres]], [[koncertkokles]] u.c. "RMIF" sintezatori savulaik bija populāri austrumu bloka valstīs.<ref name=":0">[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 482.—483. lpp.</ref> Mūsdienās fabrika ir nojaukta un fabrikas vietā ir uzbūvētas modernas daudzdzīvokļu mājas.

sentences:
{{Citas nozīmes|militārpersonu|Askari (nozīmju atdalīšana)|Askari}}
, Dienvidāfrikā 1943. gadā]]
'''Askari''' (no [[Somāļu valoda|somāļu]], [[svahili]] un [[Arābu valoda|arābu]] عسكري, ʿaskarī, kas nozīmē "karavīrs" vai "militārs", arī "policija" somāliski) bija vietējais karavīrs, kas dienēja Eiropas [[Koloniālisms|koloniālo]] lielvaru armijās Āfrikā, īpaši [[Āfrikas Lielie ezeri|Āfrikas Lielo ezeru]] reģionā, [[Ziemeļaustrumāfrika|Ziemeļaustrumāfrikā]] un [[Centrālā Āfrika|Centrālajā Āfrikā]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Piķurgas
| settlement_type          = [[Salaspils]] pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Salaspils novads]]
| subdivision_name2        = [[Salaspils pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5672&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 232
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 52| lats  = 51| latNS  = N
| longd = 24| longm = 19| longs = 27| longEW = E
| elevation_m              =
| website                  =
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'''Vseslavičs''' var būt:
* [[Dāvids Vseslavičs]] — Rurika dinastijas valdnieks;
* [[Gļebs Vseslavičs]] — Rurika dinastijas dižciltīgais;
* [[Rogvolods Vseslavičs]] — Rurika dinastijas valdnieks;
* [[Svjatoslavs Vseslavičs]] — Rurika dinastijas valdnieks;
* [[Vladimirs Vseslavičs]] — Rurika dinastijas valdnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vieglā uzvedība
| operators =
| attēls = EasyVirtueposer30052.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Stīvens Eliots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džesika Bīla]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Bens Bārnss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Easy Virtue''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Pathé''
| izdošana = {{Filmas datums|2008|11|7}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl693208577/weekend/|title=Easy Virtue |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vieglā uzvedība"''' ({{Val|en|Easy Virtue}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Stīvens Eliots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džesika Bīla]], [[Kolins Fērts]], [[Kristīna Skota Tomasa]] un [[Bens Bārnss]]. Filma balstīta uz [[Noels Kauards|Noela Kauarda]] lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences: '''Ženēvas Bībele''' ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem [[Bībele|Bībeles]] tulkojumiem [[Angļu valoda|angļu]] valodā, kas par 51 gadu apsteidzis [[Karaļa Džeimsa Bībele|karaļa Džeimsa versiju]]. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu [[Protestantisms|protestantisma]] vidū, un to izmantoja [[Viljams Šekspīrs]], [[Olivers Kromvels]], [[Džons Nokss]], [[Džons Donns]] un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = SA-80 ar iebūvētu standarta optisko tēmēkli SUSAT
|nosaukums          = SA-80
|valsts             = {{flag|Apvienotā Karaliste}}
|tips               = [[triecienšautene]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Royal Small Arms Factory]]
|ražotājs           = [[BAE Systems]]
|ražošanā           = 1985.—1994.
|bruņojumā          = kopš 1985. gada
|patronu_tips       = [[5,56x45 mm NATO]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 610—775 šāv./min.
|sākuma_ātrums      = '''L85A1:''' 900 m/s
 '''L86A1 LSW:''' 940 m/s
|attālums           = 450 m (tēmēta uguns ar parasto tēmēkli)
 650 m (tēmēta uguns ar SUSAT optisko tēmēkli)
|masa              = '''L85A1'''
 Tukšs: 3,82 kg
 Pielādēts ar optisko tēmēkli: 4,98 kg
 '''L86A1 LSW:''' 6,58 kg
 '''L22A1:''' 4,42 kg
|garums             = '''L85A1:''' 785 mm
 '''L86A1 LSW:''' 900 mm
 '''L22A1:''' 709 mm
|stobrs             = '''L85A1:''' 518 mm
 '''L86A1 LSW:''' 646 mm
 '''L22A1:''' 442 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = 30 patronas STANAG aptvere
|tēmēklis           = Parastā tēmēšanas sistēma vai iebūvēts SUSAT optiskais tēmēklis
|versijas           = L85A1, L85A1, L86A1 LSW, L86A2 LSW, L22A1, L98A1, L98A2
|daudzums           = ~ 350 000
}}
'''SA80''' (no {{val|en|'''S'''mall '''A'''rms for the 19'''80'''s}} — "Mazie ieroči astoņdesmitajiem) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[5,56x45mm NATO|5,56 mm]] strēlnieku ieroču saime. SA80 ir automātisks, "''bull pup''" konstrukcijas, vairāku uguns režīmu ierocis. SA80 prototipi tika izmēģināti 1976. gadā, un SA80 saimes ražošana izbeigta 1994. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Teodors Bērents
|     vārds_orig = Johann Theodor Berent
|         attēls = Johans Teodors Bērents.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Suntaži]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Teodors Bērents (tirgotājs), māte - Urzula, dzimusi Haifšteina
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Kristīne, dzimusi Rozenplentere (precējušies 1809. gada 31. maijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Ariane 5G+
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]
| raķešu grupa = [[Ariane 5]]
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = [[EADS SPACE Transportation|EADS]]
| augstums = 52 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 747 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa =
| GTO masa = 7100 kg
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits = 3
| veiksmīgie = 3
| avārijas =
| daļēji =
| pirmais = 02.03.2004
| pirmais pavadonis =
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P238}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H158}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPS L10}}
  }}
}}
'''''Ariane 5G+''''' bija ''[[Arianespace]]'' [[nesējraķete]]s ''[[Ariane 5]]'' modifikācija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Northfursealbull.jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Canirfornia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Otariidae
|     dzimta_lv = Ausroņi
|   apakšdzimta = Arctocephalinae
|apakšdzimta_lv = Kotiki
|         ģints = Callorhinus
|      ģints_lv = Ziemeļu kotiki
|       ģints_r = Ziemeļu kotiks
|          suga = Callorhinus ursinus
|       suga_lv = Ziemeļu kotiks
|     izplatība =
|      binomial = Callorhinus ursinus <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)
|      sinonīmi =
*''Phoca ursina'' <small>''Linnaeus, 1758''</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 24.56
| subdivision_name2 =
| population_total = 80117
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Purmerend''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| name = Purmerenda
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield =
| image_skyline = Koemarkt Purmerend in de zomer.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 30
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 57
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://purmerend.nl/}}
| image_flag =
}}'''Purmerenda''' ({{Val|nl|Purmerend}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 80 117 iedzīvotāji. Purmerenda ir [[Amsterdama]]s [[priekšpilsēta]] un tā ietilpst Amsterdamas [[Aglomerācija|aglomerācijā]].

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|        vārds   = Džons Dundass Kokrens
|    vārds_orig  = ''John Dundas Cochrane''
|       attēls   = John_Dundas_Cochrane_RN_wmm_v1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|      dz_gads   = 1780
|      dz_vieta  = [[Skotija]]
|       m_gads   = 1825
|      m_vieta   = Valensija, [[Kolumbija]]
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Karēļi
| native_name = ''karjalaižet, karjalazet, karjalaiset''
| attēls =
| image_caption = Karēļu sieviete spēlē [[jouhiko]]
| skaits = 88 850
| vieta = {{RUS}} 32 422 (2021)
{{FIN}} 25 000
{{EST}} 260 (2021)
{{LAT}} 160 (2023)
| valoda = [[karēļu valoda]]
[[somu valoda]]
[[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[somi]], [[vepsi]], [[ižori]], [[igauņi]]
}}
'''Karēļi''' ([[Karēļu valoda|karēļu]]: ''karjalaižet, karjalazet, karjalaiset'') ir [[somugri|somugru]] tauta, vēsturiskā [[Karēlija]]s reģiona pamatiedzīvotāji. Dzīvo [[Krievijas Federācija]]s [[Karēlijas Republika|Karēlijas Republikā]] un [[Tveras apgabals|Tveras apgabalā]], kā arī [[Somija]]s austrumos. [[Karēļu valoda]] pieder [[somugru valodas|somugru grupas]] valodām.<ref>{{PZT|337}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tintiņa piedzīvojumi: Vienradža noslēpums
| attēls                   = The Adventures of Tintin - Secret of the Unicorn.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Adventures of Tintin''
| žanrs                    = komēdija, piedzīvojumu filma, mistērija, animācijas filma
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Pīters Džeksons]]
* [[Ketlīna Kenedija]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         =
* [[Edgars Raits]]
* [[Džo Kornišs]]
* [[Stīvens Mofats]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Niks Frosts]]
* [[Saimons Pegs]]
* [[Daniels Mejss]]
* [[Tobijs Džounss]]
* [[Makenzijs Krūks]]
* [[Geds Elmalehs]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[WingNut Films]]''
* ''[[Hemisphere Media Capital]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|10|23|Briseles un Parīzes pirmizrāde|2011|12|21|ASV|2011|12|26|Jaunzēlande|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventures-tintin-secret-unicorn-2011|title=The Adventures of Tintin - The Secret of the Unicorn|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809144836/https://www.bbfc.co.uk/releases/adventures-tintin-secret-unicorn-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{NZL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|374 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tintin.htm|title=The Adventures of Tintin (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tintiņa piedzīvojumi: Vienradža noslēpums"''' ({{val|en|The Adventures of Tintin}}, ārpus Ziemeļamerikas zināma arī kā {{val|en|The Adventures of Tintin: The Secret of the Unicorn}}) ir 2011. gada piedzīvojumu animācijas filma, kas balstīta uz beļģu komiksu mākslinieka [[Žoržs Remī|Eržē]] (Žoržs Remī) tāda paša nosaukuma [[Tintiņa piedzīvojumi|komiksiem]]. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeimijs Bells]], [[Endijs Serkiss]], [[Denjels Kreigs]], [[Niks Frosts]], [[Saimons Pegs]], [[Daniels Mejss]], [[Tobijs Džounss]], [[Makenzijs Krūks]] un [[Geds Elmalehs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|10|23||bez}} Briselē un Parīzē.

sentences: '''4. novembris''' ir gada 308. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (309. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 57 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
|                 name = Orions
|         abbreviation = Ori
|           name_latin = Orion
|                   RA = 5
|                  dec = +5
|            areatotal = 594
|             arearank = 26. vieta
|      numbermainstars = 7
|   numberstarsplanets = 2
|    numberbrightstars = 8
|    numbernearbystars = 2
|    brighteststarname = [[Rīgels]]
|        starmagnitude = 0,12
|      neareststarname = [[Oriona pī3|{{gree|π}}3 ''Ori'']]
|         stardistance = 26,3
| numbermessierobjects = 3
|        meteorshowers = [[Orionīdas]]
|            bordering = [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Eridāna]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
|            r_latvija = rudenī, ziemā
|               latmax = 85
|               latmin = 75
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 101
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 31
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Md
|             atommasa = [258]
|   valences elektroni = [Rn]5f137s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
kolekcijas).]]
'''Zasumuiža''' ({{val|de|Sassenhof}}) bija [[Rīgas patrimoniālais apgabals|Rīgas patrimoniālā apgabala]] [[muiža]], kas atradās tagadējā [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Klemperers
|     vārds_orig = Otto Klemperer
|         attēls = Otto Klemperer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Klemperers ap 1930. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ungārija]], [[Londona]], [[Šveice]]
|      pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Izraēla]]
|   nodarbošanās = diriģents, komponists
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiTribune''
| logo_attēls          = WikiTRIBUNE logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Ziņu vikivietne
| valsts               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| īpašnieks            = [[Džimijs Veilss]]
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2017|4|25||bez}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairākvalodu, sākumā angļu valodā<ref name=Nieman>{{citation |url=http://www.niemanlab.org/2017/04/wikipedia-founder-jimmy-wales-launches-wikitribune-news-by-the-people-and-for-the-people/ |publisher=NiemanLab |title=Wikipedia founder Jimmy Wales launches Wikitribune, a large-scale attempt to combat fake news |author=Laura Hazard Owen |date=24 April 2017}}</ref><ref name=Wired>{{citation |url=http://www.wired.co.uk/article/jimmy-wales-wikitribune |journal=Wired |title=Jimmy Wales goes after fake news with Wikitribune – a crowdfunded site for reporters |author=Greg Williams interviewing Jimmy Wales |date=24 April 2017}}</ref>
| komerciāla           = Jā<ref>[[:en:special:diff/777508311|Džimija Veilsa atbilde Vikipēdijā]]</ref>
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://www.wikitribune.com/}}
}}
'''''Wikitribune''''' ir ziņu [[tīmekļa vietne]], kurā profesionāli žurnālisti sagatavo ziņu publikācijas un brīvprātīgie tos papildina, pārlasot un labojot, pārbaudot faktus un pievienojot avotus. Par tīmekļa vietnes izveidi 2017. gada aprīlī paziņoja Vikipēdijas līdzdibinātājs [[Džimijs Veilss]].<ref name=Hern>{{ziņu atsauce|last1=Hern|first1=Alex|title=Wikipedia founder to fight fake news with new Wikitribune site|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/apr/25/wikipedia-founder-jimmy-wales-to-fight-fake-news-with-new-wikitribune-site|work=[[The Guardian]]|date=24 April 2017|accessdate=24 April 2017}}</ref> ''Wikitribune'' nav saistīta ar [[Vikipēdija|Vikipēdiju]] vai organizāciju, kas to uztur, ''[[Wikimedia Foundation]]''.<ref name=CNet>{{ziņu atsauce|last1=Collins|first1=Terry|title=Wikipedia co-founder launches project to fight fake news|url=https://www.cnet.com/news/wikipedia-jimmy-wales-wikitribune-fighting-fake-news/|accessdate=25 April 2017|work=[[CNET]]|date=24 April 2017|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laiks nogalināt
| attēls                   = Time to kill poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Time to Kill''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Džons Grishems]]
* [[Maikls Neitensons]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Akiva Goldsmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Brenda Frikere]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Čārlzs S. Datons]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|7|24}}
| ilgums                   = 143 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996|title=A Time to Kill|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402165047/http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetokill.htm|title=A Time to Kill (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laiks nogalināt"''' ({{val|en|A Time to Kill}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Sandra Buloka]], [[Semjuels Džeksons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Kevins Speisijs]], [[Brenda Frikere]], [[Olivers Plets]] un [[Čārlzs S. Datons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|24||bez}}.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Saimā
|attēls=Hätinvirta ferry.jpg
|paraksts=Hetinvirtas prāmis
| map = Somija
| plat_d=61 | plat_m=15 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=28 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=1377 (4380)
|garums=
|Vid_dziļums=17
|Max_dziļums=82
|tilpums=36
|augstums_vjl=76
|izteka=[[Vuoksi]]
|baseins=
|valstis=[[Somija]]
|salas=3507 (13710)
|pilsētas= [[Lapēnranta]], [[Imatra]],
[[Savonlinna]], [[Mikeli]],
[[Joensū]]
}}
'''Saimā''' (arī '''Saimas ezers'''; {{val|fi|Saimaa}}, {{val|sv|Saimen}}) ir liels [[ezers]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, lielākais Somijā. Ezers ar zemesšaurumiem savienots ar citiem Somijas ezeriem, veidojot ap 4380 km² lielu ezeru sistēmu ([[Orivesi (ezers)|Orivesi]], [[Puruvesi]] u.c.), ko nereti uzskata par vienu ezeru Isosaimā (''Iso-Saimaa'') — ceturto lielāko Eiropā.<ref name=esy>[http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=117975&lan=FI Saimaa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120204155052/http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=117975&lan=FI |date={{dat|2012|02|04||bez}} }}. Etelä-Savon ympäristökeskus.</ref> Ezeru sistēmu ar jūru un citiem Somijas ezeriem savieno kanālu sistēma, kas ļauj pa ūdensceļu pārvietot kravas un izmantot to kā tūristu izklaides objektu.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''6. jūlijs''' ir gada 187. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (188. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 178 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Azerbaijani language|Azerbaidžāņu valoda}}

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences: {{Citas nozīmes|1242. gada karagājienu uz Kursu|Karagājiens uz Kursu|Karagājiens uz Kursu}}

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
{{Citas nozīmes|1919. gada Cēsu kaujām|Cēsu kauja|Cēsu kaujas}}
{{Kauja
|kauja=Cēsu kaujas
|attēls=
|paraksts=Cēsu kaujās dalību ņēmušais Igaunijas armijas bruņuvilciens Cēsu stacijā. Pie tā sapulcējušies Ziemeļlatvijas brigādes un Igaunijas armijas virsnieki. Centrā, ģērbies mētelī — Ziemeļlatvijas brigādes komandieris pulkvedis J. Zemitāns.<ref>[http://www.la.lv/cesu-kaujas-spele-par-augstam-likmem Spēle par augstām likmēm: no Cēsu kaujas līdz Liepājai]</ref>
|konfl=[[Latvijas brīvības cīņas]] un [[Igaunijas brīvības cīņas]]
|laiks=[[1919]]. gada [[19. jūnijs|19.]]—[[23. jūnijs]]
|vieta=[[Cēsis]] un apkaime
|iznāk=Latvijas un Igaunijas spēku uzvara
|puse1={{flag|Igaunija}}
{{flag|Latvija}}
|puse2= [[Dzelzsdivīzija]], [[Baltijas landesvērs]]
|karavad1={{flaga|Estonia}} [[Ernsts Peders]]
{{flaga|Estonia}} [[Nikolajs Rēks]]
{{flaga|Latvia}} [[Jorģis Zemitāns]]
|karavad2=  [[Alfrēds Flečers]]
|spēki1='''3. Igaunijas divīzija:'''
5759 kājnieki
65 jātnieki
98 smagie ložmetēji
106 vieglie ložmetēji
23 lielgabali
3 bruņumašīnas
3 bruņuvilcieni<ref name=maide>{{Grāmatas atsauce|title=Ülevaade Eesti Vabadussõjast (1918—1920)|language=igauniski|author=Jaan Maide|url=http://www.ksk.edu.ee/file.php?ID=1207|accessdate={{dat|2011|02|04||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100822143207/http://www.ksk.edu.ee/file.php?ID=1207|archivedate={{dat|2010|08|22||bez}}}}</ref>
'''[[Ziemeļlatvijas brigāde]]:'''
750 kājnieki
8 smagie ložmetēji
20 vieglie ložmetēji<ref name=maide/>
|spēki2=5500—6300 kājnieki
500—600 jātnieki
50 smagie ložmetēji
90 vieglie ložmetēji
42—48 lielgabali<ref name=maide/>
|zaud1={{flaga|Estonia}}
110 kritušie, 281  ievainotie, pazuduši 26, gūstā krituši 84
{{flaga|Latvia}} Ziemeļlatvijas brigāde:
 44 kritušie, 85 ievainotie, 15 pazudušie.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0307041677{{!}}page:66{{!}}issueType:B |title=Latvijas brīvības cīņas 1918.-1920., 58 lpp |access-date={{dat|2017|11|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0307041677{{!}}page:66{{!}}issueType:B }}</ref>
|zaud2=Landesvēram 65 kritušie un 38 bezvēsts pazudušie. Dzelzsdivīzijai nav zināmi.
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
'''Livonijas hronikas''' ir apvienojošs nosaukums šādām piecām hronikām:
* [[Indriķa hronika|Indriķa Livonijas  hronika]] (''Heinrici Cronicon Lyvoniae'', autors: [[Latviešu Indriķis]], sarakstīta 1220. gados latīniski)
* [[Atskaņu hronika|Vecākā Livonijas Atskaņu hronika]] (''Ältere Livländische Reimchronik'', autors nezināms, sarakstīta 1290. gados vācu dialektā)
* [[Jaunākā Livonijas Atskaņu hronika]] (''Jüngere Livländische Reimchronik'', autors: [[Bartolomejs Hēneke]] (''Bartholomäus Hoeneke''), sarakstīta 1340. gados vāciski)
* [[Vartbergas Hermaņa Livonijas hronika]] (''Livländische Chronik Hermanns von Wartberge'', autors [[Vartbergas Hermanis]] (''Hermann von Wartberge''), publicēta 1372. gadā latīniski)
* [[Livonijas provinces hronika]] (''Chronica der Provinz Lyfflandt'', autors [[Baltazars Rusovs]] (''Balthasar Rüssow''), publicēta 1578. gadā viduslejasvācu izloksnē).

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Tibetas kalniene
 |attēls                 = Tibet and surrounding areas topographic map.png
 |attēla_platums         = 235px
 |paraksts               = Centrālāzija, kur iekrāsotas teritorijas, kas augstākās par 1600 metriem virs jūras līmeņa. Tibetas kalniene iekrāsota brūnos toņos. Dienvidos esošie [[Himalaji]] nav daļa no Tibetas kalnienes
  |lat_dir = 33 |lat_deg = |lat_min = |lat_sec = N
  |lon_dir = 88 |lon_deg = |lon_min = |lon_sec = E
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{ubl|{{CHN}}|{{IND}}}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = ~2500
 |platums                = ~1000
 |kalns                  =
 |augstums               =
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Musicians by instrument|Mūziķi pēc instrumenta}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic 10''''' ('''''OMXB10''''') ir ''[[Nasdaq]]'' [[fondu birža]]s [[biržas indekss|indekss]], kurā iekļauti [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] biržās ([[Nasdaq Riga|Rīgas]], [[Nasdaq Tallinn|Tallinas]] un [[Nasdaq Vilnius|Viļņas]]) kotētie 10 uzņēmumi ar visvairāk pārdotajām akcijām.

sentences: {{Commonscat|Generals of the United States}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Oto fon Firkss
|          vārds_orig = ''Otto von Fircks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1912
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Firkspedvāles muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br/>([[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1989
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Hannovere]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  muižnieks, SS darbinieks, politiķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Centaura Bēta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Agena, Hadars
|           zvaigznājs = Centaurs
|          deklinācija = –60° 22′ 22,9266"
|    redzamais spožums = 0,61
|   absolūtais spožums = –4,53
|                 masa = 10,3 ± 0,1
}}
'''Centaura Bēta''' jeb '''Centaura β''' (''β Cen, Beta Centauri''), pazīstama arī kā '''Agena'''<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 183.</ref> vai '''Hadars'''<ref name=":0" />, ir otra spožākā [[zvaigzne]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kas atrodas aptuveni 350 [[gaismas gads|gaismas gadus]] jeb 110 [[parseks|parseku]] attālumā no [[Zeme]]s.<ref name=":1" /> Tā ir trīskārša [[zvaigžņu sistēma]] ar kopējo [[redzamais spožums|redzamības spožumu]] 0,61,<ref name=":2" /> kas tādējādi to padara par [[spožāko zvaigžņu saraksts|vienpadsmito spožāko zvaigzni]] nakts debesīs.

sentences:
{{DEFAULTSORT:-11}}
[[Kategorija:2. gadu tūkstotis p.m.ē.]]
[[Kategorija:Gadsimti]]

sentences:
{{Personas infokaste
| attēls = salnyn.jpg
| dz_diena = 26
| dz_mēnesis = 08
| dz_gads = 1885
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 08
| m_vieta = [[KPFSR]], [[PSRS]]
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[Brigādes komisārs]]
| dienesta_laiks = 1920—1938
|          valsts =  [[Krievijas PFSR]]
{{USSR}}
|         vienība =
|       komandēja =
|       struktūra =
|          kaujas = [[Ķīnas Austrumu dzelzceļa konflikts]]
[[Spānijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]
[[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
| att_nosaukums = Ķīnā pēc Pirmā pasaules kara
}}

sentences: '''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

sentences: '''Čiekuroga''' ir dažu [[kailsēkļi|kailsēkļu]], galvenokārt [[kadiķi|kadiķu]] (''Juniperus''), vairošanās orgāns — [[čiekurs]] ar sulīgām zvīņām. Tā kā kailsēkļiem nav [[zieds|ziedu]] ar auglenīcām, [[auglis]] tiem izveidoties nevar.<ref name=morfoloģija>''Augu morfoloģija un anatomija''. Rīga : Zvaigzne, 1967. 186. lpp.</ref><ref>[https://lvportals.lv/dienaskartiba/316505-parasta-ive-indiga-un-aizsargajama-2020/ I.Tīrmanis Parastā īve — indīga un aizsargājama] LV portāls 2020. gada 25. maijā.</ref> Ar [[oga|ogām]] šim veidojumam ir tikai ārēja līdzība.

sentences:
'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences: '''Universālais produkta kods''' ('''UPC'''; līdzvērtīgi: '''UPC kods''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citur plaši izmantota [[Svītrkods|svītrkodu simboloģija]] tirdzniecības vienību izsekošanai veikalos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Alanīnaminotransferāze''' jeb '''alanīntransamināze''' ('''AlAT''' jeb '''ALT''') ir [[ferments]], [[aminotransferāze]] (jeb transamināze).<ref name="DolgovMenjshekov2012"/><ref name="Ostashkova.etal1999"/> Tā izmanto [[Piridoksālfosfāts|piridoksālfosfātu]], [[B6 vitamīns|B6 vitamīna]] [[Atvasinājums|atvasinājumu]], kā [[Koferments|kofermentu]]. AlAT [[Katalīze|katalizē]] [[Atgriezeniska reakcija|atgriezenisku reakciju]] [[Alanīns|alanīna]] [[aminoskābe]]s [[Dezaminēšana|dezaminēšanu]]. Dezaminēšanas produkts ([[piruvāts]]) [[Metabolisms|metabolizējas]] vairākos virzienos, ieskaitot [[Sabrukšana|sabrukšanu]] ar [[enerģija]]s izdalīšanu, [[glikoze]]s [[Sintēze|sintēzi]] utt. Lielāku aktivitāti ferments rāda [[Aknas|aknās]] ([[Hepatocīti|hepatocītu]] [[Citoplazma|citoplazmā]]), [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzerī]], [[Sirds|sirdī]], [[Skeleta muskuļi|skeletmuskuļos]], [[Eritrocīti|eritrocītos]], [[Nieres|nierēs]].<ref name="DolgovMenjshekov2012"/>

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences: {{Commonscat|Geography of Burkina Faso}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Ātrās kārtošanas algoritms''' ir [[Datu šķirošanas algoritmi|kārtošanas algoritms]], kuru izstrādāja Sers Čārlzs Antonijs Ričards Hoars (C.A.R. Hoare) Britu datorzinātnieks 1960. gadā kad bija 26 gadus vecs, un tas ir viens no plašāk izmantotajiem kārtošanas algoritmiem. Šī algoritma vidējā sarežģītība ir <math>{O}(n\log n)</math>. Sliktākajā gadījumā algoritma sarežģītība ir <math>{O}(n^2)</math> tomēr, ja algoritmu lieto pareizi, tad šāds gadījums ir novērojams reti. Parasti ātrās kārtošanas algoritms ir ātrāks kā citi <math>{O}(n\log n)</math> sarežģītības kārtošanas algoritmi, galvenokārt tādēļ, ka algoritma iekšējais cikls ir viegli uzlabojams un piemērojams nepieciešamajam gadījumam. Ātrās kārtošanas algoritma labās īpašības ir kārtošana bez papildu atmiņas (tiek izmantots neliels steks), mazais salīdzināšanu skaits, kā arī algoritma īsais iekšējais cikls.

sentences: {{Commonscat|Architects by style|Arhitekti pēc virziena}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Eiduks
| vārds_orig =
| attēls = Aleksandrs Eiduks.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{Flaga|RUS}} [[Odzienas pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 08
| m_diena = 28
| m_vieta = {{Flaga|USSR}} [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Vollesa piemineklis
 |vietējais_nosaukums = ''National Wallace Monument''
 |             attēls = Wfm_wallace_monument.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Stērlingas apgabals|Stērlinga (pilsēta)}}
 |             autors =
 |        arhitektūra = [[Viktorijas gotika]]
 |               tips =
 |          materiāls = [[smilšakmens]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 67 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1869. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
 |             relief = yes
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 56.138611 | latNS = N
 |longd= 3.920278 | longEW= W
}}

sentences: '''16. oktobris''' ir gada 289. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (290. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 76 dienas.

sentences: '''Pelnrušķīte''' ({{val-fr|Cendrillon}}, {{val-it|Cenerentola}}, {{val-de|Aschenputtel}}) ir franču, itāļu un vācu tautas [[pasaka]]. Pelnrušķīte ir viena no populārākajiem pasaku tēliem pasaulē. Pirmais, kas izdeva pasaku par Pelnrušķīti bija [[Šarls Pero]], viņam sekoja [[brāļi Grimmi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Sociālā iztēlošanās''' ir vērtību, institūciju, likumu un simbolu kopums, kas ir kopīgs noteiktām sociālām grupām un atbilstošai [[sabiedrība]]i. Tā reprezentē nozīmju sistēmu, kas pārvalda sociālās struktūras. Šīs iztēlošanās jāsaprot kā vēsturiski konstrukti, ko nosaka mijiedarbības starp subjektiem sabiedrībā. Tādējādi iztēlošanās nebūt nav “īstas”, jo tās ir iztēlots noteikta sociāla subjekta iztēles koncepts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Calathea
| attēls = Calathea loeseneri kz1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Calathea loeseneri''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Kalatejas
| ģints = Calathea
| autors = G.Mey.
}}'''Kalatejas''' (''Calathea'') ir [[marantu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Meksika]]s dienvidiem līdz [[Latīņamerika]]s [[tropi]]em.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001411-2|title=Calathea G.Mey. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-30|language=en}}</ref> Dažas sugas tiek kultivētas kā [[Telpaugs|telpaugi]] to krāšņo lapu dēļ, un tām ir selekcionētas dažādas [[šķirne]]s.

sentences: '''Ozolaine''', agrāk  '''Eihenhaima''' ({{val-de|Eichenhaim}}) vai '''Eihenhaina''' ({{val-de|Eichenhain}}), ir viena no [[Sarkandaugava]]s apkaimes daļām ar parku [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Basketbola dienasgrāmatas
| attēls = The Basketball Diaries Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Basketball Diaries''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Skots Kalverts]]
| producents = * [[Liza Hellere]]
* [[Džons Bārds Manuliss]]
| scenārija autors = [[Braiens Golubovs]]
| galvenajās lomās = * [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Loreina Brako]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Patriks MakGo]]
* [[Džeimss Madio]]
* [[Maikls Imperioli]]
* [[Marks Volbergs]]
| mūzika = [[Grems Revels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Island Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1995|1|27|[[Sandensas kinofestivāls]]|1995|4|27|ASV|}}
| ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995|title=The Basketball Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430193735/http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=basketballdiaries.htm|title=The Basketball Diaries (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Basketbola dienasgrāmatas"''' ({{val|en|The Basketball Diaries}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kura balstīta uz Džima Kerola tāda paša nosaukuma autobiogrāfisku darbu. Filmas režisors ir [[Skots Kalverts]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Bruno Kirbijs]], [[Loreina Brako]], [[Ērnijs Hadsons]], [[Patriks MakGo]], [[Džeimss Madio]], [[Maikls Imperioli]] un [[Marks Volbergs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|1|27||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Advokāts''' ({{val-la|advocatus}} — 'palīgā sauktais')<ref>{{LPE|1|50}}</ref> ir [[jurists]], kas klientam sniedz juridiska rakstura konsultācijas, pārzina tā juridiskās lietas, sagatavo dokumentus juridiskajos jautājumos, kā arī, ja nepieciešams, klienta interesēs pārstāv vai aizstāv to [[tiesa|tiesā]] un pirmstiesas izmeklēšanā.<ref name="jtv">Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 8.lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais varonis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|137,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1499432449/|title=Last Action Hero |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|85 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 131 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|13}}
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Steve Roth Productions]]''
| operators = [[Dīns Semlers]]
| oriģinālnos = ''Last Action Hero''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Arts Kernijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Frenks Makrē]]
* [[Toms Nūnens]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Entonijs Kvinns]]
* [[Mersedesa Rūla]]
* [[Ostins O'Braiens]]
| scenārijs = * [[Šeins Bleks]]
* [[Deivids Āronts]]
| producents = * Džons Maktīrnans
* [[Stīvs Rots]]
| režisors = [[Džons Maktīrnans]]
| žanrs = asa sižeta, fantāzija, komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Last action hero ver2.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais varonis"''' ({{Val|en|Last Action Hero}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džons Maktīrnans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[F. Marijs Ābrahams]], [[Arts Kernijs]], [[Čārlzs Denss]], [[Frenks Makrē]], [[Toms Nūnens]], [[Roberts Proskis]], [[Entonijs Kvinns]], [[Mersedesa Rūla]] un [[Ostins O'Braiens]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{atsauces+}}
'''''Knockout.js''''' ir [[JavaScript]] bibliotēka, kas realizē ''Model-View-ViewModel'' arhitektūru.

sentences:
{{vārdtelpas}}
'''Dalībnieka lapa''' ir Vikipēdijas lapas veids, kurā katrs dalībnieks var publicēt informāciju par sevi, savu darbību Vikipēdijā vai arī izmantot jebkuriem citiem mērķiem, kas atbilst Vikipēdijas [[Vikipēdija:Dalībnieku uzvedības noteikumi#Vispārīgie noteikumi|vispārīgajiem dalībnieku uzvedības noteikumiem]]. Tā tiek atzīmēta ar [[Vikipēdija:Vārdtelpa|vārdtelpas]] kodu 2.
Katrai dalībnieka lapai ir arī piesaistīta dalībnieka diskusiju lapa, kura ir domāta diskusijām, kas ir saistītas ar konkrēto dalībnieku un tā devumu Vikipēdijā. Uz šo diskusiju lapu attiecas iepriekš minētie noteikumi un [[Vikipēdija:Dalībnieku_uzvedības_noteikumi#Diskusijas|diskusiju noteikumi]]. Dalībnieka diskusiju lapa tiek atzīmēta ar vārdtelpas kodu 3.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sināns
|     vārds_orig = {{ubl|{{ara|آسنان}}|''Sinan''}}
|         attēls = Mimar Sinan, architecte de Soliman le Magnifique.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1489
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Aģirna]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Kajseri ils}})
|         m_gads = 1588
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Konstantinopole]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Stambula}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Osmaņu impērija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]], [[inženieris]]
|  darbības_gadi = 1538—1588
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Mimar Sinan signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Antons Frīdrihs Bīšings
| vārds_orig = ''Anton Friedrich Büsching''
| attēls = Portrait of Pastor A.F. Byushing.jpg
| dz_gads = 1724
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Štathāgena]], [[Šaumburgas-Lipes grāfiste]]
(tagad, [[Lejassaksija]], {{GER}})
| m_gads = 1793
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad, {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Antons Frīdrihs Bīšings''' ({{val-de|Anton Friedrich Büsching}}, 1724—1793) bija vācu luterāņu mācītājs, pedagogs un ģeogrāfs. Ar lielu rūpību aprakstījis [[Baltijas provinces]].

sentences:
[[Kategorija:Komiķi]]
[[Kategorija:Kanādieši pēc nodarbošanās|Komiķi]]

sentences: '''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

sentences:
s [[Eocēns|eocēna]].]]
'''Brekčija''' ({{val|it|breccia}} — 'laušana') ir [[iezis]], kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu [[šķembas|šķembām]] (virs 1 cm), kas iecementētas [[cements|cementa]] masā. Atšķirībā no [[konglomerāts (iezis)|konglomerāta]] brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala [[Nogulumieži|nogulumu]], [[Karsta process|karsta]], [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskajās]], [[Tektonika|tektoniskajās]] brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (eksogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās eksogēno faktoru rezultātā.<ref>Геологический словарь, Том первый: Брекчии. Москва, Недра. 1978; 86. lpp</ref>

sentences: '''Āva''' ir [[Viduslaiki|viduslaiku]] un [[Jaunie laiki|jauno laiku]] [[ierocis]] — [[kaujas cirvis]] ar ap 2 metrus garu kātu un no 0,4 līdz 1 metram platu pusmēness veida [[Metāli|metāla]] asmeni. Šo ieroci plašāk lietoja kājnieki 15.-17. gadsimtā, taču kā kaujas cirvja forma tas visā Eiropā bija pazīstams jau agrāk. Latvijā āvas atrastas 11.-14. gadsimta [[Kurši|kuršu]] [[Ugunskaps|ugunskapos]].<ref name="LPE">{{LPE|1|559}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''2. novembris''' — gada 306. diena (307. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 59 dienas.

sentences: '''4. decembris''' ir gada 338. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (339. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 27 dienas.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cūgšpice
| Nosaukums2           = ''Zugspitze''
| Photo                = Zugspitze 2.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija#Austrija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 25 | plat_s = 16 | plat_NS = N
| gar_d  = 10 | gar_m   = 59 | gar_s  = 11 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 2962,06
| Relatīvais_augstums  = 1746
| Atrašanās vieta      = {{GER}}<br />{{AUT}}
| Kalnu grēda          = [[Bavārijas Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences: '''23. novembris''' ir gada 327. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (328. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 38 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Flatovs''' ({{val|de|Flatow}}) var būt:

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Minhenes olimpiskais stadions
| native_name         = ''Olympiastadion München''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Olympiastadion Muenchen.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =48  | latm  =10  | lats  =23  | latNS  =N
| longd =11  | longm =32  | longs =48  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Germany
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = 1968. gadā
| built               =
| opened              = {{dat|1972|5|26}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            = ''Olympiapark München GmbH''
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = [[Ginters Bēnišs]]
[[Frejs Oto]]
| architect_b         = ''Behnisch & Partner''
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 69 250
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Minhenes "Bayern"]] (1972—2005)
''[[TSV 1860 München]]'' (1972—2005)
''Türkgücü München'' (2020—2022)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Parastais pelašķis
|      binomial = Achillea millefolium
|        attēls = Achillea millefolium vallee-de-grace-amiens 80 22062007 1.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         ģints = Achillea
|      ģints_lv = Pelašķi
|          suga = A. millefolium
|       suga_lv = Parastais pelašķis
|        suga_r =Pelašķis
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastais pelašķis''' (''Achillea millefolium'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[Pelašķi|pelašķu ģints]] augu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļu puslode]]s [[mērenā josla]]. Ļoti plaši sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences: '''Radniecība''' ir sociālas, ar likumu vai tradīcijām pamatotas [[attiecības]] starp cilvēkiem, par kuriem pastāv uzskats, ka tiem ir kopīga izcelsme. Nereti radu lokā tiek iekļauti arī cilvēki, kas [[laulība|ieprecējušies]] šādā cilvēku lokā. Ar radniecību saprot plašāku cilvēku loku nekā [[ģimene|ģimeni]]. Konkrētu [[Persona|personu]] šādā cilvēku lokā sauc par radinieku vai radinieci. Dažādās sabiedrībās principi, pēc kādiem tiek noteikts, vai cilvēki ir radinieki, var ievērojami atšķirties.

sentences:
[[File:El pesado del corazón en el Papiro de Hunefer.jpg|thumb|300px|Attēls uz papirusa no senās ēģiptiešu "Mirušo grāmatas" (ap 1275. gadu p.m.e.)]]
'''Papiruss''' ir biezs, [[papīrs|papīram]] līdzīgs materiāls, ko iegūst no papirusa auga. Pirmie papirusu izmantoja [[Senā Ēģipte|senie ēģiptieši]], to izmantoja [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. Senie Ēģiptieši to lietoja kā materiālu, uz kura raksta, un izmantoja arī [[laiva|laivām]], [[grozs|groziem]], [[sandales|sandalēm]]. Ķīmiski papiruss sastāv no 57% [[celuloze]]s, 27% [[Lignins|lignina]], 9% minerālu un 7% [[ūdens]].<ref>William H. Shepherd, [http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf The Preservation and Conservation of Papyri] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120121001948/http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf |date={{dat|2012|01|21||bez}} }} (2008)</ref> Plaši izmantots bija līdz 12. gadsimtam, kad lielos apjomos tika uzsākta [[papīrs|papīra]] ražošana. Tā ražošanas process tika rekonstruēts 20. gadsimta vidū.

sentences:
. Anatomijas mācību stunda. 1632]]
'''Līķis''' (no [[lejasvācu valoda|lejasvācu]]: ''līk'') jeb '''mironis''', līdz 18. gadsimtam arī '''miesas'''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:541 |page=537 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:541 }}</ref>, ir miruša cilvēka vai dzīvnieka<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu valodas vārdnīca|year=1987|publisher=Avots|location=Rīga|page=446}}</ref> ķermenis. Beigtus dzīvniekus dažreiz sauc par '''maitām''' vai '''sprāgoņām''', bet pārtikas vajadzībām nokauta un apstrādāta liela dzīvnieka līķi sauc par kautķermeni vai liemeni.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Gūlds''':

sentences: {{Commonscat|Education in Lithuania|Izglītība Lietuvā}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kuģa iekārtu|Stūre (nozīmju atdalīšana)|Stūre}}
'''Stūre''' notur [[kuģis|kuģi]] kursā vai arī to izmaina, t.i. nodrošina kuģa vadāmību. Kuģa pagriešanos vēlamā virzienā panāk, pieliekot tam [[spēka moments|spēka momentu]], kas to pagriezīs ap vertikālo [[Rotācijas ass|asi]]. Pārliekot stūri par dažiem [[Grāds (leņķis)|grādiem]] uz viena vai otra [[borts|borta]] pusi, uz to sāk darboties ūdens [[spediens|spiediena]] spēks. Šis ūdens spiediena spēks rada [[griezes moments|griezes momentu]], kas pagriež kuģi stūres pārlikšanas virzienā. Stūres pārlikšanai arī nepieciešams spēka moments, kura lielums, t.i. stūres mašīnas jauda, atkarīga no ūdens spiediena spēka uz [[stūres lāpsta|stūres lāpstu]]. Stūre skaitās pasīvais vadāmības līdzeklis, jo lietderīgais spēka moments rodas, tikai kuģim esot kustībā. Aktīvie vadāmības līdzekļi nodrošina kuģa vadāmību, tam atrodoties miera stāvoklī, jo paši rada nepieciešamo griezes momentu. Pie aktīvajiem vadāmības līdzekļiem pieder: [[aktīvā stūre|aktīvās stūres]], [[spārniņu mehānisma skrūves]], [[sānskrūves]], [[pagriežamās skrūves kolonnas]]. Jūras kuģa stūres ierīce sastāv no šādām sastāvdaļām: stūres lāpstas, [[ballers|ballera]], [[pinne]]s, stūres pievada, stūres mašīnas, stūres pārvada un vadības pults.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = A_regalis.jpg
| att_nosaukums = Brūnā mušmire (''Amanita regalis'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Homobasidiomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmateņu rinda
| dzimta        = Amanitaceae
| dzimta_lv     = Mušmiru dzimta
| ģints         = Amanita
| ģints_lv      = Mušmires
| suga          = A. regalis
| suga_lv       = Brūnā mušmire
| binomial      = Amanita regalis
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences: [[File:Bulgandry Aboriginal Site.JPG|thumb|Arheoloģiskais piemineklis]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maiguma valoda
| attēls                   =  Terms of Endearment, 1983 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terms of Endearment''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               = Džeimss Brukss
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Šērlija Makleina]]
* [[Debra Vingere]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Džons Litgovs]]
| mūzika                   = [[Maikls Gors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1983|11|23|Ierobežots vietu skaits|1983|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983|title=Terms of Endearment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608115540/https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=termsofendearment.htm|title=Terms of Endearment (1983)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|108,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Maiguma valoda"''' ({{val|en|Terms of Endearment}}) ir 1983. gada komēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un producents ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Šērlija Makleina]], [[Debra Vingere]], [[Džeks Nikolsons]], [[Denijs DeVito]] un [[Džons Litgovs]]. Filmas pirmizrāde ierobežotā vietu skaitā ASV notika {{dat|1983|11|23||bez}}.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Musulmaņu reliģiskie līderi|Ptavieszi]]
[[Kategorija:Pravieši]]
[[Kategorija:Islāma mācība un doktrīna]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Muļķu nauda
| operators =
| attēls = DumbMoney B1Tsr LV Preview.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, komēdija, drāma
| režisors = [[Kreigs Gilespi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Pols Deino]]
* [[Pīts Deividsons]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Niks Ofermens]]
* [[Entonijs Ramoss]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Klensijs Brauns]]
* [[Deins Dehāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dumb Money''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Stage 6 Films''
* ''Black Bear Pictures''
* ''Ryder Picture Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2023|9|15|ASV|2023|10|13|Latvija}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13957560/|title=
Dumb Money (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Muļķu nauda"''' ({{Val|en|Dumb Money}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Kreigs Gilespi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Deino]], [[Šeilīna Vudlija]], [[Pīts Deividsons]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Amerika Ferrera]], [[Niks Ofermens]], [[Entonijs Ramoss]], [[Sebastians Stens]], [[Sets Rogens]], [[Klensijs Brauns]] un [[Deins Dehāns]]. Filma ir balstīta uz Bena Mezrika 2021. gada grāmatu ''The Antisocial Network''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(La)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, dzeltenzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Sudeti
 |attēls                 = Śnieżka z zachodu.jpg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Sņežka — Sudetu augstākā virsotne
  |lat_dir =N |lat_deg =50 |lat_min =30 |lat_sec = 0
  |lon_dir =E |lon_deg =16 |lon_min =0 |lon_sec = 0
| map_type            = Čehija#Polija#Eiropa
| map_relief = jā
| label_position      = top
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Eirāzija]] ([[Eiropa]])
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CZE}}
{{POL}}
{{GER}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 310
 |platums                =
 |kalns                  = [[Sņežka]]
 |augstums               = 1602
 |pilsētas               =
}}
'''Sudeti''' ([[čehu valoda|čehu]] un {{val|pl|Sudety}}, {{val|de|Sudeten}}) ir [[kalnu grēda]] [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] — [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]] un [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
]]
'''Teogonija''' ({{val|grc|Θεογονία}} — 'Dievu izcelšanās') ir [[Hēsiods|Hēsioda]] [[poēma]], kurā ir aprakstīta [[dievi|dievu]] izcelšanās un raduraksti. Hēsiods [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu mītiem]] piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar [[ģenealoģija|ģenealoģiskiem]] uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap [[700 p.m.ē.]]

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 2''' jeb '''SHA-2''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 2}}) ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], kuru izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talismans
| attēls                   =  The Lucky One Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lucky One''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Skots Hikss]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Kevins Makkormiks]]
| scenārija autors         = [[Vills Feterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Teilore Šilinga]]
* [[Džejs R. Fērgusons]]
* [[Blaita Danere]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|4|20|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|title=The Lucky One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191018065452/https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|archivedate={{dat|2019|10|18||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=luckyone.htm|title=The Lucky One (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talismans"''' ({{val|en|The Lucky One}}) ir 2012. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Nikolass Spārkss|Nikolasa Spārksa]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Skots Hikss]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Teilore Šilinga]], [[Džejs R. Fērgusons]] un [[Blaita Danere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|4|20||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Šēnhofs''' var būt:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Semjons Šustins
| attēls              =Simons Šustins.jpg
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja|Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta]] priekšnieks
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| dzim_dati           ={{dat|1908||}}
| dzim_vieta          =[[Tveras guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| mir_dati            ={{dat|1978|8|3}}
| mir_vieta           =[[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[VK(b)P]] (vēlāk [[PSKP]])
| dzīvesb             =
| profesija           =[[čeka]]s virsnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

'''Semjons Šustins''' ({{val-ru|Шустин Семён Матвеевич}}) arī '''Simons Šustins''' (''Симон Шустин'', 1908—1978) bija [[Krievija]]s [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes padomju [[čekists]]. [[Latvijas PSR]] Iekšlietu Tautas komisariāta ([[NKVD]]) Valsts drošības pārvaldes priekšnieks (1940), vēlāk Valsts drošības tautas komisariāta priekšnieks (1941).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Asine
| native_name    = {{gree|Ἀσίνη}}
| image          = Asini fort2.jpg
| image_size     =
| caption        = Hellēnisma perioda mūra fragments.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 38| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 27| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argolīda}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, venēciešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Asine''' (sengr. ''Ἀσίνη'') ir sena pilsēta augstā kraujā [[Argolidas līcis|Argolīdas līča]] ziemeļu piekrastē, [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas mazāk par kilometru uz austrumiem no [[Tolo (ciems)|Tolo]] ciemata (10 km uz dienvidaustrumiem no Nauplijas). Līdz mūsdienām ir saglabājušās dažādu laika periodu drupas, no [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] līdz [[viduslaiki]]em.

sentences: '''Korespondencšaha olimpiāde''' ir [[Starptautiskā Korespondencšaha federācija|Starptautiskās korespondencšaha federācijas]] (ICCF) organizēts divu etapu (priekšsacīkstes, fināls) [[Korespondencšahs|korespondencšaha]] turnīrs, kurā piedalās ICCF dalībvalstu izlases komandas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = SugarMaple.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Sapindales
|      rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|        dzimta = Sapindaceae
|     dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|         ģints = Acer
|      ģints_lv = Kļavas
|          suga = A. saccharum
|       suga_lv = Cukura kļava
|      binomial = Acer saccharum
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ieplakas infokaste
|nosaukums              = Afāras ieplaka
|attēls                 = ET Afar asv2018-01 img48 Dallol.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Dallola vulkāns Afāras ieplakā
|lat_dir =N |lat_deg =11|lat_min = 30|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =41|lon_min = 00|lon_sec =
 | pushpin_map           = Etiopija#Āfrika
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{DJI}}
{{ETH}}
{{ERI}}
{{SOM}}
|ģeo_apgabals           = [[Āfrikas rags]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|ieplaka                = [[Asala ezers]]
|augstums               = -155
|pilsētas               =
}}
'''Afāras ieplaka''', arī '''Denakilas ieplaka''' ziemeļdaļā, ir tektoniska [[ieplaka]] [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]], [[Āfrika]]s kontinenta zemākā vieta [[Asala ezers]] 155 m zem jūras līmeņa.<ref>{{PZT|15}}</ref> Tā ir viena no karstākajām vietām pasaulē, temperatūra mainās no +25 °C ēnā lietus sezonā līdz +48 °C sausajā sezonā.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Trāķijas jūra
|attēls=TrakijasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm = 22 |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm = 10 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 1600
|temperatūra = 16—25
|sāļums      = 3,5
|valstis={{GRE}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Aleksandrupole]]
[[Kavala]]
}}
'''Trāķijas jūra''' ({{val|el|Θρακικό Πέλαγος}}, {{val|tr|Trakya Denizi}}) ir nosaukums akvatorijai [[Egejas jūra]]s ziemeļu daļā.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbef117896bb431f69c29a/ The Encyclopedia of Earth. Thracian Sea]</ref> Jūra apskalo ziemeļaustrumu [[Grieķija]]s un ziemeļrietumu [[Turcija]]s piekrasti vēsturiskajā [[Trāķija]]s reģionā. Trāķijas jūras dienvidaustrumos atrodas Vidusjūras savienojums ar [[Marmora jūra|Marmora jūru]] [[Dardaneļi]], rietumu piekrastē atrodas 2033 metrus augstais [[Atosa kalns]], bet salas dienvidu robeža ir [[Lemna]]s sala.

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences: '''Vingrošana''' ir [[fizisks vingrinājums|fizisku uzdevumu]] kopums, kuru izpildīšanai ir nepieciešams fiziskais spēks, lokanība, veiklība, koordinēšanās spējas, balanss un pievilcība. Starptautiski visus vingrošanas sporta veidus pārvalda [[Starptautiskā vingrošanas federācija]] (''Fédération Internationale de Gymnastique''; FIG), katrā valstī ir nacionālā vingrošanas federācija, kas ir pakļauta FIG. Pazīstamākais no vingrošanas veidiem ir '''sporta vingrošana''', kas ir olimpiskais sporta veids. Tajā vīrieši sacenšas brīvajās kustībās, uz vingrošanas zirga, uz riņķiem, atbalsta lēcienā, līdztekās un uz stieņa. Sievietes sacenšas uz vingrošanas baļķa, līdztekām, brīvajās kustībās un atbalsta lēcienā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krīds III
| attēls                   = Creed-3-plakatsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Creed III''
| žanrs                    = drāma, spriedzes filma
| režisors                 = [[Maikls B. Džordans]]
| producents               =
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers (producents)|Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Raiens Kūglers
* Maikls B. Džordans
* Elizabete Raposo
* [[Džonatans Glikmens]]
* [[Silvestrs Stallone]]
| scenārija autors         =
* Kīnans Kūgls
* [[Zeks Bejlins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Džonatans Meidžorss]]
* [[Vūds Heriss]]
* Mila Deivisa Kenta
* [[Florians Munteanu]]
* [[Filīša Rašāda]]
| mūzika                   = Džozefs Širlijs
| operators                = [[Krāmers Morgentau]]
| montāža                  =
* [[Tailers Nelsons]]
* Džesika Baklesa
| studija                  =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Chartoff-Winkler Productions]]''
* ''[[Proximity Media]]''
* ''[[Outlier Society]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* (Ziemeļamerika)
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* (starptautiski)
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|2|9|[[Mehiko]]|2023|3|3|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''Creed III'' (12A)|url=https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|access-date=2023-02-13|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|archive-date=February 13, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230213215756/https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|dead-url=no}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=2023-02-28 |title='Creed III' Eyeing Franchise Title 3-Day Record Debut Of $38M-$40M – Box Office |url=https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |access-date=2023-03-01 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=March 1, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230301005851/https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Creed III (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11145118/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krīds II]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 11145118
}}
'''"Krīds III"''' ({{val|en|Creed III}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma. Filmas režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Maikls B. Džordans]] (režisora debija). Šīs ir filmas "[[Krīds II]]" turpinājums, trešā filma "Krīda" filmu sērijā un [[Rokijs (filmu sērija)|"Rokija" filmu sērijas]] devītā daļa. Lomās [[Tesa Tompsone]], [[Džonatans Meidžorss]], [[Vūds Heriss]], Mila Deivisa Kenta, [[Florians Munteanu]] un [[Filīša Rašāda]]. Filmā pieredzējušais un nesen pensijā aizgājušais bokseris Adoniss Krīds (Džordans) saskaras aci pret aci ar savu bērnības draugu un bijušo boksa brīnumbērnu Demjenu Andersonu (Meidžorss).

sentences: '''Rūsendāles pils''' ir viena no [[Stokholma]]s pilīm un muzejiem, kas atrodas [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Tā ir [[ampīrs|amīra]] stila jeb [[Zviedrija|Zviedrijā]] dēvetā [[Kārlis XIV Jūhans|Kārļa Jūhana]] stila celtne. Adrese: Stokholma, Jūrgordena, Rūsendāla ceļš ({{val|sv|Rosendalsvägen}}).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Urho Kekonens
| vārds_orģ = ''Urho Kekkonen''
| attēls = Uudenvuodenpuhe 1959.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Somijas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1956|3|1|N}}
| term_beigas = {{dat|1982|2|27|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = [[Juho Kusti Pāsikivi]]
| pēctecis = [[Mauno Koivisto]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1900|9|3}}
| dzim_vieta = {{vieta|Somija|Austrumsomijas lēne|Pielavesi}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1986|8|31|1900|9|3}}
| mir_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Juho Kenonens
| māte = Emīlija Pulvanainene
| dzīvesb = Sulvi Salome Vino
| bērni = divi dēli, Mati (1928) un Taneli (1928-1985)
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts = KekkonenUrhoSignature.png
| paraksts_izm = 150px
| piezīmes =
}}
'''Urho Kaleva Kekonens''' (''Urho Kaleva Kekkonen'', dzimis {{dat|1900|9|3}} Pielavesi [[Austrumsomijas lēne|Austrumsomijas lēnē]], miris {{dat|1986|8|31}} [[Helsinki|Helsinkos]]) bija [[Somi|somu]] politiķis, [[Somija]]s [[Somijas premjerministru uzskaitījums|premjerministrs]] (1950—1953, 1954—1956), [[Somijas prezidents]] (1956—1982) no partijas [[Somijas Centrs|''Somijas centrs'']].

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
[[Kategorija:Antarktika]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par ģeogrāfiju|Antarktiku]]

sentences:
[[attēls:Orbit3.gif|right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)]]
Par '''baricentru''' (no {{Val|el|βαρύ-ς}} ''(barús)'' — 'smags' un ''κέντρ-ον'' ''(kéntron)'' — 'centrs'<ref>[http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 "Barycentric"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305215244/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}. ''Oxford Dictionaries''. Atjaunināts 22.11.2015.</ref>) [[astronomija|astronomijā]] un [[astrofizika|astrofizikā]] mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu [[masas centrs|masas centru]], ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas [[orbīta]]s.

sentences: '''Volutīna granulas''' ir kompleksēto neorganisko [[polifosfāti|polifosfātu]] intracitoplazmatiskas ([[Šūna|šūnu]] [[citoplazma]]s iekšienē esošas) uzkrāšanās forma. Volutīna granulu klātbūtne tiek izmantota kā identifikācijas kritērijs, kad mēģina izolēt ''[[Corynebacterium diphtheriae]]'' [[Leflera vide|Leflera vidē]] (speciālā substancē, ko izmanto difterijas baciļu audzēšanai).<ref name="Pallerla.etal2005"/> Polifosfāta granulas sauc arī par metahromām granulām, jo tām piemīt [[metahromāzija|metahromatiskais]] efekts<ref name="Willey.etal2011"/> (tās kļūst sarkanas, krāsojot ar [[metilēnzilais|metilēnzilo]]). Volutīna granulas intensīvāk uztver [[Anilīns|anilīna]] krāsas, nekā šūnu citoplazma.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Tannen-Bärlapp Jungmaierhütte.JPG
| binomial = Huperzia selago (L.)
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| apakšdzimta = Huperzioideae
| apakšdzimta_lv = Apdziru apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Apdziru dzimta
| ģints = Huperzia
| ģints_lv = Apdziras
| suga = Huperzia selago
| suga_lv = Apdzira
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kingedvardpointa
| oriģinālnosaukums    = King Edward Point Research Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               = King Edward Point (South Georgia).jpg
| paraksts             =
| karte                = Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{GBR}}
| latd=54| latm=17| lats=0| latNS= S
| longd=36| longm= 30| longs= 0| longEW=W
| novietojums          = [[Dienviddžordžija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1909
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[British Antarctic Survey|BAS]]
| pers_vasara          = 18
| pers_ziema           = 8
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Kingedvardpointa''' ({{val|en|King Edward Point Research Station}}) vai '''Stacija M''' (''Station M'') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vissezonas polārstacija [[Antarktika|Antarktikā]], formāli [[Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas|Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču Salu]] administratīvais centrs. Izvietojusies [[Dienviddžordžija]]s salā, zemesragā [[Karaļa Edvarda līcis|Karaļa Edvarda līča]] ziemeļu piekrastē ap {{nobr|800 m}} no bijušās [[vaļu medības|vaļu mednieku]] pilsētiņas [[Grītvikena]]s, ar kuru to pa līča ziemeļu krastu savieno autoceļš. Stacija ir apdzīvota visu gadu, tās galvenās funkcijas ir pētniecība [[zvejniecība|zvejniecībā]], kā arī valdījuma administratīvo funkciju nodrošināšana. Kingedvardpointā ir pasts un viesnīca, izbūvēta kuģu piestātne.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mclaren.gs/k_e_p_.htm |title=King Edward Point |access-date={{dat|2007|09|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070927205940/http://www.mclaren.gs/k_e_p_.htm |archivedate={{dat|2007|09|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Vijole
| image                 = Violin VL100.jpg
| image_size            = 220px
| caption               = Vijoles priekšskats un sānskats
| background            = string
| names                 = pijole, pijolīte, pivole, pīvuliņš, fijole, skripka, skripkeņa, kripka, spēles. smuikas, smuigas{{sfn2|Muktupāvels|1999|p=112.—113}}
| classification        = [[Stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 321.322-71
| hornbostel_sachs_desc = Ar lociņu ieskandināms saliktais stīgskanis
| inventors             =
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               =
| musicians             =
| builders              =
| articles              =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2544''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2544''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|11|SK}} 08:54 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2534]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2545]]''
}}
'''''Kosmos-2544''''' (''Космос-2544'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada decembrī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 759. ''Kosmos-2544'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences: '''Ahmeda III strūklaka''' ({{val-tr|Ahmet III Çeşmesi}}) ir [[Topkapi pils]] ([[Stambula]], [[Turcija]]) galveno vārtu priekšā esošajā laukumā uzcelta [[rokoko]] stila celtne. Tās celtniecību [[1728]]. gadā [[Osmaņu impērijas Tulpju laikmets|Tulpju laikmeta]] laikā pasūtīja [[Osmaņu impērija]]s [[osmaņu dinastija|sultāns]] [[Ahmeds III]]. Celtne kalpoja kā tikšanās un sabiedriskās dzīves centrs impērijas laika [[Konstantinopole|Konstantinopolē]].

sentences: '''Plūstamība''' jeb '''šļūde'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=creep&list=creep&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - creep] {{lv ikona}}</ref> ir [[materiāls|materiāla]] spēja lēni un nepārtraukti [[deformācija|plastiski deformēties]] ilgstošas [[slodze]]s iedarbībā. Slodzes lielums ir mazāks par [[tecēšanas robeža|tecēšanas robežu]]. Laika gaitā šļūde var radīt nepieļaujami lielas izmēru izmaiņas vai pat detaļas sagraušanu. Plastiskās deformācijas attīstība ir atkarīga no slogojuma veida un [[temperatūra]]s.<ref name="meh" /> Šļūde piemīt materiāliem ar [[viskoelastība|viskoelastīgu]] dabu. Kaut gan daudzi materiāli ir [[elastība|elastīgi]], pieaugot temperatūrai, tiem parādās viskoelastīga materiāla pazīmes. Tā, piemēram, [[tērauds|tēraudu]] karsējot, šļūde paliek izteiktāka, kaut gan tērauds ir izteikts elastīgas dabas materiāls un pakļaujas [[Huka likums|Huka likumam]].<br />

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername = Demiens Dafs
| image =
| caption =
| fullname =
| height = 175<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html | title = Premier League Player Profile | accessdate = 18 March 2011 | publisher = Premier League | archive-date = {{dat|2010|10|12||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101012150318/http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html }}</ref>
| dateofbirth = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |title=Damien Duff<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2012|06|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090821102016/http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |archivedate={{dat|2009|08|21||bez}} }}</ref>
| cityofbirth =
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Belibodena}}
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 =
| youthclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Leicester Celtic A.F.C.|Leicester Celtic]]
| youthyears2 =
| youthclubs2 = {{flaga|Īrija}} Lourdes Celtic
| youthyears3 =
| youthclubs3 = {{flaga|Īrija}} St. Kevin's Boys
| years1 = 1996–2003
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| caps1 = 184
| goals1 = 27
| years2 = 2003–2006
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| caps2 = 81
| goals2 = 19
| years3 = 2006–2009
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]
| caps3 = 69
| goals3 = 5
| years4 = 2009–2014
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham F.C.|Fulham]]
| caps4 = 130
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 1998–2012
| nationalteam1 = {{fb|IRL}}
| nationalcaps1 = 100
| nationalgoals1 = 8<!-- When you update this parameter, please update the ntupdate parameter! -->
| caps5 = 15
| caps6 = 9
| clubs5 = {{flaga|Austrālija}} [[Melbourne City FC|Melbourne City]]
| clubs6 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]]
| goals5 = 1
| goals6 = 0
| years5 = 2014–2015
| years6 = 2015
| totalcaps = 489
| totalgoals = 62
| managerclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-15
| manageryears1 = 2015
| managerclubs2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U-15 izlase
| manageryears2 = 2016
| manageryears3 = 2016–2018
| managerclubs4 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] (asistents)
| manageryears4 = 2016–2018
| manageryears5 = 2019–2020
| managerclubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]] (asistents)
| managerclubs3 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-17
| managerclubs6 = {{fb|IRL}} (asistents)
| manageryears6 = 2020–2021
| managerclubs7 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]] U-17
| manageryears7 = 2020–2021
| managerclubs8 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]]
| manageryears8 = 2021–
}}
'''Demiens Dafs''' ({{val|en|Damien Anthony Duff}}; dzimis {{dat|1979|3|2}}) ir bijušais īru [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences: '''21. septembris''' ir 264. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (265. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir 101 diena.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences: '''Gada vārds Latvijā''' ir [[Rīgas Latviešu biedrība]]s (RLB) [[Latviešu valodas attīstības kopa]]s (LVAK) kopā ar [[Latvijas Rakstnieku savienība|Latvijas Rakstnieku savienību]] (LRS) un [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s (LZA) [[Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisija|Terminoloģijas komisiju]] (TK) rīkota anketēšana par gada vārdu, nevārdu un spārnoto teicienu [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Aptauja tiek rīkota kopš 2003. gada katra gada beigās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Persea americana fruit 2.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Laurales
|         rinda_lv = Lauru rinda
|           dzimta = Lauraceae
|        dzimta_lv = Lauru dzimta
|            ģints = Persea
|         ģints_lv =
|             suga = P. americana
|          suga_lv = Avokado
|         binomial = Persea americana
|         sinonīmi = ''Persea gratissima''
|        izplatība = no Meksikas dienvidiem līdz Andu kalniem
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 3 pasugas:
* ''P. a. var. americana''
* ''P. a. var. drymifolia''
* ''P. a. var. nubigena''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Abū Bekrs
| alt          =
| title        = kalifs
| image        = Rashidun Caliph Abu Bakr as-Șiddīq (Abdullah ibn Abi Quhafa) - أبو بكر الصديق عبد الله بن عثمان التيمي القرشي أول الخلفاء الراشدين.svg
| caption      =
| succession1  = [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 =
| successor1   = [[Umars Ibnelhatābs]]
| reign1       = no 632. līdz {{dat|634|8|23|D|bez}}
| succession2  =
| reign2       =
| reign-type2   =
| predecessor2 =
| successor2   =
| spouse       = vairākas sievas
| issue        = [[Aiša]] un vēl 5 bērni
| full name    = Abū Bekrs as Sadīks abd Allāhs ibn Abī Kuhāfa
| house        =
| dynasty      =
| father       =
| mother       =
| birth_date   = [[573. gads|573]]. gadā
| birth_place  = [[Meka]], [[Hidžāzs]]
| death_date   = {{dat|634|8|23}}
| death_place  = [[Medīna]], [[Hidžāzs]], [[Rāšidunu kalifāts]]
| burial_place =
| religion     = [[islāms]]
}}

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Asunes pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Asūnes pagasts}}

sentences: {{commonscat|Painters by period|Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena}}

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences:
'''Sinovīts''' (no {{val-la|synovia}} - locītavas šķidrums) ir [[locītavu somiņa|locītavas somiņas]] sinoviālas membrānas iekaisums.

Locītavas somiņas sinoviālā membrāna ir plāna, tā izdala [[sinovijs|sinoviju]] (sinoviālo šķidrumu), kas samitrina locītavu virsmas un tādēļ kopā ar [[locītavas skrimslis|skrimsli]] samazina berzi. <ref>V.Kalbergs. "Cilvēka anatomija I" Rīga, Zvaigzne, 1971, 15. lpp.</ref>

Iekaisuma rezultātā notiek sinoviālā šķidruma uzkrāšanās [[locītavas dobums|locītavas dobumā]], kas rada locītavas pietūkumu un sāpes, īpaši kustību laikā. Šāda locītava taustot ir karsta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                  = Espo
| official_name         = ''Espoo''
| settlement_type       = pilsēta
|image_flag             =
|image_shield           = Espoo.vaakuna.svg
|shield_size            = 87px
|flag_size              =
|subdivision_name1      = [[Ūsimā]]
|leader_name            =
|area_total_km2         = 528.03
|population_total       = 297354
|population_footnotes   =
|population_as_of       = 2021
|population_density_km2 = auto
|latd=60|latm=12|lats=20|latNS=N|longd=24|longm=39|longs=20|longEW=E
|image_skyline          = Kaakkoista Espoota 23 kesä 2009.jpg
|imagesize              = 200px
|image_caption          =
|subdivision_type       = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name       = {{FIN}}
|subdivision_type1      = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
|timezone               = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|website                = {{url|http://www.espoo.fi/}}
|established_title      = Pilsētas tiesības
|established_date       = [[1972]]. gads
|pushpin_map            = Somija
|pushpin_label_position =
|pushpin_mapsize        = 200
|pushpin_map_caption    = Atrašanās vieta Somijā
|other_name             =
|}}

sentences:
{{cita nozīme|intonāciju teikuma līmenī|intonāciju zilbes līmenī|zilbes intonācija}}
'''Teikuma intonācija''' ir intonācija, kas var piemist teikumam un mainīt izteikuma būtību<ref>{{tz|LLVV|1. val. Valodas skaņu spēka, augstuma, ilguma un tembra maiņas, kas izsaka daļu izteikuma satura.|intonācija}}</ref> (piemēram, "jautājuma intonācija"). Teikuma intonācija ir valodas skaņu intensitātes, frekvences, ilguma un spektra maiņas, kā arī šo maiņu kombinācijas runas plūsmā, kurām valodā ir noteikta funkcija. Intonācija un [[uzsvars]] ir divi galvenie lingvistiskās [[Prosodija|prosodijas]] elementi.

sentences: <!--- RAKSTS IR PAR VĒŽA ĀRSTĒŠANAS METODI, VISPĀRĪGI PAR ĶĪMIJTERAPIJU JĀVEIDO JAUNS RAKSTS, KURA STARPVIKI SAITES BŪTU {{Q|Q3252988}} --->

sentences:
]]
]]
]]
'''Adateņu sēnes''' ir [[sēnes|sēņu]] grupa, kuru [[sēne|augļķermeņu]] [[himenofors]] sastāv no [[adatiņas (mikoloģija)|adatiņām]]. Pavisam ir aprakstīts ap tūkstoti šādu sugu, daļa no tām ir [[mikoriza]]s [[cepurīšu sēnes]], bet vairums - uz kokiem augošas piepes. Daļa šādu sēņu ir klājeniskas, recekļainas vai, kā [[koraļļu dižadatene]], koraļļveidīgas.<ref>A.Piterāns, E.Vimba, “Zemāko augu sistemātikas praktikums”, Zvaigzne, 1987., 144. lpp.</ref><ref>A.Balodis, “Rokasgrāmata sēņotājiem”, Liesma, 1974., 107. lpp.</ref> Agrāk himenofora veids bija noteicošais [[sēņu sistemātika|sēņu sistemātikā]], kurā atsevišķi iedalīja adateņu (''Hydnum''), [[stobriņu sēnes|stobriņu]] un [[lapiņu sēnes]],<ref>[http://www.indexfungorum.org/Names/NamesRecord.asp?RecordID=17797 Index Fungorum]</ref><ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 1. sējums, 1981., 41. lpp.</ref> tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar adatiņām tiek iekļautas vienās [[rinda (bioloģija)|rindās]] ar citām, un no adateņu sēnēm sistemātikā atlikusi tikai [[gaileņu rinda|gaileņu rindā]] iekļautā [[adateņu dzimta]] ar tās [[tipiskā suga|tipisko sugu]] [[dzeltenā kliņģerene|dzelteno kliņģereni]] jeb jomaino adateni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs/ |title=Sugu enciklopēdija |access-date={{dat|2017|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160701153641/http://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs |archivedate={{dat|2016|07|01||bez}} }}</ref> Reizēm ir grūti izšķirt, vai dažu piepju sēņu neregulārais himenofors ir līdzīgāks stobriņiem vai adatiņām, un tādas sugas kā ''Irpex lacteus'' var tikt aprakstītas abos veidos. Mikoloģijā pēc molekulārās [[ģenētika]]s pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka adatiņas vairākām sēņu dzimtām [[dabiskā izlase|atlases]] ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko.<ref>T.Lesoe, “Sēnes”, Zvaigzne ABC, 1998., 234. lpp. {{ISBN|9984-22-283-7}}.</ref> Pazīstamākās [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]], kurās iekļautas adateņu sēnes. ir [[adatenes (dzimta)|adatenes]], [[ausenītes (dzimta)|ausenītes]], [[bankeras (dzimta)|bankeras]], pie kurām pieder [[vēršmēleņu ģints]] un populārākā no adateņu sēnēm [[parastā vēršmēlene]] jeb medene, un [[dižadatenes (dzimta)|dižadatenes]].<ref>H.Doerfelt, H.Goerner, "Die Welt der Pilze", Urania-Verlag, Leipzig/Jena/Berlin, 1989, {{ISBN|3-332-00276-7}}.</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Lacio
 | official_name           = ''Lazio''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Lazio.svg
 | image_shield            = Lazio Coat of Arms.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Roma]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Lazio in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Lacio atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 17236
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 5703143
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.lazio.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-62
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Rīgas Reformātu baznīca''' ({{val|de|Die Reformierte Kirche Riga}}) ir sens [[Kalvinisms|reformātu (kalvinistu)]] dievnams Mārstaļu iela 10, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Pašlaik baznīcas ēka pieder [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai]], un tajā ir ticis iekārtots LELB Jauniešu centrs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ |title=Par Jauniešu centru |access-date={{dat|2014|12|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|02|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150214160846/http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ }}</ref> Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=21&PROD=6588&prod_sect=9 Reformātu baznīcas un dzīvojamo ēku komplekss - Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija.]</ref> Tā ir[[Baroks|barokāla]] vienjoma mūra ēka ar koka pārsegumu, augstu divslīpju jumtu pret Mārstaļu ielu pavērstu zelmini, ko vainago neliels tornītis ar kupolu un galeriju. Fasādi ritmiski sadala uz augsta cokola izvietoti [[Pilastrs|pilastri]], bet ēkas tornīša smailē atrodas t.s. ''Rīta zvaigzne''. [[Smilšakmens]] ieejas portāls ir izveidots [[Brēmene|Brēmenē]] un uzstādīts 1737. gadā. Ieejas vestibilā atrodas divas koka kāpnes, bet zāles sienu griestos saglabājies sākotnējais pilastru dalījums – spoguļvelve. Ar [[Kancele|kanceli]] apvienotais [[altāris]] un [[Ērģeles|ērģeļu]] balkons uzcelts 1805. gadā [[Klasicisms|klasicisma]] stilā. 1783. gadā tika uzstādītas [[Heinrihs Andreass Konciuss|Heinriha Andreasa Konciusa]], bet 1847. gadā - Šulces firmas ērģeles.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Ēcis''' var būt:

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
|-
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
|-
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
|-
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
|-
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
|-
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
|-
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
|-
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
|-
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
|-
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
|-
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
|-
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
|-
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
|-
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
|-
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
|-
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
|-
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
|-
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
|-
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
|-
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
|-
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
|-
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
|-
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
|-
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
|-
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
|-
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
|-
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
|-
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
|-
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
|-
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
|-
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
|-
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
|-
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
|-
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
|-
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
|-
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
|-
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
|-
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
|-
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
|-
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
|-
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
|-
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
|-
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Canoeing (flatwater) pictogram.svg
|att_izm     = 225px
|apraksts    = Smaiļošanas un kanoe airēšanas piktogramma
|savienība   = [[Starptautiskā Kanoe federācija|ICF]]
|iesauka     =
|pirmais     = 19. gadsimta beigas, Anglija
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = nav
|komanda     =
|jdzimums    =
|kategorijas = [[Ūdens sporta veids]]
|bumba       =
|olimpisks   = Kopš 1936. gada (demonstrēts 1924.)
}}
'''Smaiļošana un kanoe airēšana''' ir [[ūdens sporta veidi|ūdens sporta veids]] uz mierīga vai stāvoša ūdens, reizēm tiek saukts arī par gludūdens airēšanu. Sportists atrodas laivā ar seju braukšanas virzienā un airē ar divu lāpstiņu vai vienas lāpstiņas airi.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:PSRS sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:PSRS vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Marianas salas
|attēls              = Rota Island in the Commonwealth of Northern Mariana Islands.jpg
|attēla paraksts     = [[Rota (sala)|Rota]]s salas krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=16|latm=08|lats=0|latNS=N |longd=145|longm=45|longs=0|longEW=E
|platība             = 1026
|garums              = 800
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Tapočao]]
|augstums            = 965
|salu skaits         = 17
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Teritorijas
|valsts adm vienība        = {{GUM}}<br />{{MNP}}
|iedzīvotāji         = 251 023
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[čamorri]]
|valsts lielpilsēta  = [[Aganja]]
|piezīme =
}}
'''Marianas salas''' ({{val|en|Mariana Islands}}, {{val|ch|Islas Mariånas}}) ir [[vulkāns|vulkānisku]] [[sala|salu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Ietilpst divās ar [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] saistītās teritorijās — [[Ziemeļu Marianas Salas|Ziemeļu Marianas Salās]] un [[Guama|Guamā]]. Salas tradicionāli dalās divās grupās — lielākās un apdzīvotās dienvidu salas ([[Guama]], [[Rota (sala)|Rota]], [[Agihana]], [[Tiniana]] un [[Saipana]]) un neapdzīvotās ziemeļu grupas salas. Salu pamatiedzīvotāji ir [[čamorri]].

sentences: '''Anotācija''' ir [[grāmata]]s vai cita veida sacerējuma īss raksturojums, kas var saturēt arī tā novērtējumu. Zinātniska darba anotācija īsumā apraksta izvirzītos darba mērķus un uzdevumus, galvenos pētījuma rezultātus, kā arī tiek akcentēta [[zinātniskais raksts|zinātniska raksta]] aktualitāte, galvenie atklājumi, pētījumā izmantotās metodes un secinājumi. Anotācijai jāsniedz vispārīgs priekšstats par pētījumu kopumā un tā ir paredzēta dot lasītājiem kopējo priekšstatu par visu rakstu neiedziļinoties detaļās. Anotācijā nav pieņemts atsaukties uz [[literatūra]]s norādēm, kā arī jāizvairās no sarežģītas [[terminoloģija]]s izmantošanas, bet [[valoda]]i jābūt skaidrai.

sentences:
{{Commonscat|Valmiera}}
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ricas ezers
|attēls=Ritsa1.jpg
|paraksts=
|map = Abhāzija
| plat_d=43 | plat_m=28 | plat_s=53 | plat_NS=N
| gar_d=40 | gar_m=32 | gar_s=29 | gar_EW=E
|platība=1,27
|garums=2,5
|Vid_dziļums=63
|Max_dziļums=131
|tilpums=
|augstums_vjl=950
|izteka=Jupšara
|baseins=
|valstis=[[Gruzija]]
|salas=0
|pilsētas=nav
}}
'''Ricas ezers''' ({{Val-ab|Риҵа}}, {{val-ka|რიწა}}), arī '''Rica ezers''' un '''Lielais Ricas ezers''' ir ezers [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnos]], [[Gruzija]]s teritorijā, [[Abhāzija]]s ziemeļrietumu daļā. Ezers izveidojies apmēram pirms 250 gadiem, kad kalna nogruvuma dēļ tika aizsprostota Lašipses upes gultne. Vienīgais ceļš turp no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] piekrastes gar ezera dienvidu krastu tika uzbūvēts 1936. gadā, šī paša ceļa turpinājums vēlāk izbūvēts līdz Avadharas kūrortam uz ziemeļiem no ezera. Ezers padomju laikā bija nozīmīgs tūrisma objekts. To joprojām apmeklē [[Krievija]]s tūristi, tomēr likumīgi to apmeklēt ir problemātiski politiska un reizēm arī militāra konflikta dēļ starp Gruziju un pašpasludināto Abhāzijas valsti.

sentences: '''Krekls''' ir uz kailas miesas valkājams [[apģērbs|apģērba]] gabals, kas nosedz ķermeņa augšdaļu virs [[jostasvieta]]s. Kreklam var būt gan īsas, gan garas [[piedurkne]]s. Kreklu veidi: [[uzvalku krekls]], [[naktskrekls]], [[apakškrekls]], [[T krekls]], [[polo krekls]], [[tunika]] un citi.

sentences: '''Suņu barība''' ir uzturvielām bagāta [[Pārtika|barība]], kas paredzēta [[Suņi|suņu]] fizioloģisko vajadzību apmierināšanai.

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
dalībnieks. Eksperimenta laikā mēģina noskaidrot, vai pastāv telepātija]]
'''Telepātija''' ({{val|grc|τῆλε}}, ''têle'' un {{gree|πάθος}}, ''páthos'' — ‘tāla sajūta’) ir hipotētiska [[informācija]]s un [[sajūtas|sajūtu]] pārraide un uztvere no viena organisma uz otru, neizmantojot tradicionālos veidus (bez [[valoda]]s, [[mīmika]]s, [[žests|žestiem]]). Citiem vārdiem sakot, telepātija ir kādas personas vai subjekta tieša [[domāšana|domu]] nolasīšana.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Viesturs Šulcs
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rankas pagasta Rēveļos
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Arvīds un Mirdza Šubes
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[Vaskulārie augi|vaskulāro augu]] [[sistemātika]], [[taksonomija]], [[terminoloģija]],
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Meža fakultāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|LPSR ZA Bioloģijas institūta]] [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorija]]
| akad_amats = asociētais [[profesors]]
| alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]], [[Ella Muižarāja]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Κυπριακή Δημοκρατία''
''Kıbrıs Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kipras Republika
|            valsts_nosaukums = Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Kipras karogs
|              ģerboņa_attēls =Cyprus coat of arms 2006.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Slavinājums Brīvībai|Ὕμνος εἰς τὴν Ἐλευθερίαν]]''
|               kartes_attēls = EU-Cyprus.svg
|             kartes_paraksts = Kipras atrašanās vieta Eiropā
|               galvaspilsēta = [[Nikosija]]
| latd= 35 | latm= 08 | latNS= N | longd= 33 | longm= 28 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grieķu valoda]]
[[turku valoda]]
|             etniskās_grupas = 77% [[grieķi]]
18% [[turki]]
5% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kipras prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Niks Anastasiadis]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Kipras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1959|2|19}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 9,251
|               platība_rangs = 167.
|              procenti_ūdens = 3,76
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 870 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 117
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = 22,746 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 28 544
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,914 ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 32.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.cy]]
|              tālsarunu_kods = 357
|                iso_kods_num = 196
|              iso_kods_alfa2 = CY
|              iso_kods_alfa3 = CYP
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Milvus migrans front(ThKraft).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
  |        kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
 |        dzimta = Accipitridae
 |     dzimta_lv = Vanagu dzimta
 |         ģints = Milvus
 |      ģints_lv = Klijas
 |          suga = M. migrans
 |       suga_lv = Melnā klija
 |      binomial = Milvus migrans ([[Pieter Boddaert|Boddaert]], 1783)
 |      sinonīmi =
* ''Falco migrans''
* ''Milvus affinis''
* ''Milvus ater''
* ''Milvus melanotis''
 |     izplatība =

{{legend|orange|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Spulgotnes
| ģints = Melandrium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Silene indica var. edgeworthii - Edgeworth's Campion on way from Gangria to Valley of Flowers National Park - during LGFC - VOF 2019 (1).jpg
| att_nosaukums = ''Melandrium fimbriatum''
}}'''Spulgotnes''' ({{val|la|Melandrium}}) ir [[neļķu dzimta]]s ģints. To bieži vien neizdala kā atsevišķu [[Taksons|taksonu]] un sugas tiek klasificētas kā [[plaukšķenes]] (''Silene'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:6350-1|title=Melandrium Röhl. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
 | name         = ''Internet Assigned Numbers Authority''
 | image        =
 | map          =
 | size         =
 | type         =
 | formation    = {{dat|1988}}
 | headquarters = [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | membership   =
 | leader_title = Vadošās personas
 | leader_name  = Elīza Geriha
 | language     =
 | website      = {{url|http://www.iana.org}}
|}}

sentences:
== Pasākuma informācija ==
Pasākumā paredzēts izveidot rakstus par Latvijas vēsturniekiem.
{{Infobox
|label1 = Sagatavošanās pirms pasākuma
|data1  =
{{clickable button 2| Special:UserLogin| Izveido dalībniekvārdu| class = mw-ui-progressive}}
{{clickable button 2|Reģistrējies pasākumam| url = https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikip%C4%93dija:Vikidarbn%C4%ABca/BSA_2017&action=edit&section=2| class = mw-ui-progressive}}
}}
{| class="wikitable"
|-
|  '''Datums''' || {{dat|2017|5|11|N|bez}} (ceturtdiena)
|-
|  '''Laiks''' || 13.00—16.00
|-
|  '''Vieta''' ||Baltijas Starptautiskā akadēmija, Lomonosova iela 4 ([http://www.openstreetmap.org/way/152861304 karte])<!--
|-
|  '''Organizētāji''' || -->
|-
|  '''Dalības maksa''' || '''Bezmaksas'''
|-
|  '''Dalībniekiem''' || '''Nav nepieciešamas zināšanas par Vikipēdijas formatējumu'''
|-
|  '''Kas jāņem līdzi?''' ||
* Savs portatīvais dators
* Labs garastāvoklis un vēlme darboties :)
|}

sentences: '''Programmatūras izmaiņu pieprasījums''' jeb '''izmaiņu pieprasījums''' ir dokuments, kas izsaka nepieciešamību [[programmatūra]]s sistēmas pilnveidošanai.

sentences:
{{cita nozīme|olšūnu|pārtikas produktu|ola (pārtika)}}
{{cita nozīme|olšūnu|upi|Oļa}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Coprinopsis atramentaria 3 - Lindsey.jpg
| att_nosaukums   = [[Pelēkā tintene]] (''Coprinopsis atramentaria'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Psathyrellaceae
| dzimta_lv       =
| ģints           = Coprinopsis
| ģints_lv        = Tintenes
|             suga = C. atramentaria
|          suga_lv = Pelēkā tintene
|         binomial = Coprinopsis atramentaria
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Hydrangea bretschneideri|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asterveidīgo klada|rinda=Cornales|dzimta=Hydrangeaceae|dzimta_lv=Hortenziju dzimta|ģints=Hydrangea|ģints_lv=Hortenzijas|suga=Hydrangea bretschneideri|suga_lv=Bretšneidera hortenzija|attēls=Hydrangea bretschneideri (35443936624).jpg}}
'''Bretšneidera hortenzija''' ({{val-la|Hydrangea bretschneideri}}) ir [[hortenziju dzimtas]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir lielākajā daļā [[Ķīna|Ķīnas]].

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 1534. gada Bībeles tulkojuma]]
'''Lielā Bābele''', plašāk pazīstama kā '''Bābeles (Babilonas) netikle''', attiecas gan uz simbolisku sievietes tēlu, gan uz ļaunuma vietu, kas minēta [[Bībele]]s [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]]. Tās pilnais nosaukums ir minēts atklāsmē 17 (5. pantā) kā "Noslēpums, lielā Babilona, visas zemes netiklības un netīrības māte" ( {{Val-grc|μυστήριον, Βαβυλὼν ἡ μεγάλη, ἡ μήτηρ τῶν πορνῶν καὶ τῶν βδελυγμάτων τῆς γῆς}}; transliterācija: ''mystērion, Babylōn hē megalē, hē mētēr tōn pornōn kai tōn bdelygmatōn tēs gēs''). Atklāsmes grāmatā 17 (18. pants) teikts, ka sieviete patiesībā ir "lielās pilsētas, kas valda pār zemes ķēniņiem", atveidojums.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Valsts budžets''' ir [[finanšu plāns]] gadam, kurā noteikti valsts ieņēmumi un izdevumi konkrētiem mērķiem.
Valsts budžeta ieņēmumi veidojas no [[Nodoklis|nodokļiem]], nodevām, citiem maksājumiem (piemēram, maksājumi par valsts kapitāla daļu izmantošanu) un ārvalstu finanšu palīdzības maksājumiem (pamatā ES fondu līdzekļi), bet lielākie izdevumi ir paredzēti [[izglītība]]i, [[Veselības aizsardzība|veselības aizsardzībai,]] [[valsts pārvalde]]i un drošības un kārtības nodrošināšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Bertrāns''' var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gaida Ābele
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Krievs (nozīmju atdalīšana)|Krievs}}
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=5|width=60|height=70
| image1  = Alexander_Newski.jpg| caption1 = [[Aleksandrs Ņevskis]]
| image2  = Ivan_III_of_Russia.jpg| caption2 = [[Ivans III]]
| image3  = Peter der-Grosse 1838.jpg| caption3 = [[Pēteris I]]
| image4  = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg| caption4 = [[Mihails Lomonosovs]]
| image5  = Suvorov Alex V.jpg| caption5 = [[Aleksandrs Suvorovs]]
| image6  = Lobachevsky 03 crop.jpg| caption6 = [[Nikolajs Lobačevskis]]
| image7  = Portrait of Alexander Pushkin (Orest Kiprensky, 1827).PNG| caption7 = [[Aleksandrs Puškins]]
| image8 = Mikhail lermontov.jpg| caption8 = [[Mihails Ļermontovs]]
| image9 = Turgenev by Repin.jpg| caption9 = [[Ivans Turgeņevs]]
| image100 = Vasily Perov - Портрет Ф.М.Достоевского - Google Art Project.jpg| caption100 = [[Fjodors Dostojevskis]]
| image110 = L.N.Tolstoy Prokudin-Gorsky.jpg| caption110 = [[Ļevs Tolstojs]]
| image120 = Porträt des Komponisten Pjotr I. Tschaikowski (1840-1893).jpg| caption120 = [[Pēteris Čaikovskis]]
| image130  = REPIN_portret_REPIN.jpg| caption130 = [[Iļja Repins]]
| image140 = Ivan Pavlov nobel.jpg| caption140 = [[Ivans Pavlovs]]
| image150 = DIMendeleevCab.jpg| caption150 = [[Dmitrijs Mendeļejevs]]
| image160 = Anton Chekhov with bow-tie sepia image.jpg| caption160 = [[Antons Čehovs]]
| image170 = Tsar Nicholas II -1898.jpg| caption170 = [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]]
| image175 = RasputinPhoto.jpg| caption175 = [[Grigorijs Rasputins]]
| image180 = Bundesarchiv Bild 183-18073-0003, Konstantin Sergejewitsch Stanislawski.jpg| caption180 = [[Konstantīns Staņislavskis]]
| image190 = Feodor Chaliapin signed.jpg| caption190 = [[Fjodors Šaļapins]]
| image200 = Zhukov1916.jpg| caption200 = [[Georgijs Žukovs]]
| image230 = Gagarin in Sweden.jpg | caption230 = [[Jurijs Gagarins]]
| image240 = Vladimir Vysotsky.jpg| caption240 = [[Vladimirs Visockis]]
| image245 = RIAN archive 850809 General Secretary of the CPSU CC M. Gorbachev (crop).jpg| caption245 = [[Mihails Gorbačovs]]
| image250 = Mikhail Nikolayevich Zadornov.jpg| caption250 = [[Mihails Zadornovs]]
}}
| tauta = Krievi
| skaits = ~120 milj.
| vieta = {{RUS}} (105 milj.)
{{UKR}} (8,3 milj.)
{{USA}} (3,1 milj.)
{{KAZ}} (2,9 milj.)
{{ISR}} (1,1 milj.)
{{BLR}} (0,7 milj.)
{{UZB}} (0,6 milj.)
{{LVA}} (0,46 milj.)
{{KGZ}} (0,3 milj.)
{{EST}} (0,3 milj.)
{{TKM}} (0,3 milj.)
{{MDA}} (0,2 milj.)
{{LTU}} (0,14 milj.)
{{ARG}} (0,2 milj.)
{{ITA}} (0,2 milj.)
{{DEU}} (0,2 milj.)
{{AZE}}  (0,14 milj.)
{{BRA}} (0,11 milj.)
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[vecticība]]
| grupas =
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]], [[rusīni]], kā arī citas [[slāvi|slāvu]] tautas
}}
'''Krievi''' (pašnosaukums — ''русские''), agrāk arī '''lielkrievi''' (''великороссы'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/lielkrievi|title=lielkrievi {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> un '''moskoviti''' (''московиты'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/moskoviti:1|title=Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-02-19}}</ref> ir [[austrumslāvi|austrumslāvu]] tauta [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], skaitliski lielākā [[Slāvi|slāvu]] tauta. Krievi runā [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] grupas [[krievu valoda|krievu valodā]], kurā ir 3 pamatdialekti — ziemeļu, Maskavas, dienvidu, — un virkne vietējo izlokšņu. Izplatītākā reliģija ir [[pareizticība]], izplatīta ir arī [[vecticība]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kalnu aukas
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[Emīlija Brontē|Eliss Bells]]
|  orig nosaukums = ''Wuthering Heights''
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{vieta|Lielbritānija}}
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs = ''Thomas Cautley Newby''
|          izdota = 1847. gada decembris
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
"'''Kalnu aukas'''" ({{val-en|Wuthering Heights}}) ir angļu rakstnieces [[Emīlija Brontē|Emīlijas Brontē]] romāns. Tas ir viņas vienīgais sarakstītais romāns. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju, bet tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Eliss Bells.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tebra
  | attēls            = Tebras upes dīķis Aizputē.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Tebras upes dīķis [[Aizpute|Aizputē]]
  | karte             = Latvijas upe Tebra karte.png
  | kartes_paraksts   = Tebra un [[Durbe (upe)|Durbe]], [[Durbes ezers]] un [[Saka (upe)|Saka]]
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Podnieku ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Saka (upe)|Saka]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=1 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=21 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 69
  | iztekas_augstums  = 93,8
  | ietekas_augstums  = 0,2
  | kritums           = 93
  | caurtece          =
  | gada_notece       = 0,18
  | baseins           = 584,6
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Alokste]]
}}
'''Tebra''' ir [[Saka (upe)|Sakas]] labā satekupe [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. Iztek no [[Podnieku ezers|Podnieku ezera]] [[Kalvenes pagasts|Kalvenes pagastā]]. Upes tecējuma lielākā daļa atrodas [[Rietumkursas augstiene|Rietumkursas augstienē]] ([[Bandavas pauguraine]] un [[Apriķu līdzenums]]), lejtece [[Piejūras zemiene|Piejūras zemienē]]. Upes vidustecē izteikta ieleja, kas sasniedz 10 - 20 m dziļumu. Daudz dīķu. [[Aizpute|Aizputē]] ierīkota ūdenskrātuve ([[Dzirnavdīķis]]). Saplūstot ar [[Durbe (upe)|Durbi]] izveido [[Saka (upe)|Sakas]] upi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es esmu Sems
| attēls                   = ImAmSamSeanMichelle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Am Sam''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Ričards Solomons]]
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Heršovics]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         =
* [[Kristīne Džonsone]]
* Džesija Nelsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Ričards Šifs]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Bedford Falls Company]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|28||bez}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-sam-2001|title=I Am Sam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamsam.htm|title=I Am Sam (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es esmu Sems"''' ({{val|en|I Am Sam}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas [[Šons Penns]], [[Mišela Feifere]], [[Daiena Vesta]], [[Dakota Faninga]], [[Ričards Šifs]], [[Loreta Devaina]] un [[Lora Derna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|28||bez}}.

sentences: '''Rietumeiropas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem [[Rietumeiropa]]s teritorijā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Tallulah''
| attēls =  Tallulah poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Siana Hedera]]
| producents = * [[Hetere Reja]]
* [[Rasels Levains]]
* [[Kriss Kolumbuss]]
* [[Eleonora Kolumbusa]]
* [[Tods Treina]]
* [[Deivids Ņūsoms]]
| scenārija autors = Siana Hedera
| galvenajās lomās = * [[Elena Peidža]]
* [[Temija Banšarda]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = [[Maikls Brūks]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Route One Entertainment]]''
* ''[[Ocean Blue Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|1|23|Sandensas kinofestivāls|2016|7|29|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/tallulah-2016|title=Tallulah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Tallulah''''' ir 2016. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Siana Hedera]]. Galvenās lomas atveido [[Elena Peidža]], [[Temija Banšarda]] un [[Elisone Dženija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vitis vinifera
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Vitis vinifera 001.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Vitales
| rinda_lv = Vīnkoku rinda
| dzimta = Vitaceae
| dzimta_lv = Vīnkoku dzimta
| ģints = Vitis
| ģints_lv = Vīnkoki
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| suga = Vitis vinifera
| suga_lv = Īstais vīnkoks
}}'''Īstais vīnkoks''' ({{val|la|Vitis vinifera}}) ir [[vīnkoku dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Āzija]]s dienvidrietumos, no [[Maroka]]s un [[Portugāle]]s ziemeļiem līdz [[Vācija]]s dienvidiem un [[Irāna]]s ziemeļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000|title=The Euro+Med Plantbase Project - Taxon Summary Page|website=web.archive.org|access-date=2023-06-26|date=2007-09-28|archive-date=2007-09-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20070928003507/http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Francis Mērings
 |    vārds_orig =
 |        attēls = FranzMehringigen.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1846
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta = Šlāve, [[Prūsijas karaliste]]
([[Slavno]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1919
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = [[Berlīne]]
({{GER}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnālists, politiķis, vēsturnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Krāsas infokaste
|      virsraksts = Balta
|virsraksta_krāsa = Black
|      simbolisms =
|             hex = FFFFFF
| r= 255 |g= 255 |b= 255
|          attēls = Attēls:Color icon white.svg
|    viļņa_garums =
|       frekvence =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Embioptera
| kārta_lv = Embiji
| dzimta = Andesembiidae
| kategorijas = nē
| binomial= Andesembiidae <small>Ross, 2003</small>
}}
'''''Andesembiidae''''' ir [[Embiji|embiju]] dzimta. Tajā ietilpst 7 sugas.<ref name="Miller.etal2012"/>

sentences: '''Grāmata''' ir neperiodisks iespieddarbs [[kodekss|kodeksa]] formā ar muguriņā sastiprinātām lapām. Lapu daudzums ir ne mazāks par 3 iespiedloksnēm, tas ir 48 lappuses. Mūsdienās grāmatu lapas izgatavo no [[papīrs|papīra]]. Parasti grāmata ir pabeigts [[teksts]], kas izteikts ar rakstu zīmēm vai [[attēls|attēliem]].

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences:
un [[vjatiči|vjatiču]] apdzīvotajā teritorijā]]
'''Austrumgalindi''' jeb '''goļadi''' ({{val|ru|голядь}}) ir [[Hipatija hronika|Hipatija hronikā]] ([[1038. gads|1038]] un [[1147. gads|1147]]) un [[Laurentija hronika|Laurentija hronikā]] ([[1248. gads|1248]])<ref>[http://www.lovi5.ru/history_of_russia/1/141.htm Goļadi. Sedovs [[krievu valoda|krieviski]]]</ref> minēta [[austrumbalti|austrumbaltu]] cilts. 1058. gadā [[Kijevas lielkņazs]] [[Izjaslavs Jaroslavičs]] sakāva galindus. Ņemot vērā, ka viņš šajā laikā atradās Smoļenskas apkārtnē, var secināt, ka šis karš bija pret austrumgalindiem. Hipatija hronika raksta, ka 1147. gadā [[Suzdaļas kņazs]] [[Jurijs Dolgorukijs]] devās uzbrukumā pret [[Novgorodas kņaziste|Novgorodas kņazisti]], Čerņigovas kņazam Svjatoslavam Olgevičam pavēlot doties karot uz Smoļenskas apgabalu. Svjatoslava karaspēks iekaroja Smoļenskas zemes un Protvas upes rajonā dzīvojošos galindus. 1248. gadā karā pret galindiem pie Protvas upes krita Vladimiras un Maskavas kņazs Mihails.<ref name="В.В. Седов ГОЛЯДЬ">[http://pskovgrad.ru/pskovskoe-soobshhestvo/persony/sedovvv/1146926528-vv-sedov-golyad.html В.В. Седов ГОЛЯДЬ]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Marija Galeniece
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Mētriena]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 06
| m_vieta = Rīga, Latvijā
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]s Lauksaimniecības fakultāte, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]]
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Latvijas purvu un mežu attīstība pēcledus laikmetā, Latvijas augāja karte; LU docente, Dr,biol., Kr.Barona prēmijas laureāte
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences:
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Seišelas]]
[[Kategorija:Seišelas]]

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Mukoviscidoze''' jeb '''cistiskā fibroze''' ir monogēna iedzimta [[slimība]]. Tā iedzimst aptuveni 0,04% cilvēku.<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/Mikrobiologijas/BiotehIII/Vecie%20materiāli/P_Pumpens_Genu_ter.ppt Studiju materiāli Bioloģijas fakultātes studentiem]{{Novecojusi saite}}</ref>
Cistiskā fibroze ir ģenētiska slimība, kas skar dažādu iekšējo orgānu [[epitēlijs|epitēlija]] eksokrīnos dziedzerus. Slimība skar dažādus ķermeņa orgānus, galvenokārt [[plaušas]], [[zarnas]], [[aknas]], [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzeri]].  Viens no pirmajiem simptomiem, kas tika aprakstīts medicīniskajā literatūrā ir [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzerī]] veidojošās [[cista]]s, kas noved pie [[fibroze]]s. Šo slimības izpausmi pētīja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pediatre Dorotija Andersēna (''Dorothy Hansine Andersen 1901-1963'') — no tās ir cēlies nosaukums cistiskā fibroze<ref>Andersen DH (1938). "Cystic fibrosis of the pancreas and its relation to celiac disease: a clinical and pathological study". Am J Dis Child 56: 344–399.</ref>, kaut arī vēlāk izrādījās, ka tā nav ne vienīgā, ne pati smagākā slimības pazīme. Terminu 'mukoviscidoze' ieviesa [[Bostona]]s ārsts Sidnejs Farbers (''Sydney Farber'') 1943. gadā. Slimība neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūsdienu valsti|Ķīna (nozīmju atdalīšana)|Ķīna}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ķīnas Tautas Republika
|        vietējais_nosaukums = {{vunblist|{{nobold|{{zh-hans|中华人民共和国}}}} |{{small|''Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó''}}}}
|           karoga_nosaukums = ĶTR karogs
|              karoga_attēls = Flag of the People's Republic of China.svg
|          ģerboņa_nosaukums = ĶTR ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = National Emblem of the People's Republic of China.svg
|              kartes_attēls = CHN orthographic.svg
|            kartes_paraksts = ĶTR un ārvalstu teritorijas, uz kurām tā izvirza pretenzijas ([[Arunāčala Pradēša]] un [[Taivāna (sala)|Taivāna]] gaiši zaļā krāsā).
|               valsts_himna = {{vunblist|{{val|zh-hans|《义勇军进行曲》}} |''Yìyǒngjūn Jìnxíngqǔ''{{nbsp|2}}{{small|([[piņjiņs]])}} |{{small|"[[Brīvprātīgo maršs]]"}} }}
|             valsts_valodas = {{nowrap|[[Standarta ķīniešu valoda|Standarta ķīniešu]]<ref name="langlaw">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gov.cn/english/laws/2005-09/19/content_64906.htm |title=Law of the People's Republic of China on the Standard Spoken and Written Chinese Language (Order of the Prezidents No.37) |publisher=gov.cn |accessdate=27 April 2010 |quote=For purposes of this Law, the standard spoken and written Chinese language means Putonghua (a common speech with pronunciation based on the Beijing dialect) and the standardized Chinese characters. |archive-date={{dat|2013|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130724204951/http://www.gov.cn/english/laws/2005-09/19/content_64906.htm }}</ref>}}
| languages_type = Oficiālā rakstības valoda
| languages = Dzimtenes ķīniešu
| languages_sub = yes
| languages2_type = Oficiālais skripts
| languages2 = Vienkāršotā ķīniešu<ref name="langlaw"/>
| languages2_sub = yes
| regional_languages = {{small|{{hlist |[[Mongoļu valoda|mongoļu]] |tibetiešu |[[Uiguru valoda|uiguru]] |vairākas citas}}}}
|            etniskās_grupas = 91,51% [[haņi]],<ref name="Census2010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20120120_402780233.htm |title=China's Total Population and Structural Changes in 2011 |publisher=Stats.gov.cn |accessdate=14 August 2012 |archiveurl=https://archive.today/20121129013821/www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20120120_402780233.htm |archivedate={{dat|2012|11|29||bez}} }}</ref> 55 atzītas minoritātes
|              galvaspilsēta = [[Pekina]]{{ref label|galvaspilsēta|a|}}
| latd=39 |latm=55 |latNS=N |longd=116 |longm=23 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = [[Šanhaja]]<ref>{{publikācijas atsauce |author=Chan, Kam Wing |title=Misconceptions and Complexities in the Study of China's Cities: Definitions, Statistics, and Implications |journal=[[Eurasian Geography and Economics]] |year=2007 |volume=48 |issue=4 |pages=383–412 |url=http://courses.washington.edu/chinageo/ChanCityDefinitionsEGE2007.pdf |accessdate=7 August 2011 |doi=10.2747/1538-7216.48.4.383 |archive-date={{dat|2013|01|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130115173048/http://courses.washington.edu/chinageo/ChanCityDefinitionsEGE2007.pdf }} p. 395</ref><ref>[http://china.usc.edu/(S(swqn0p55xbqmsu45cwso5lzy)A(IEcheuFczAEkAAAAODRlNTk2OTMtMDViMC00Yjk5LWFmZTgtODc1OTA1YWYxMDM4e9e8O7-g5_HYhuft0Huy7h2GlGg1))/ShowAverageDay.aspx?articleID=910 "What are China's largest and richest cities?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130923101220/http://china.usc.edu/(S(swqn0p55xbqmsu45cwso5lzy)A(IEcheuFczAEkAAAAODRlNTk2OTMtMDViMC00Yjk5LWFmZTgtODc1OTA1YWYxMDM4e9e8O7-g5_HYhuft0Huy7h2GlGg1))/ShowAverageDay.aspx?articleID=910 |date={{dat|2013|09|23||bez}} }} [[Dienvidkalifornijas Universitāte]] US-China Institute. 2007. Retrieved 15 January 2012.</ref>
| demonym = Ķīnieši
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] Ķīnas Komunistiskās partijas autoritāri pārvaldīta valsts
|       valsts_galvas_tituls = [[Ķīnas prezidents|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Sji Dzjiņpins]]{{ref label|leader|c|}}
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|              valsts_galva2 = [[Li Cjans]]
|      valsts_galvas_tituls3 = Kongresa priekšsēdētājs
|              valsts_galva3 = [[Džans Dedzjans]]
|      valsts_galvas_tituls4 = Konferences priekšsēdētājs
|              valsts_galva4 = [[Ju Dženšens]]
| legislature = Nacionālais Tautas kongress
|       neatkarības_iegūšana = [[Ķīnas vēsture|Izveide]]
|       neatkarības_notikums = Ķīnas apvienošana
|         neatkarības_datums = 221. gads p.m.ē.
|      neatkarības_notikums2 = Republikas izveide
|        neatkarības_datums2 = 1912. gada 1. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Ķīnas Tautas Republikas proklamēšana
|        neatkarības_datums3 = 1949. gada 1. oktobris
|                platība_km2 = 9 706 961
| area_footnote = {{ref label|territory|d|}}
|              platība_rangs = 3./4.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = 1 411 750 000<ref name="population">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/china-population/ |title=China Population |publisher=worldometers |accessdate=16 June 2018}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 2.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
| population_census = 1 339 724 852<ref name="Estimate2011">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20110428_402722244.htm |title=Communiqué of the National Bureau of Statistics of People's Republic of China on Major Figures of the 2010 Population Census |publisher=Stats.gov.cn |accessdate=1 November 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131108022004/http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20110428_402722244.htm |archivedate={{dat|2013|11|08||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2010
| population_census_rank = 1.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 150
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
| GDP_nominal = $12,014 triljoni<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: China |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=16 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank = 2.
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $8 643<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank = 90.
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $23,159 triljoni<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs = 2nd
|         IKP_PPP_per_capita = $15 175<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 91.
|                  Gini_gads = 2012
| Gini_change =
|                       Gini = 47,4
| Gini_ref = <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Income inequality: Delta blues |url=http://www.economist.com/blogs/analects/2013/01/income-inequality |work=The Economist |date=23 January 2013 |accessdate=23 January 2013}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                  HDI_gads = 2021
|                        HDI = {{palielinājās}} 0.768<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf  | title = Human Development Report 2016: Human Development for Everyone | publisher = United Nations Development Programme | accessdate = 16 June 2018}}</ref>
|             HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 79.
|                     valūta = [[Juaņs]] (¥)
|               valūtas_kods = CNY
|                 laika_zona = [[Ķīnas laiks]]
|                 utc_offset = +8
|                     domēns = {{vunblist| [[.cn]] |[[.中國]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://brussels38.icann.org/meetings/brussels2010/transcript-board-25jun10-en.txt |title=ICANN Board Meeting Minutes |publisher=ICANN |accessdate=25 June 2010}}</ref> |[[.中国]]}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 86
| footnote_a = {{note|minorities}} Oficiāli atzītās minoritātes
| footnote_b = {{note|complex}} Kopš 1980. gadiem vienkārša valsts politiskās struktūras aprakstīšana nav iespējama.<ref name="notsimple">Boum, Aomar (1999). [http://jpe.library.arizona.edu/volume_6/goodmanonoivol6.htm ''Journal of Political Ecology: Case Studies in History and Society''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071012203026/http://jpe.library.arizona.edu/volume_6/goodmanonoivol6.htm |date={{dat|2007|10|12||bez}} }}. Retrieved 5 May 2007.</ref><ref name="pplrepub">{{enciklopēdijas atsauce |encyclopedia=Encyclopædia Britannica |title=China |url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/111803/China |accessdate=15 March 2010 |quote=Form of government: single-party people's republic with one legislative house}}</ref> Pašlaik valsts vara pieder 7—9 Politbiroja pastāvīgās komitejas locekļiem, kurus vada komunistiskās partijas ģenerālsekretārs.<ref>[http://www.wantchinatimes.com/news-subclass-cnt.aspx?id=20121018000019&cid=1101 "New Politburo Standing Committee decided: Mingjing News"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130115173111/http://www.wantchinatimes.com/news-subclass-cnt.aspx?id=20121018000019&cid=1101 |date={{dat|2013|01|15||bez}} }}. ''Want China Times''. 18 October 2012. Retrieved 2 January 2013.</ref>
| footnote_c = {{note|leader}} Sji Dzjiņpins pašlaik ir: Ķīnas Komunistiskās partijas līderis, Ķīnas prezidents, valsts un partijas Centrālās militārās komisijas priekšsēdētājs<ref>[http://rt.com/news/china-new-leader-xi-734/ "New man at helm: Xi Jinping elected to lead China"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121116225447/http://rt.com/news/china-new-leader-xi-734/ |date={{dat|2012|11|16||bez}} }}. RT.com. 15 November 2012. Retrieved 2 January 2013.</ref>
| footnote_d = {{note|territory}} Norādīts oficiālais Apvienoto Nāciju Organizācijas sniegtais skaitlis.<ref name="UN Stat">{{Tīmekļa atsauce |url=http://unstats.un.org/unsd/demographic/products/dyb/dyb2007/Table03.pdf |title=Demographic Yearbook—Table 3: Population by sex, rate of population increase, surface area and density |publisher=UN Statistics |accessdate=2010-01-31}}</ref> Te netiek iekļauts ''Trans-Karakoram'' josla ({{nobr|5800 km2}}), ''Aksai Chin'' ({{nobr|37 244 km2}}), kā arī citas strīdīgās teritorijas. ''Encyclopædia Britannica'' Ķīnas platība ir sniegta kā {{nobr|9 572 900 km2}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/111803/China |title=China |publisher=Encyclopaedia Britannica |accessdate=16 November 2012}}</ref>
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{iw+}}
'''PVID''' ir Port [[VLAN]] identifikatora saīsinājums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.megajason.com/2018/04/30/what-is-pvid/|title=What is PVID|last=Doolittle|first=Jason|website=Jason's Web Site|access-date=2020-12-17|date=2018-04-30|language=en-US}}</ref>

sentences:
emocijzīme]]
'''Emocijzīme'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/emocijz%C4%ABme | title= Emocijzīme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 23. oktobrī}}</ref> jeb '''emozīme''', sarunvalodā arī '''emodži''', ir [[piktogramma]] vai [[logogramma]], kas ir stilizēts grafisks [[attēls]] un kalpo kā [[rakstzīme]], lai displeja ekrānā varētu attēlot un izpaust [[emocijas]]. Lai arī emocijzīmju nosaukums ‘emodži’ tiek saistīts ar emocijām, vārda izcelsme ir meklējama [[japāņu valoda|japāņu valodā]], kur ''e-'' nozīmē ‘attēls’, bet ''moji'' — ‘tēls’ ({{val|ja|絵文字}}, ''emoji'').

sentences:
{{Navbox
| name   = Terminators
| title  = [[Terminators (filmu sērija)|Terminators]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Pētersīļi
|           attēls =Petroselinum_crispum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-103.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurzieži
|          rinda_r = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurzieži
|         dzimta_r = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Petroselinum
|         ģints_lv = Pētersīļi
|         binomial = Petroselinum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s apkaime<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/444710/parsley | title= Parsley | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-08-19}}</ref>
|       iedalījums =
* cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
* ''Petroselinum neapolitanum''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Mērīšana''' ir process, kad kvantitatīvi (skaitliski) salīdzina divus vienādas dabas [[Fizikāls lielums|lielumus]], no kuriem viens ir mērāmais objekts, bet otrs ir izvēlētā mēra vienība — [[mērvienība]]. Ar mērīšanu nosaka lielumu (piemēram, garums, vielas koncentrācija, ātrums, ekspozīcijas doza un citi) skaitlisko vērtību, un to veic ar [[mērinstruments|mērinstrumentu]] palīdzību, bet tajā pašā laikā mērījumu var veikt vienkārši [[skaitīšana|skaitot]], nosakot doto objektu skaitu. Plašākā nozīmē mērīšana ir dažādu objektu, priekšmetu, parādību salīdzināšana pēc noteiktas vērtības vai parametra.

sentences: '''Vulgāta''' ({{val-la|Vulgata versio}} — 'vispārpieņemtā versija') ir [[Bībele]]s tulkojums latīņu valodā, ko veicis [[Hieronims|svētais Hieronims]] (4. gadsimta beigas—5. gadsimta sākums).

sentences: [[Starptautiskā riteņbraukšanas savienība]] (UCI), riteņbraukšanas sporta pasaules vadošā organizācija klasificē sacensības saskaņā ar vērtējuma skalu.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Latvijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada maijā,}}
{{Valsts armija
| name = Maltas bruņotie spēki
| native_name = Forzi Armati ta' Malta
| image =
| caption = Maltas Gaisa spēku emblēma
| founded = 1973
| branches = 1.pulks
3.pulks
4.pulks
Jūras eskadriļa
Gaisa spēki
| headquarters = [[Valleta]]
| commander-in-chief = [[Georgs Abela]]
| commander-in-chief_title = [[Maltas prezidents|Prezidents]]
| minister = [[Lavrenss Gonzi]]
| minister_title = [[Maltas premjerministrs|Premjerministrs]]
| commander = [[Martins G. Ksuerebs]]
| commander_title =
| age = no 18 gadiem
| conscription = brīvprātīga
| active = 2 140 (2002)
}}'''Maltas bruņotie spēki''' ({{Val-mt|Forzi Armati ta' Malta}}) ir [[Malta|Maltas republikas]] izpildvaras militārā organizācija. Maltas bruņotajiem spēki ir [[Brigāde|brigādes]] lieluma organizācija, kas sastāv no [[Štābs|štāba]] un trim atsevišķiem [[Bataljons|bataljoniem]] ar minimāliem gaisa un jūras spēkiem. Maltas bruņotajiem spēkiem ir aktīva loma robežkontrolē, jo Malta ir [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] tālākās dienvidu robežas sargātāja.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:247:0017:0018:EN:PDF|title=List of national services responsible for border-controls for the purposes of Article 15(2) of Regulation (EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders|date=13.10.2006}}</ref>

sentences: '''Parakstu konkurss''' ir sacensība starp vairākiem dalībniekiem, kurā jāizdomā apraksts konkursa uzdevumā dotajam [[Attēls|attēlam]]. Attēlu, kā arī noteikumus un informāciju par konkursa norisi sniedz konkursa rīkotājs.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Muša
| abbreviation = Mus
| name_latin = Musca
| RA = 12
| dec = -70
| areatotal = 138
| arearank = 77. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Mus''
| starmagnitude = 2,69
| neareststarname = ''δ Mus''
| stardistance = 90,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Paradīzes Putns]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Krusts]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''A Star is Burns''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 6. sezona
| Series no    = 121. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Sūzija Dītera]]
| Writer       = [[Kens Kīlers]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1995|3|5|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0701045/?ref_=fn_al_tt_1|title=A Star Is Burns|publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|10||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''A Star is Burns''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" sestās sezonas 18. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1995|3|5|}}. Sēriju sarakstīja [[Kens Kīlers]], režisēja — [[Sūzija Dītera]].

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Argentīnas lielieplaka
 |position=right
 |width=250
  |latNS = S|latd = 40|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 43|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Argentīnas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Argentīnas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta nogāzi zietumos, [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] austrumos un [[Folklenda plato]] dienvidos.<ref>{{PZT|56}}</ref> Vidējais dziļums ap 5000 metru, maksimālais — 6212 metru [[Argentīnas abisālais līdzenums|Argentīnas abisālajā līdzenumā]] pie Folklenda plato pamatnes. Raksturīga zema ūdens temperatūra. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ortofosforskābes struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Ortofosforskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksofosfāts(V)
|           CAS numurs = 7664-38-2
|      ķīmiskā formula = H3PO4
|              molmasa = 98
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 548 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Ortofosforskābe''' (H3PO4) pieder pie [[fosfors|fosfora]](V) savienojumiem - [[fosforskābes|fosforskābēm]] un ir vispazīstamākā no tām. Bieži to sauc vienkārši par '''fosforskābi'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dmitrijs Kropotkins
|     vārds_orig = ''Дмитрий Николаевич Кропоткин''
|         attēls = Dmitry Kropotkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta =  {{vieta|Krievijas Impērija|Harkiva|td=Ukraina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga Borha
|          bērni = [[Nikolajs Kropotkins]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Federativa do Brasil''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Brazīlijas Federatīvā Republika
|            valsts_nosaukums = Brazil
|               karoga_attēls = Flag_of_Brazil.svg
|            karoga_nosaukums = Brazīlijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Brazil.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Brazīlijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Ordem e Progresso''
"Kārtība un progress"
|                valsts_himna = ''[[Brazīlijas himna|Ouviram do Ipiranga]]''
|               kartes_attēls = Brazil (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Brazilja]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Sanpaulu]]
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]] (oficiālā un nacionālā valoda)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla]] [[federāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Brazīlijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Luizs Inasiu Lula da Silva]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Brazīlijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Džeraldo Alkmins]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Brazīlijas Deputātu palātas prezidents|Deputātu palātas prezidents]]
|               valsts_galva3 = [[Arturs Lira]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Brazīlijas federālā senāta prezidents|Federālā senāta prezidents]]
|               valsts_galva4 = [[Rodrigu Pačeku]]
|       valsts_galvas_tituls5 = [[Brazīlijas augstākās federālās tiesas prezidents|Augstākās federālās tiesas prezidents]]
|               valsts_galva5 = [[Roza Vēbere]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Portugāle]]s
|        neatkarības_notikums = [[Brazīlijas Impērija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1822|9|7}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1825|8|29}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Brazīlijas Pirmā Republika]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1889|11|15}}
|                 platība_km2 = 8514877
|               platība_rangs = 5.
|              procenti_ūdens = 0,65
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|          iedzīvotāju_skaits = 190 732 694<ref>IBGE. [http://www.ibge.gov.br/home/presidencia/noticias/noticia_visualiza.php?id_noticia=1766&id_pagina=1 Censo 2010: população do Brasil é de 190.732.694 pessoas].</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 5.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 22
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 182.
|                     IKP_PPP = $2,172 triljoni<ref name=imf>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2011&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=223&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=25&pr.y=4 |title=Brazil|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2011-04-21}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $11 239<ref name=imf/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0,699
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 75.
|                        Gini = 49,3
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Brazīlijas reāls]]
|                valūtas_kods = BRL
|                  laika_zona = [[BRT]]1
|                  utc_offset = -2 līdz -5
|              laika_zona_DST = [[BRST]]2
|              utc_offset_DST = -2 līdz -5
|                      domēns = [[.br]]
|              tālsarunu_kods = 55
|                iso_kods_num = 076
|              iso_kods_alfa2 = BR
|              iso_kods_alfa3 = BRA
|                    piezīme1 = Oficiāli [[UTC-3]] (Braziljas laiks)
|                    piezīme2 = Oficiāli [[UTC-2]] (Braziljas laiks)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''Dornier Wal''
|attēls               = Attēls:IDIAR-1.jpg
|paraksts             = ''Dornier Wal'' [[Gotlande|Gotlandē]], maršrutā [[Danciga]]—[[Stokholma]] 1925. gadā
|tips                 = Pasažieru/kravas/kara
|valsts               = {{DEU}}
|ražotājs             = ''[[Dornier-Werke]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1922|11|6}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1923}}
|noņemts no servisa   = {{dat|1950}}
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = >250
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
" uz automašīnas antenas]]
'''Uzvaras kults''', arī '''Pobedobesije''' ({{val|ru|Победобесие}}) ir termins, ko lieto, lai aprakstītu hipertrofētu [[Uzvaras diena]]s svinēšanu [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Pionieru kustība''' ir [[Bērns|bērnu]] [[Komunisms|komunistisko]] organizāciju, kas pastāv dažādās valstīs, kopējais nosaukums. Pirmā pionieru organizācija tika izveidota [[PSRS]] 1922. gada 19. maijā un darbojās visās padomju republikās. Tās priekštecis bija [[skautu kustība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://rg.ru/2014/02/08/scout-site.html|title=Идеология и еще 5 отличий пионеров от скаутов|publisher=Российская газета|access-date=2019-05-19|language=ru}}</ref>

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Idriss Elba
 |            vārds_orig = ''Idris Elba''
 |                attēls = Idris Elba-4580 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Idriss Elba 2018. gadā
 |              dz vārds = Idriss Akuna Elba
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1972|9|6}}
 |              dz vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
* ''DJ Big Driis''
* ''Idris''<ref>{{Ziņu atsauce |first= Jada |last=Yuan |title=Idris Elba on Prometheus, Learning to Box, and His Party House |url=https://www.vulture.com/2012/06/idris-elba-prometheus-interview.html |access-date=14 October 2013 |newspaper=vulture.com |date=8 June 2012}}</ref>
 |          nodarbošanās = aktieris, producents, dīdžejs, reperis, dziedātājs, scenārists
 |         darbības gadi = 1994—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva = 2012 — "Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("[[Luters (seriāls)|Luters]]")
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva = 2016 — "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (''[[Beasts of No Nation]]'')<br />"Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("Luters")
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Idriss Akuna Elba''' ({{val|en|Idrissa Akuna Elba}}; dzimis {{dat|1972|9|6}}) ir angļu aktieris, producents un mūziķis.<ref name=":0">[http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ "Idris Elba Interview: The Hustler"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170807130021/http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ |date={{dat|2017|08|07||bez}} }}. Esquire. Retrieved 18 April 2016</ref>

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Makgila Universitāte]],
[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],
[[Nilss Bors]],
[[Džeimss Čedviks]],
[[Edvards Epltons]],
[[Kazimežs Fajanss]],
[[Hanss Geigers]],
[[Oto Hāns]],
[[Pjotrs Kapica]],
[[Džons Kokrofts]],
[[Ernests Mersdens]],
[[Henrijs Mozlijs]],
[[Marks Olifants]],
[[Sesils Pauels]],
[[Frederiks Sodijs]],
[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]],
[[Rezerforda atoma modelis]],
[[Rezerforda izkliede]],
[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]],
[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Filons
|          vārds_orig = Filo Judaeus
|              attēls = PhiloThevet.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = 1584. gada attēls
|          dz_dat_alt = ap 25. p.m.e.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]]
|           m_dat_alt = ap 50. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Platons|Platonisms]] [[Judaisms]] [[Stoicisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Pitagors]], [[Orfisms]]
|          ietekmējis = [[Kristietība]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
s robežas]]
'''Sanstefano līgums''' bija 1879. gada 3. martā [[Sanstefano]] pie [[Stambula]]s parakstīts [[Krievijas Impērija]]s un [[Osmaņu impērija]]s parakstīts miera sarunu priekšlīgums, kurā pēc [[Krievu—turku karš (1877—1878)|1877.-1878. gada krievu-turku kara]] Osmaņu impērija atzina [[Rumānija]]s, [[Serbija]]s un [[Melnkalne]]s neatkarību.
Līgums paredzēja teritoriāli lielu [[Bulgārijas kņaziste|Bulgārijas kņazisti]], kas būtu autonoma no Osmaņu impērijas un kurā vēl dažus gadus uzturētos krievu karaspēks. Līguma rezulātā Bulgārija iegūtu pieeju [[Egejas jūra]]i un iestieptos Balkānos līdz pat [[Albāņi|albāņu]] apdzīvotajām zemēm.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|Valoda, teikumu uzbūve}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Klauss Fukss
|     vārds_orig = ''Klaus Fuchs''
|         attēls = Klaus Fuchs - police photograph.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Policijas uzņemtā fotogrāfijā (ap 1940)
| dz_gads =1911
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
|       dz_vieta = [[Riselsheima]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Vācija]])
| m_gads =1988
| m_mēnesis=1
| m_diena=28
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] (tagad Vācija)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Losalamosas Nacionālā laboratorija|Losalamosas Nacionālā Laboratorija]]
[[Harvelas Kodolenerģijas izpētes nodibinājums]]
[[Rozendorfa Kodolizpētes institūts]]
|     alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
[[Bristoles Universitāte]]
[[Edinburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[teorētiskā fizika]]
|    pasniedzēji = [[Nevils Motts]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Kārļa Marksa ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}

sentences:
{{Infobox Protected area
| name = Cionas nacionālais parks
| photo         = zion angels landing view.jpg
| iucn_category = II
| map = USA
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Jūta}}
| nearest_city =
| lat_d = 37.20262
| long_d = -112.98785
| established = {{dat|1919|11|19|N|bez}}<ref>{{cite web|title=Zion-Mt. Carmel Highway and Tunnel|url=http://www.nps.gov/zion/historyculture/zmchighway.htm|publisher=National Park Service|accessdate=March 31, 2013}}</ref>
| area = 593 [[kvadrātkilometrs|km²]]
| visitation_num = 2 825 505
| visitation_year = 2011
}}
'''Cionas nacionālais parks''' ({{val-en|Zion National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Jūta|Jūtā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks dibināts {{dat|1909|7|31}}.

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Puncture''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Puncture Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors =
* [[Adams Kasens]]
* [[Marks Kasens]]
 |  producents =
* [[Džordans Folijs]]
* Adams Kasens
* Marks Kasens
 |   scenārijs = [[Kriss Lopata]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* Marks Kasens
* [[Vinesa Šo]]
* [[Brets Kalens]]
* [[Maikls Biēns]]
* [[Māršals Bels]]
 |      mūzika = [[Raiens Ross Smits]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[Millennium Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''Millennium Entertainment''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|4|21|}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=puncture.htm|title=Puncture (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|68,945	}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Puncture''''' ir 2011. gada ASV drāma, kuras režisori un producenti ir [[Adams Kasens]] un [[Marks Kasens]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], Marks Kasens, [[Vinesa Šo]], [[Brets Kalens]], [[Maikls Biēns]] un [[Māršals Bels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|4|21||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           =Berber warriors show.JPG
| at_izm           = 260px
| paraksts         =
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         =
| iesaukas         =
| izcelsme         = [[Ziemeļāfrika]]
| svars            = 400 -550 kg
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =  140 - 155 cm
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     =
| apvalks          =
| apmatojums     =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            = [[zirga krāsa|sirms, bērs, melns, ruds]]
| metiens          =
| dzīve            =
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         =
| vernacular_name  = [[Mājas zirgs]] (''Equus caballus'')
| binominal_name   =
| trinominal_name  =
}}
'''Barbs''' ir viena no [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgu]] šķirnēm pasaulē. Barbs tāpat kā tā slavenais kaimiņš [[arābu zirgs]] ir ietekmējis lielu daļu zirgu [[šķirne|šķirņu]] izveidi pasaulē. Ir viedoklis, ka [[Godolfīna arābu zirgs|Godolfīna arābs]], kas kļuva par vienu no [[angļi|angļu]] [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirga]] ciltstēvu, patiesībā bija barbs<ref>Nicola Jane Swinney "Horse Breeds of the world" </ref>. Barbs tāpat kā arābu zirgs ir [[tuksnesis|tuksneša]] zirgs. Tā ir berberu veidota zirgu šķirne [[Maroka|Marokā]]. Ir uzskats, ka barbs ir tiešais pēctecis [[savvaļas zirgs|savvaļas zirgiem]], kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfriku]] [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] laikā<ref name="el">Elwyn Hartley Edwards "Horses" </ref>. Ja tā ir patiesība, tad barbs ir vecāka zirgu šķirne nekā arābu zirgi, lai gan mūsdienās vairs nav sastopami "tīri" barbi, jo barbi savā laikā ir tikuši diezgan nekontrolēti krustoti ar dažādām šķirnēm.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Austria}}

sentences: '''HP-UX''' ('''Hewlett Packard UniX''') ir [[Hewlett-Packard]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] (sākotnēji - uz [[UNIX System III]]). Tā darbojas uz HP [[PA-RISC]] un [[Intel Itanium]] arhitektūras procesoriem, kā arī bija pieejama jaunāko modeļu [[Apollo/Domain]] sistēmām. Vecākas versijas darbojās arī uz [[HP 9000]] sērijas datoriem ar [[Motorola 68000]] un [[FOCUS]] arhitektūru procesoriem.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sēdošais Bizons
|     vārds_orig = ''Tȟatȟáŋka Íyotake''
|         attēls = Sitting Bull - edit2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sēdošais Bizons 1885. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Grandrivera]]s baseins, [[Dakotas teritorija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Standingrokas rezervācija]], [[Dienviddakota]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Sitting Bull Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Maslovskis''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ketlīna Rubinsa
|     vārds_orig = ''Kathleen Rubins''
|         attēls = Kathleen Rubins portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = K. Rubinsa 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Fermingtona (Konektikuta)|Fermingtona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Maikls Magnani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| kos_koplaiks  = 300 d 1 h 31 min
| kos_iesaukums = 2009.
| kos_misija    = 1. [[SKS 48. ekspedīcija|SKS-48]], [[SKS 49. ekspedīcija|SKS-49]]<br />2. [[SKS 63. ekspedīcija|SKS-63]],  [[SKS 64. ekspedīcija|SKS-64]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-01]]'', ''[[Sojuz MS-17]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|        zinātne = [[mikrobioloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = Kalifornijas Universitāte Santjago, [[Stenforda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Ketlīna Heliseja "Keita" Rubinsa''' (''Kathleen Hallisey "Kate" Rubins'', dzimusi {{dat|1978|10|14}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], mikrobioloģe.

sentences: '''Provitamīni''' ir organiski mazmolekulāri [[Ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], kas ķermenī pārveidojas par [[Vitamīni|vitamīniem]]. Termins "provitamīns" tiek izmantots, lai apzīmētu, ka vielai nepiemīt vai ir maza vitamīna aktivitāte, bet tā [[vielmaiņa]]s procesos var tikt pārveidota par aktīvo vitamīnu.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-prolīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO2
|molmasa=115,13
|blīvums=1350 - 1380
|kušanas temperatūra=221 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,30
}}
'''Prolīns''' ('''''Pro''''', ''l'' -2-pirolidīnkarbonskābe, C5H9NO2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tā ir vienīgā aminoskābe, kurā alfa aminogrupa (šajā gadījumā - iminogrupa) atrodas [[heterocikls|heterociklā]] - [[pirolidīns|pirolidīna]] gredzenā. Prolīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini adatveidīgi kristāli. Ūdenī šķīst ļoti labi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Fleks''' var būt:

sentences:
'''Tārpeja''' ir hipotētisks [[tunelis]] vai caurums [[laiktelpa|laiktelpā]], kurš var beigties citā [[Visums|Visumā]] vai citā mūsu Visuma [[telpa]]s punktā vai [[laiks|laikā]]. Tārpejas daudzkārt aprakstītas [[zinātniskā fantastika|zinātniski fantastiskajā literatūrā]], kur tās dod iespēju ceļot starp [[zvaigzne|zvaigznēm]] un [[galaktika|galaktikām]] (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
]]

sentences: '''Sarunvaloda''' ir [[Valodas stili|valodas stils]], kas raksturīgs valodas lietojumam ikdienas, neoficiālās situācijās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sarunvaloda:1|title=sarunvaloda {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-11}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Brems Stokers
|         vārds_orig = ''Bram Stoker''
|             attēls = Bram Stoker 1906.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1847
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1912
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 20
|            m_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Īrs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Bram Stoker signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = [[Viktorijas ēra]], [[Edvarda ēra]]
|              žanri = gotiskais romāns, romantiskā novele
|             temati =
|       lit virzieni = [[Tumšais romantisms]]
|   slavenākie darbi = [[Drakula (romāns)|"Drakula"]]
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ābrahams "Brems" Stokers''' ({{val|en|Abraham "Bram" Stoker}}; dzimis {{dat|1847|11|8}}, miris {{dat|1912|4|20}}) bija īru romānu un īso stāstu rakstnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences:
{{Pieturzīmes|‐}}
'''Defise''' ({{val|ru|дефис}}, cēlies no {{val|la|divisio}} — ‘dalīšana’) jeb '''savienojuma zīme'''<ref name="Blinkena">{{Grāmatas atsauce|last=Blinkena|first=Aina|authorlink=Aina Blinkena|title=Latviešu interpunkcija|edition=otrais, pārstrādātais|year=2009|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=978-9984-40-516-2|page=407.—411}}</ref> ir [[pieturzīme]], tā ir svītriņa, kas īsāka par [[domuzīme|domuzīmi]].<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=135.—136}}</ref> [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] tiek lietota tehniskas rakstu zīmes un vienotājzīmes funkcijā. Latviešu valodā tā ienākusi pēc [[vācu valoda|vācu]] un [[krievu valoda]]s parauga. Starp defisi un saistāmajiem vārdiem vai to daļām atstarpe nav liekama.<ref name="Blinkena" /> Dažās valodās defisei ir ortogrāfiskas zīmes funkcija (piemēram, krievu (''по-прежнему'', ''что-то'') un franču valodā (''celui-ci'')).<ref name="lpe">{{LPE|2|463}}</ref>

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lira|Lira}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lira
| abbreviation = Lyr
| name_latin = Lyra
| RA = 19
| dec = +40
| areatotal = 286
| arearank = 52. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Vega
| starmagnitude = 0,03
| neareststarname = Vega
| stardistance = 25,27
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Lirīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lapsiņa]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka enerģija''' ir [[enerģija]], kura piemīt elektromagnētiskajam laukam. Par to, ka [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajam laukam]] ir enerģija, liecina enerģijas bilances vienādojums.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Kārlis Krastiņš
 |    vārds_orig = Kārlis Krastiņš-Viktors
 |        attēls = Kārlis Krastiņš (Viktors).jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1892
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1932
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 7
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = politiķis, marksists, revolucionārs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Kārlis Krastiņš''' jeb '''Kārlis Krastiņš-Viktors''' (1892–1932) bija latviešu [[marksisms|marksists]] un revolucionārs, [[Latvijas Sociāldemokrātija]]s Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918), [[LSPR]] laikraksta “[[ Cīņa (avīze)|Cīņa]]” redaktors (1919).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nils Hiļevičs
|         vārds_orig = ''Ніл Сымонавіч Гілевіч''
|             attēls = Nil Hilevich.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Baltkrievijas PSR|Minskas apgabals|Lahojskas rajons}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 03
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[baltkrievi|baltkrievs]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[literatūrzinātnieks]], folklorists
| rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]
|            periods = 1946—2016
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Nils Hiļevičs''' ({{val|be|Ніл Сымонавіч Гілевіч}}, {{val|ru|Ни́л Семёнович Гиле́вич}}; dzimis {{dat|1931|9|30}}, miris {{dat|2016|3|29}}) bija [[baltkrievi|baltkrievu]] dzejnieks, [[Baltkrievijas Valsts universitāte]]s profesors, vairāk nekā 80 dzejas, publikāciju un tulkojumu grāmatu autors. Viens no [[Francisks Skarina|Franciska Skarinas]] baltkrievu valodas biedrības dibinātājiem.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ніл Гілевіч: «Мы сёньня працуем у вельмі ненармальных умовах» |url=https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ |accessdate={{dat|2020|10|16||bez}} |publisher=Hartija 97 |date={{dat|2011|9|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200421100137/https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ }}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Multipleksēšana''' ({{val|en|multiplexing}}) ļauj pārsūtīt datus no vairākiem datu avotiem pa vienu fizisko savienojumu, tā ir metode ar kuras palīdzību [[Telesakari|telekomunikācijās]] un [[Datortīkls|datortīklos]] vairāki analogie vai digitālie signāli tiek apvienoti vienā signālā, izmantojot kopēju datu nesēju. Multipleksēšanas mērķis ir dalīties ar ierobežotiem resursiem, piemēram, telekomunikācijās vairākus telefona zvanus var veikt, izmantojot vienu vadu. Multipleksēšana radās [[Telegrāfija|telegrāfijā]] 1870. gados, un pašlaik tā plaši tiek izmantota sakaru tehnoloģijās. Telefonijā Džordžs Ouens Skīrs tiek atzīts kā tālruņu līniju multipleksēšanas attīstītājs 1910. gadā.

sentences: '''Baltijas jūras pirāti''' bija jūras laupītāji, kas no [[9. gadsimts|9.]] līdz [[15. gadsimts|15. gadsimtam]] siroja [[Baltijas jūra]]s piekrastes zemēs.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Hanzas perons
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Hanzas perons.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Kultūras centra ēka atklāšanas dienā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                = aptuveni 11 miljoni eiro (rekonstrukcija)<ref name=TVNET>{{Tīmekļa atsauce|title=Iepazīstina ar kultūras un izklaides centru "Hanzas Perons"|url=https://www.tvnet.lv/6752526/iepazistina-ar-kulturas-un-izklaides-centru-hanzas-perons|publisher=[[TVNET]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>
| ren_cost            =
| client              = ''[[ABLV Bank]]''
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Hanzas iela 16a|3s=Hanzas iela (Rīga)}}
| address             =
| location_town       = {{Rīga}}
| location_country    = {{LAT}}
| pushpin_map         = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 47.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 24.8 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1903
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2017—2019
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          = 2800 kvadrātmetri<ref name=TVNET/>
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
* "Sudraba Arhitektūra"
* ''Pillar Architecten''<ref name=Skaties.lv/>
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       = [[Reinis Liepiņš]]<ref name=LSM>{{Tīmekļa atsauce|title=«Hanzas perons» – jauna kultūrvieta Rīgā|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/hanzas-perons--jauna-kulturvieta-riga.a328657/|publisher=[[Lsm.lv]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>
| ren_firm            = [[Sudraba Arhitektūra]]
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''"Hanzas perons"''' ir kultūras un izklaides centrs,<ref name=TVNET/> kas atrodas [[Hanzas iela (Rīga)|Hanzas ielā]] 16a [[Rīga|Rīgā]]. Šī ir viena no pirmajām un lielākajām neatkarīgās Latvijas kultūras celtnēm, kas uzbūvēta tikai par privātiem līdzekļiem.<ref name=DELFI>{{Tīmekļa atsauce|title=Darbu sāk 11 miljonus vērtā koncertzāle – kultūras telpa 'Hanzas perons|url=https://www.delfi.lv/kultura/news/culturenvironment/foto-darbu-sak-11-miljonus-verta-koncertzale-kulturas-telpa-hanzas-perons.d?id=51363123|publisher=[[Delfi (portāls)|delfi.lv]]|accessdate=18 August 2019}}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo|jāiztulko angliskie termini; jāizlabo vikisaites}}
'''Pseidonimitāte''' ir atvasināta no vārda [[pseidonīms]], kas nozīmē 'izdomāts vārds', slēptas identitātes stāvoklis. Pseidonīms identificē tā ''turētāju'', kas var būt viena vai vairākas personas, un piemīt, bet neatklāj savus īstos vārdus (t.i., juridiskās identitātes).<ref>[[Timothy C. May|May, Timothy C.]] (1991). [http://www.activism.net/cypherpunk/crypto-anarchy.html The Crypto Anarchist Manifesto].</ref> Lielākā daļa pseidonīmu lietotāju lieto pseidonīmus, lai paliktu anonīmi, bet anonimitāti ir grūti sasniegt, un bieži vien ir saistīta ar juridiskas dabas jautājumiem.<ref>du Pont, George F. (2001) [http://www.mttlr.org/volseven/du%20pont.html The Criminalization of True Anonymity in Cyberspace] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060221051610/http://www.mttlr.org/volseven/du%20pont.html |date={{dat|2006|02|21||bez}} }} 7 Mich. Telecomm. Tech. L. Rev.</ref> Reālai anonimitātei nepieciešama atgiezeniskās saites neesamība (angļu val. — ''unlinkability''), piemēram, kad uzbrucēja veiktā pārbaude par pseidonīma turētāju nesniedz nekādu jaunu informāciju par pseidonīma turētāja patieso vārdu.<ref>Post, David G. (1996). [http://www.cli.org/DPost/paper8.htm Pooling Intellectual Capital: Thoughts on Anonymity, Pseudoanonymity, and Limited Liability in Cyberspace] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070927154935/http://www.cli.org/DPost/paper8.htm |date={{dat|2007|09|27||bez}} }}. ''University of Chicago Legal Forum.''</ref>

sentences:
(''Robert Plutchik'') emociju ritenis]]
'''Emocijas''' ({{val-fr|émotion}}, {{val-la|emovere}} — ‘satraukt’, ‘saviļņot’), arī '''jūtas''', ir cilvēku un dzīvnieku subjektīvas [[reakcija]]s uz iekšējo un ārējo kairinātāju iedarbību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/33637/mod_resource/content/0/emocijas_un_jutas.garastavoklis_un_stress2.ppt&wdOrigin=BROWSELINK|website=view.officeapps.live.com|access-date=2023-01-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/emocijas:1|title=emocijas {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-01-28}}</ref> Emocijas ir cieši saistītas ar indivīda aktuālajām vajadzībām. To psiholoģiskais pamats — daudzveidīgi iedzimti [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] un [[psihe]]s pašregulācijas mehānismi, kas vienkāršoti, stereotipiski atspoguļo [[indivīds|indivīda]] [[attieksme|attieksmi]] pret problēmsituācijām. Emocijas ļoti spēcīgi ierosina vai kavē centrālās nervu sistēmas un visa [[organisms|organisma]] enerģētisko un funkcionālo rezervju mobilizēšanu un izmantošanu indivīda aktuālo vajadzību apmierināšanai.

sentences:
]]
'''Eshatoloģija''' ({{val|grc|ἔσχατος}}, ''éskhatos'' — ‘pēdējais’) ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība par [[cilvēce]]s galu, kā arī par [[pasaules gals|pasaules galu]] un [[laika beigas|laika beigām]]. Daudzās reliģiskās mācībās eksistē [[pēcnāves dzīve]] un tās izpausme atkarībā no tā, kas ir darīts laicīgajā dzīvē. Tas ir atrodams, sākot jau ar [[Senā Ēģipte|seno ēģiptiešu]] [[Nāves grāmata|Nāves grāmatu]], tālāk [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] kā pazemes dieva [[Aīds|Aīda]] valstība, kristietībā — [[debesis (reliģija)|debesis]] un [[elle]]. Slavens ir arī [[Dante Aligjēri|Dantes Aligjēri]] darbs “[[Dievišķā komēdija]]” un [[tibetieši|tibetiešu]] nāves grāmatas.

sentences:
aste ar apmatojumu]]
'''Aste''' pārsvarā ir kustīgs [[dzīvnieks|dzīvnieku]] [[orgāns]], kas atrodas ķermeņa aizmugurējā daļā. [[Hordaiņi]]em tā parasti ir [[Mugurkauls|mugurkaula]] turpinājums, bet dažiem dzīvniekiem asti veido arī spalvu vai saru pušķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zēni malā
| operators =
| attēls = Boys on the Side poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Herberts Ross]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vūpija Goldberga]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boys on the Side''
| studija = * ''[[Le Studio Canal+]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|2|3}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zēni malā"''' ({{Val|en|Boys on the Side}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Herberts Ross]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vūpija Goldberga]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Drū Berimora]] un [[Metjū Makonahijs]]. Šī bija pēdējā režisētā Rosa filma.

sentences:
'''Astēnija''' ({{val|el|astheneia}} — nespēks)<ref name="Dako P 1999">Dako P. Psiholoģijas brīnumainās uzvaras, Apgāds Zvaigzne ABC. Rīga, 1999.</ref> [[psiholoģija]]s zinātnē apzīmē spēka trūkumu. Tā rada lielu nogurumu jau pamostoties un grūtības darbā. Parādās arī grūtības "gribēt". Nespēja koncentrēt uzmanību. Tukšuma sajūta galvā. Cilvēks kļūst pārlieku jūtīgs, viņu satrauc skaļi trokšņi, spilgta gaisma, sarunas. Garastāvoklis svārstīgs, mainās pat niecīgu iemeslu dēļ, daudzkārt rodas kaprīza neapmierinātība un raudulība (emocionāls vājums); bieži ir galvassāpes, nemierīgs miegs, veģetatīvi traucējumi. Smagas astēnijas gadījumā slimnieks ir pasīvs, maz uztver apkārtējos kairinājumus, garastāvoklis apātisks vai nomākts.<ref name="medicine.lv">http://www.medicine.lv/raksti/astenija_pme</ref> Astēnijai ir daudz tādu pašu simptomu kā [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijai]], ar kuru to bieži jauc. Tas ir psihisks un fizisks nespēks, vājums, kam raksturīgs novājināts [[nervu sistēma]]s tonuss. Ja netiek novērsts stresa cēlonis un sniegta palīdzība, sāk parādīties astēnija un dažādi psihosomatiski simptomi.<ref>Kulbergs J. Dinamiskā psihiatrija, Jumava, Rīga, 2001</ref>
Astēnijas pazīmes ir viegla nogurdināmība, nespēja izturēt sasprindzinājumu un vispārēja psihiskās aktivitātes pamazināšanās, svārstīgs garastāvoklis, slikts miegs, galvassāpes, pastiprināts jūtīgums pret trokšņiem, spilgtu gaismu un dažāda veida [[Veģetatīvā nervu sistēma|veģetatīvi]] traucējumi.<ref name="medicine.lv"/>

Biežāk sastopamie astēnijas cēloņi var būt pārciestas galvas traumas, ilgstoša emocionāla un fiziska pārpūle, to var izraisīt ilgstoši neārstēti infekcijas perēkļi, pārmērīgs darbs, fiziski nogurdinoša sociālā vai ģimenes vide, vitamīnu trūkums utt.

sentences:
'''Valmieras Svētā Sīmaņa baznīca''' ir [[luterāņi|luterāņu]] [[dievnams]], kas atrodas [[Valmiera|Valmierā]]. Mūra baznīca [[Gauja]]s stāvajā krastā celta [[1283]]. gadā<ref name="latvia.travel">Latvija travel, mājas lapa, sadaļa Sākums / Sv. Sīmaņa baznīca Valmierā. Pieejams: http://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/sv-simana-baznica-valmiera {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151023064738/http://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/sv-simana-baznica-valmiera |date={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref> un ir viens no vecākajiem dievnamiem Latvijā.<ref name="arhivi.lv">Arhīvi, mājas lapa, sadaļa Publikācijas / Digitālās publikācijas. Pieejams: http://www.arhivi.lv/index.php?&1877 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140830092701/http://www.arhivi.lv/index.php?&1877 |date={{dat|2014|08|30||bez}} }}</ref>
Pieņemts, ka baznīcas nosaukums saistīts ar tās iesvētīšanu Simjūda (Sīmaņa un Jūdas) dienā — [[28. oktobris|28. oktobrī]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Limbažu slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Limbaži|Klostera iela 3}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://www.limbazuslimnica.lv
| other_links         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Capra ibex
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|        attēls = Bouquetin_adulte_couché.jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
|   attēls2 = Bouquetin01.jpg
|  att2_nosaukums = Mātīte
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Artiodactyla
|      kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta = Ruminantia
| apakškārta_lv = Atgremotāju apakškārta
|        dzimta = Bovidae
|     dzimta_lv = Dobradži
|   apakšdzimta = Caprinae
|apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|         ģints = Capra
|      ģints_lv = Kazas
|          suga = C. ibex
|       suga_lv = Alpu kalnu kaza
|     izplatība =
}}
'''Alpu kalnu kaza''' (''Capra ibex'') ir [[dobradži|dobradžu dzimtas]] (''Bovidae'') endēma [[Eiropa]]s savvaļas [[kazas|kazu]] suga. Tā sastopama [[Alpi|Alpos]] un citos [[Centrāleiropa]]s kalnos.<ref>Dzīvnieku pasaulē,Izdevējs UAB IMP BALTIC, 56 karte, {{ISBN|9986-9333-7-4}}</ref> 19. gadsimtā Alpu kalnu kaza izzuda no daudziem vēsturiskajiem izplatības reģioniem, kuros mūsdienās ir veiktas [[reintrodukcija]]s programmas. Tika izmantotas Alpu kazas no Gran Paradiso Nacionālā parka [[Itālija]]s ziemeļos un no pieguļošās Mariennes ielejas [[Francija|Francijā]] (mūsdienās daļa no Vanuāza Nacionālā parka).<ref>Irène Girard, Expansion of the European Ibex (Caprex ibex ibex, L.) in the Alps</ref> Abi šie nacionālie parki ir savstarpēji vienoti un parku izveidošanas mērķis bija radīt pietiekami lielu platību Alpu kalnu kazas izdzīvošanai savvaļā. Sugas attēls ir izmantots arī abu parku emblēmās. Saskaņā ar [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|IUCN]] datiem no [[izmirstošas sugas]] Alpu kalnu kaza ir kļuvusi par [[zema riska sugas|neapdraudētu sugu]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/42397/0 IUCN: Capra ibex]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamā prāta grēksūdzes
| attēls                   = Confessions of a dangerous mind.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Confessions of a Dangerous Mind''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, spiegu filma, komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents               = [[Endrjū Lazars]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Drū Berimora]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Sems Rokvels]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mad Chance]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|31|Ierobežots vietu skaits|2003|1|24|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/confessions-dangerous-mind-2002|title=Confessions of a Dangerous Mind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 31, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=confessionsofadangerousmind.htm|title=Confessions of a Dangerous Mind (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamā prāta grēksūdzes"''' ({{val|en|Confessions of a Dangerous Mind}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska spiegu komēdija, kuras režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Citas lomas atveido [[Drū Berimora]], [[Džūlija Robertsa]] un [[Sems Rokvels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|31||bez}}.

sentences: '''Bīstamie atkritumi''' ir [[atkritumi]], kuriem piemīt viena vai vairākas īpašības, kas padara tos bīstamus cilvēka dzīvībai un veselībai, videi, kā arī personu mantai, un kuri atbilst atkritumu klasifikatorā noteiktajām bīstamo atkritumu kategorijām.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija|url=http://www.varam.gov.lv/lat/darbibas_veidi/apsaimniekosana/|access-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304175530/http://varam.gov.lv/lat/darbibas_veidi/apsaimniekosana}}</ref> Sīkāk tos klasificē pēc bioloģiskajām, ķīmiskajām un fizikālajām īpašībām. Atkritumi var būt gan cietvielu, šķidrumu vai gāzu [[nosēdumi]], kas radušies, galvenokārt, ķīmiskās ražošanas, izgatavošanas un citu rūpniecisko darbību rezultātā.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Encyclopaedia Britannica|url=http://www.britannica.com/technology/hazardous-waste-management}}</ref> Bīstamajiem atkritumiem piemīt dažādas īpašības: uzliesmošanas spēja, toksicitāte, kodīgums un reaģētspēja.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Lydia Feng|first1=Paul.E Rosenfeld|title=Risks of Hazardous Waste|isbn=978-1-4377-7842-7}}</ref> Bīstamie atkritumi iedalās divās lielās grupās — sadzīves bīstamie atkritumi un rūpniecības bīstamie atkritumi.<ref name="videsvestis.lv">{{tīmekļa atsauce|title=Vides Vēstis|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=78&what=2|access-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160331141348/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=78|archivedate={{dat|2016|03|31||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
|image_name=Chicago Seal.png
|latin_name   = Universitas Chicagiensis
|image_size=200px
|name=Čikāgas Universitāte
|motto=''Crescat scientia; vita excolatur''
|established=1890
|type=Privāta
|calendar= Ceturksnis
|president=[[Roberts Cimmers]]
|location={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|campus=85,4 ha<ref name="ffj">{{Tīmekļa atsauce|accessdate=August 30, 2009|title=Facts for Journalists|publisher=University of Chicago News Office|url=http://news.uchicago.edu/more/facts.php|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090604040848/http://news.uchicago.edu/more/facts.php|archivedate={{dat|2009|06|04||bez}}}}</ref>
|students=14 954<ref name="tcf" />
|undergrad=5134<ref name="tcf">{{Tīmekļa atsauce|accessdate=December 15, 2013|title=Facts for Journalists|url=http://news.uchicago.edu/facts|publisher=UChicago News Office|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150315142557/http://news.uchicago.edu/facts|archivedate={{dat|2015|03|15||bez}}}}</ref>
|postgrad=9820<ref name="tcf" />
|faculty=2168<ref name="ffj" />
|staff=14 772<ref name="ffj" />
|athletics =
|nickname=
|nobel_laureates = 89<ref>[http://www-news.uchicago.edu/resources/nobel/ University of Chicago Nobel Laureates], University of Chicago Nobel Laureates</ref>
|website={{URL|http://www.uchicago.edu}}
|colors=Sarkana {{color box|maroon}}, balta {{color box|white}}<ref name="traditions">{{Tīmekļa atsauce|url=https://collegeadmissions.uchicago.edu/studentlife/activities/traditions.shtml|title=Traditions|publisher=University of Chicago Office of College Admissions|accessdate=September 10, 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090421043555/http://collegeadmissions.uchicago.edu/studentlife/activities/traditions.shtml|archivedate={{dat|2009|04|21||bez}}}}</ref>
}}
'''Čikāgas Universitāte''' ({{val|en|University of Chicago}}) ir privāta universitāte [[Čikāga|Čikāgā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām universitātēm pasaulē. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 10. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences: '''3. maijs''' ir gada 123. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (124. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 242 dienas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karavanki
|attēls                 = Karavanke1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karavanki no Stola
| map_type            = Austrija#Slovēnija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.416667 | latNS  = N
| longd = 14.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{SLO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120
|platums                =
|kalns                  = [[Stols (kalns)|Stols]]
|augstums               = 2 236
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika
|        vietējais_nosaukums = የኢትዮጵያ ፌዴራላዊ ዲሞክራሲያዊ ሪፐብሊክ
''ye-Ītyōṗṗyā Fēdēralāwī Dīmōkrāsīyāwī Rīpeblīk''
|           valsts_nosaukums = Etiopija
|           karoga_nosaukums = Etiopijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Ethiopia.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Etiopijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Ethiopia.svg
|              kartes_attēls = Ethiopia (Africa orthographic projection).svg
|               valsts_himna = ''Wodefit Gesgeshi, Widd Innat Ityopp'ya''

|             valsts_valodas = [[Amharu valoda]]<ref name=Constitution>{{tīmekļa atsauce|title=Article 5|url=http://www.apapeth.org/Docs/constitution%20-english.pdf|work=Ethiopian Constitution|publisher=FDRE|accessdate=18 January 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130929013156/http://www.apapeth.org/Docs/constitution%20-english.pdf|archivedate=2013-09-29}}</ref>
|regional_languages =
|              galvaspilsēta = [[Adisabeba]]
|latd=9 |latm=1.8 |latNS=N |longd=38 |longm=44.4 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Federāla [[parlamentāra republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Sahlevorka Zevde]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Abijs Ahmeds]]
|       neatkarības_iegūšana = Dibināta
|       neatkarības_notikums = ''[[Dʿmt]]''
|         neatkarības_datums = apmēram 980. gads {{small|p.m.ē.}}
|      neatkarības_notikums2 = [[Aksumas valsts]]
|        neatkarības_datums2 = apmēram 100. gads {{small|m.ē.}}
|      neatkarības_notikums3 = [[Etiopijas impērija]] (Abesīnija)
|        neatkarības_datums3 = 1137
|      neatkarības_notikums4 = Atjaunota suverinitāte
|        neatkarības_datums4 = 1944
|      neatkarības_notikums5 = Pašreizējā konstitūcija
|        neatkarības_datums5 = 1995. gada augusts
|              platība_rangs = 27.
|                platība_km2 = 1 104 300
|             procenti_ūdens = 0,7
|         iedzīvotāju_skaits = 91 195 675<ref name=CIA>{{tīmekļa atsauce|title=Ethiopia|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/et.html|work=The World Factbook|publisher=CIA|accessdate=18 January 2013|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224211140/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/et.html}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 13.
|population_census = 93877025
|population_census_year = 2013
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 82,58
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 123.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = $103,1 miljardi <ref>{{tīmekļa atsauce|title=The World Factbook|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/et.html|publisher=CIA Factbook|accessdate=20 February 2013|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224211140/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/et.html}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1200 <ref>{{tīmekļa atsauce|title=CIA The World Factbook|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/et.html|publisher=CIA Factbook|accessdate=20 February 2013|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224211140/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/et.html}}</ref>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal = $40,5 miljardi<ref name="sudantribune.com">{{ziņu atsauce|title=Ethiopia records double-digit economic growth under GTP|url=http://www.sudantribune.com/spip.php?article45425|accessdate=06 February 2013|newspaper=Sudāna Tribune|date=20 February 2013|archive-date={{dat|2013|03|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130320020119/http://www.sudantribune.com/spip.php?article45425}}</ref>
|GDP_nominal_year = 2012<ref name="sudantribune.com"/>
|GDP_nominal_per_capita = $513<ref name="sudantribune.com"/>
|                  Gini_gads = 1999–2000
|Gini_change =
|                       Gini = 30
|Gini_ref = <ref name=UNU>{{tīmekļa atsauce|title=World Income Inequality Database|url=http://www.wider.unu.edu/research/Database/en_GB/wiid/_files/79789834673192984/default/WIID2C.xls|publisher=[http://www.wider.unu.edu/home/en_GB/index/ UNU‐WIDER]|accessdate=18 January 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120430210618/http://www.wider.unu.edu/research/Database/en_GB/wiid/_files/79789834673192984/default/WIID2C.xls|archivedate={{dat|2012|04|30||bez}}}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
|HDI_change = increase
|                        HDI = 0,363
|                  HDI_rangs = 174.
|HDI_ref = <ref name=HDI>{{tīmekļa atsauce|title=Summary|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Summary.pdf|work=Human Development Report 2011|publisher=UNDP|accessdate=18 January 2013}}</ref>
|FSI = {{nowrap|95,3 {{palielinājās}} 3,4}}
|FSI_year = 2007
|FSI_rank = 18.
|FSI_category = Alert
|                     valūta = [[Etiopijas birs|Birs]]
|               valūtas_kods = ETB
|country_code = ETH
|                 laika_zona = [[EAT]]
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST = +3
|drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 251
|                     domēns = [[.et]]
}}
'''Etiopija''' jeb oficiāli '''Etiopijas Federatīvā Demokrātiskā Republika''' ir valsts Austrumāfrikā. Etiopija ir 27. lielākā valsts pasaulē, izmēra ziņā apmēram tikpat liela kā [[Bolīvija]]. Pēc iedzīvotāju skaita trešā lielākā valsts [[Āfrika|Āfrikā]], 13. lielākā valsts pasaulē. Robežojas ar [[Eritreja|Eritreju]] — ziemeļos, [[Džibutija|Džibutiju]] — ziemeļaustrumos, [[Somālija|Somāliju]] — austrumos un dienvidaustrumos, [[Kenija|Keniju]] — dienvidos, [[Sudāna|Sudānu]] un [[Dienvidsudāna|Dienvidsudānu]] — rietumos.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}
'''Pilsētu mēru pakts''' <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.eumayors.eu/IMG/pdf/covenantofmayors_text_lv.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2011|08|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150420204937/http://www.eumayors.eu/IMG/pdf/covenantofmayors_text_lv.pdf# |archivedate={{dat|2015|04|20||bez}} }}</ref> ir plaša Eiropas kustība, kurā iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, kas savās teritorijās brīvprātīgi apņemas palielināt energoefektivitāti un izmantot [[Atjaunīgā enerģija|atjaunojamos enerģijas]] avotus. Saskaņā ar šo apņemšanos Pakta parakstītāju mērķis ir ievērot un pārsniegt [[Eiropas Savienība]]s mērķi samazināt CO2 emisijas līdz 2020. gadam par 20 %.

sentences:
{{Pareizrakstība}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vīrs, vārdā Oto
 | oriģinālnos = ''A Man Called Otto''
 |      attēls = Virsvardaoto.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Marks Forsters]]
 |  producents = * Fredriks Vikstrēms Nikastro
* [[Rita Vilsone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Gērijs Gecmans]]
 |   scenārijs = [[Deivids Magī]]
 |     aktieri = * Toms Henkss
* [[Mariana Treviņo]]
* [[Reičela Kelere]]
* [[Manuels Garsija-Rulfo]]
* Trumens Henkss
* [[Maiks Bērbiglijs]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators = Matiass Kēnigsvaisers
 |     montāža = [[Mets Čese]]
 |     studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
* ''[[SF Studios]]''
* ''Artistic Films''
* ''[[Playtone]]''
* ''2DUX²''
* ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Big Indie''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|12|29}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|113,1 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Man Called Otto (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7405458/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|10|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Oto"''' ({{val|en|A Man Called Otto}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]], scenārija autors [[Deivids Magī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mariana Treviņo]], [[Reičela Kelere]] un [[Manuels Garsija-Rulfo]]. Šis ir 2015. gada Zviedrijas filmas "[[Vīrs, vārdā Ūve (filma)|Vīrs, vārdā Ūve]]" rīmeiks, kas balstīts uz [[Fredriks Bakmans|Fredrika Bakmana]] tāda paša nosaukuma 2012. gada romānu.

sentences: '''Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts''' ({{val-en|International Alphabet of Sanskrit Transliteration}}, saīs. '''IAST''') ir sanskrita latinizācijas akadēmiskais standarts. SSTA ir pamatalfabēts, kas tiek lietots drukātajās publikācijās, - grāmatās un žurnālos, un paplašinoties [[Unikods|Unikoda]] fontu pieejamībai, tas arvien vairāk tiek lietots arī elektroniskajos tekstos. Tas ir balstīts uz standartu, kas ir pieņemts Orientālistu kongresā, [[Atēnas|Atēnās]], [[1912]]. gadā.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:Radio Superhits}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|reklāma}}
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums      = ''Radio Superhits''
|logo           = Sh-radio new 0.png
|logo_izm       = 150px
|formāts        = Mūzika no 1990. gada līdz mūsdienām
|frekvence      =
FM 96,8 MHz [[Rīga]]
FM 93,6 MHz [[Gulbene]]
FM 96,7 MHz [[Daugavpils]]
FM 89,0 MHz [[Saldus]]
FM 95,2 MHz [[Liepāja]]
FM 89,9 MHz [[Valka]]
FM 92,1 MHz [[Jēkabpils]]
FM 92,3 MHz [[Cēsis]]
FM 94,3 MHz [[Talsi]]
FM 97,8 MHz [[Ventspils]]
FM 90,9 MHz [[Madona]]
FM 88,2 MHz [[Valmiera]]
FM 103,2 MHz [[Kuldīga]]
FM 88,0 MHz [[Bauska]]
FM 90,3 MHz [[Mazsalaca]]
FM 98,6 MHz [[Lielvārde]]
FM 93,8 MHz [[Preiļi]]
|īpašnieks      = SIA “EHR Mediju Grupa”
|adrese         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
Elijas iela 17.
|sauklis        = Dziesmas, kas liek justies labāk!
|māsas_stacijas = [[EHR]]
[[Krievijas Hitu Radio|EHR Krievijas Hiti]]
[[Retro FM]]
[[Latviešu Radio|Latviešu Hiti]]
[[XO FM]]
|tīmekļraide    = [http://stream.superfm.lv:8000/Stream_21.mp3 EHR Superhits]
|mājaslapa      = https://www.ehrhiti.lv/ehr-superhits/
|raida_kopš     = {{Dat|2016|07|20|G}}
}}
'''''Radio Superhits''''' (arī EHR Superhits) ir komercradiostacija [[Latvija|Latvijā]]. Radio darbu uzsāka 2016. gada 20. jūlijā plkst. 12:00 (''[[Super FM]]'' vietā), un tajā skan dziesmas no 2000. gada līdz mūsdienām, un 2022. gadā pēc ''Retro FM'' nopirkšanas, radiostacija ''SuperHits'' izveidoja īpašu radio internetā: '''SuperHits Gold''' ar "[[Rietumu Banka]]s" atbalstu, kur skan 90. gadu mūzika, kopš tā laika arī radiostacijai pievienojās 1990. gadu hiti. Raidstacijas sauklis: "Dziesmas, kas liek justies labāk!"

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|United Kingdom|Apvienotā Karaliste}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex sylvatica|suga_lv=Meža grīslis|autors=Huds.|binomial=Carex sylvatica|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex sylvatica.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi}}
'''Meža grīslis''' ({{val|la|Carex sylvatica}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp diezgan bieži [[Latvija]]s teritorijas lapkoku un lapkoku — egļu [[Mežs|mežos]] un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-sylvatica-huds/|title=meža grīslis - Carex sylvatica Huds. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-06}}</ref>

sentences: '''Mineraloģija''' ir [[dabas zinātne]], kas nodarbojas ar [[minerāls|minerālu]] [[ķīmija|ķīmisko]] īpašību, [[kristāla struktūra|kristālu struktūru]] un fizisko īpašību (ieskaitot [[optika|optisko]] īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — ''mineral sciences'').

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 69
 | lv  = Sešdesmit deviņi
}}

sentences: Šajā lapā pasaules [[valsts|valstis]] ir uzskaitītas [[dzimstības koeficients|dzimstības koeficienta]] samazināšanās kārtībā pēc 2017. gada datiem.

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Harijs Marnics
|     vārds_orig = ''Harry Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ikšķile|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 2
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, masieris, publicists, memuārists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Ksavers Marnics]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste|image=|name=Šerifs Vudijs|first="[[Rotaļlietu stāsts]]" (1995)|last="[[Rotaļlietu stāsts 4]]" (2019)|occupation=Šerifs, kovbojs|series=[[Rotaļlietu stāsts (filmu sērija)|Rotaļlietu stāsta]]|species=[[Rotaļlieta]]|voice=[[Toms Henkss]] <small>(filmās, video spēlēs un reklāmās)</small>}}
'''Šerifs Vudijs''' ({{val|en|Sheriff Woody}}) ir personāžs un galvenais varonis pilnmetrāžas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''[[Pixar Animation Studios|Pixar]]'' studijas animācijas filmu sērijā "[[Rotaļlietu stāsts (filmu sērija)|Rotaļlietu stāsts]]",<ref>{{Atsauce|title=Toy Story|url=https://www.imdb.com/title/tt0114709/|publisher=Walt Disney Pictures,  Pixar Animation Studios|date=1995-11-22|accessdate=2021-03-16|first=John|last=Lasseter|others=Tom Hanks, Tim Allen, Don Rickles, Jim Varney}}</ref> kurā viņu ierunā [[Toms Henkss]]. Vudijs ir kovboju lupatu lellīte un Endija Deiva [[rotaļlieta]]. Viņš, tāpat kā visas pārējās "Rotaļlietu stāsta" rotaļlietas, atdzīvojas tad, kad to saimnieks un citi cilvēki uz viņiem neskatās.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Veckalsnava
| settlement_type          = mazciems
| image_skyline            = Veckalsnavas baznīcas drupas.jpg
| image_caption            = [[Veckalsnavas luterāņu baznīca|Veckalsnavas baznīcas]] drupas
| pushpin_map              = Latvia <!-- tiek ģenerēta karte; ja nav kooordinātu, rindu jādzēš -->
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2        = [[Kalsnavas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2008
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=49370&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 21
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 45 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 01 | longs = 18 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4860 Jaunkalsnava
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Ploteris'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ploteris:1|title=ploteris {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-12-26}}</ref> ({{val|en|plotter}}) ir īpašs [[printeris]], kas paredzēts [[dati|datu]] izvadei no [[dators|datora]] [[attēls|attēlu]] veidā. Attēls tiek veidots no līniju fragmentiem, zīmējot tos uz [[papīrs|papīra]] vai nu ar [[tinte|tinti]], vai ar elektrostatisku lādiņu un [[toneris|tonera]] palīdzību. Ploterus parasti izmanto datorizētas projektēšanas sistēmās un prezentēšanas grafiku sagatavošanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Fromholds-Treijs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ditmars Fromholds-Treijs (1827—1873)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{noformējums}}
'''Finanšu svira''' ({{val|en|leverage}}) ir [[Kapitāls|kapitāla]] ieguldījumu [[Vērtspapīrs|vērtspapīros]] ar fiksētu ienākumu ([[obligācija]]s, privileģētās [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]]) un ieguldījumu vērtspapīros ar nefiksētu ienākumu (parastās akcijas) attiecība. Svira ir viens no galvenajiem [[Uzņēmums|uzņēmuma]] [[Finanses|finansiālā]] stāvokļa rādītājiem.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Alus pučs
| width       =
| partof      =
| image       = File:Bundesarchiv Bild 119-1486, Hitler-Putsch, München, Marienplatz.jpg
| image_size  =
| alt         =
| caption     =
| date        = 1923. gada 8-9. novembris
| place       = [[Minhene]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| coordinates = {{coord|48.130|N|11.592|E|region:DE-BY_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      =
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Nazi Germany}} [["Kaujas līga"]]
*[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]]
| combatant2  = {{flaga|GER}} [[Veimāras Republika]]
*[[Reihsvērs]]
*[[Bavārija]]s policija
| combatant3  =
| commander1  = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Ērihs Ludendorfs]]
[[Ernsts Rēms]]
[[Rūdolfs Hess]]
[[Roberts Vāgners]]
[[Makss fon Šeibners-Rihters|Makss Ervīns fon Šeibners-Rihters]]
[[Hermanis Gērings]]
| commander2  = [[Gustavs fon Kārs]]
[[Eižens fon Knilings]]
[[Hanss fon Zeisers]]
[[Oto fon Lozovs]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 = 4 nogalināti, vairāki ievainoti
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{cita nozīme|reliģisko pārliecību|mentālo stāvokli|pārliecība}}
[[File:Triumph of Faith over Idolatry Theodon.jpg|thumbnail|upright=1.0|Ticība uzvar pašdievināšanu]]
'''Ticība''' ir [[pārliecība]] vai uzticēšanās cilvēkam, priekšmetam vai [[jēdziens|jēdzienam]]. Reliģijā ticība ir pārliecība par [[Dievs|dieva]] esamību.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Jēdzienu ‘ticība’ nereti lieto kā [[reliģija]]s sinonīmu, piemēram, [[kristietība|kristīgā ticība]]. Tomēr šo terminu lieto arī citu racionāli nepamatotu cerību vai uzskatu apzīmēšanai, piemēram, [[vēlēšanas|vēlēšanās]] nobalsojot par visvairāk apsolījušo [[politiskā partija|partiju]] vai uzticēšanos kara [[propaganda]]i.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Medici''''' var būt:
* [[Katrīna Mediči]];
* [[Kozimo de' Mediči]];
* [[Marija de Mediči]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences: '''Pretuzbrukums''' ir [[Stratēģija|stratēģiska]] militāra darbība, ko veic aizsardzības spēki pret [[Agresija|agresora]] uzbrukumu, lai pārtrauktu to un atgūtu kontroli pār teritoriju. Pretuzbrukuma mērķis ir neitralizēt ienaidnieka uzbrukumu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Suntažu pagasts
| image_skyline     = Сунтажский дворец.jpg|Suntažu muižas pils
| karte             = Suntažu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Suntažu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Suntažu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Suntaži
| mērs              = Valdis Ancāns
| platība           = 160,5
| iedzīvotāji       = 2124<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2124 / 160.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Suntažu pagasts''' ir viena no [[Ogres novads|Ogres novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļdaļā. Robežojas ar sava novada [[Ķeipenes pagasts|Ķeipenes]], [[Lauberes pagasts|Lauberes]], [[Tīnūžu pagasts|Tīnūžu]], [[Rembates pagasts|Rembates]] un [[Ogresgala pagasts|Ogresgala]] pagastiem, [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastu]] un [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Mālpils pagasts|Mālpils pagastu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences: '''Paštēls''' vai garīgais attēls, parasti diezgan izturīgs pret izmaiņām, attēlo ne tikai detaļas, kuras, iespējams, ir pieejamas citu objektīvai izpētei, bet arī priekšmetus, ko cilvēki ir iemācījušies par sevi vai nu no personīgās pieredzes, vai internalizējot citu spriedumus.

sentences: '''Globālais vietas numurs''' (GVN) ir daļa no [[GS1]] standartu sistēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gs1.org/standards/id-keys/gln|title=Global Location Number (GLN)|last=GS1.org|website=gs1.org|access-date=2019-05-15|date=2014-12-05|language=en}}</ref> Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://docs.oasis-open.org/ebcore/PartyIdType/v1.0/CD02/PartyIdType-1.0.html|title=OASIS ebCore Party Id Type Technical Specification Version 1.0|last=Eijk|first=Pim van der|website=oasis-open.org/|access-date=2019-05-15|date=2010-02-14}}</ref>

sentences: Ir pieejamas divas dziedātājas [[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] diskogrāfijas lapas.

sentences:
'''Kokareva''' var būt:
* [[Tilža]] (agrāk ''Kokareva'') — apdzīvota vieta Balvu novada Tilžas pagastā.

sentences: '''Fosforescence''' ir viens no [[fotoluminiscence]]s veidiem, līdzīgs [[fluorescence]]i. Kad fosforescents materiāls tiek apspīdināts ar [[gaisma|gaismu]], tas sāk spīdēt, jo  absorbējot īsākus gaismas viļņus, tas emitē garākus viļņa garumus. Atšķirībā no fluorescences, fosforescentais materiāls emitē starojumu kādu laiku pēc starojuma avota noņemšanas. Fluorescējošie materiāli pārtrauc izstarot gaismu nanosekunžu laikā (sekundes miljardā daļa) pēc starojuma avota noņemšanas, bet fosforescējošie materiāli var turpināt spīdēt no dažām mikrosekundēm līdz daudzām stundām pēc starojuma avota noņemšanas. Pazīstamā baltā [[fosfors|fosfora]] spīdēšana tumsā nav fosforescence, bet gan [[hemiluminiscence]], kas pavada fosfora oksidēšanos gaisā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gali Sabardina
|        attēls  = 1.attēls._Gali_Sabardina.JPG|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tomska, Krievijas Impērija
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[krieviete]] ([[tatāri|tatāru]] izcelsmes)
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Rīga]], LPSR Zinātņu Akadēmijas Zootehnikas un zoohigiēnas institūts (1946—1951); [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1951—1973)
|     alma_mater = [[Ļeņingradas Valsts Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = LPSR ZA korespondētājlocekle bioloģijas zinātnē, LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorijas]] vadītāja (1951-1973),izveidoja Botānikas laboratoriju, izaudzināja kvalificētu personālu un nodrošināja laboratorijas iesaistīšanos vissavienības pētnieciskajā sistēmā. Izveidoja Latvijas pļavu un ganību klasifikāciju, izstrādāja to ģenēzes koncepciju un organizēja visas Latvijas veģetācijas kartēšanu.
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|koku sugu|Apse (nozīmju atdalīšana)|Apse}}
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Populus tremula
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|        attēls = Illustration Populus tremula0.jpg
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Malpighiales
|      rinda_lv = Malpīgiju rinda
|        dzimta = Salicaceae
|     dzimta_lv = Vītolu dzimta
|         ģints = Populus
|      ģints_lv = Apses un papeles
|          suga = P. tremula
|       suga_lv = Parastā apse
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastā apse''' (''Populus tremula'') ir [[vītolu dzimta]]s [[apses un papeles|apšu un papeļu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] sugas lapu [[koks]]. Bieži sastopama Latvijas, kā arī citos [[Eirāzija]]s [[mērenā josla|mērenās joslas]] lapu koku un jauktos mežos.

sentences:
, bulgāru [[haiduks]] un revolucionārs]]
{{cita nozīme|apmatojumu|ciemu Lazdukalna pagastā|Ūsa (Lazdukalna pagasts)}}
'''Ūsas''' ir [[sejas apmatojums]], kas aug uz cilvēka virslūpas. To var papildināt arī kāds [[bārda]]s veids, kas nosedz lielāko daļu sejas lejasdaļas. Ūsas parasti aug dzimumbriedumu sasniegušiem [[vīrietis|vīriešiem]] (retumis var būt [[sieviete|sievietēm]] [[hormoni|hormonālu]] traucējumu rezultātā).

sentences: '''Šķīdumu koligatīvās īpašības''' ir tās [[Šķīdums|šķīdumu]] jeb solvātu īpašības, kuras nosaka izšķīdušās vielas daļiņu ([[Atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Jons|jonu]]) tieksme saistīties ar šķīdinātāja jeb solventa molekulām un kuru izpausme ir atkarīga tikai no izšķīdušās vielas daļiņu [[Koncentrācija|koncentrācijas]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgā ķīmija|last=Kokars|first=Valdis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2009|isbn=978-9984-32-700-6|pages=151.—159}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gaviezes pagasts}}

sentences: '''Bukultu viduslaiku pils'''  ({{val-la|Novum Molendinum}}, {{val-de|Schloß Neuermühlen}}) jeb '''Ādažu pils''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums uz Rīgas-Ādažu ceļa pie dzirnavu tilta pāri Bukultu strautam jeb Bērzupītei. Viduslaiku pils vieta tagad atrodas [[Rīga]]s [[Bukulti (Rīga)|Bukultu apkaimē]] uzkalniņā [[Juglas kanāls|Juglas kanāla]] ziemeļu krastā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Cēge fon Manteifels''' (Zoege von Manteuffel) jeb '''Manteifels''' (Manteuffel) saukts '''Cēge''' (Szoege) vai '''Manteifels-Cēge''' (Manteuffel-Szoege) ir senas [[Baltijas valstis|Baltijas]] muižnieku dzimtas vārds, kas sākas Baltijā ar Gerhardu Zoije (Gerardus Soye), kurš 1325. gada 11. jūnijā dokumentā minēts kā [[Dānijas karaļu uzskaitījums|Dānijas karaļa]] Kristofera II vasalis kopā ar 40 citiem. 1333. un 1360. gadā "Johannes dictus Zoge" minēts kā [[Dorpat]]as kanoniķis. 1390. gada 30. jūnija dokumentā Henneke un Gerts Zoije ir aprakstīti kā Klausa dēli. 1428. gadā Hermanis, Klauss, Otto un Hanss Zoije minēti uz arhibīskapa akta saistībā ar [[Teitoņu ordenis|Teitoņu ordeni]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rauza
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Lizdoles ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Palsa]] ([[Vecpalsa]])
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=20 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=11 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 40,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences: '''Kriptonauda''' jeb '''kriptovalūta''' ({{val-en|Cryptocurrency}}) ir [[maiņas līdzeklis]], kas izmanto [[kriptogrāfija|kriptogrāfiju]], lai aizsargātu darījumus un kontrolētu jaunu vienību emisiju.<ref>{{cite news|url=http://www.forbes.com/forbes/2011/0509/technology-psilocybin-bitcoins-gavin-andresen-crypto-currency.html |title=Crypto Currency |author=Andy Greenberg|publisher=Forbes.com |date=2011. gada 20. aprīlis |accessdate=2014. gada 8. augustā}}</ref> Tās pieder pie [[alternatīvā valūta|alternatīvām valūtām]] un [[ciparnauda]]s. Pirmā kriptovalūta bija ''[[Bitcoin]]'', kas tika radīta [[2009]]. gadā. Kopš tā laika ir radītas arī daudzas citas kriptovalūtas. Tipiska kriptovalūtu īpašība ir decentralizēta kontrole, kas to atšķir no centralizētām [[elektroniskā nauda|elektroniskās naudas]] sistēmām, kā, piemēram, ''[[PayPal]]''. Vēl viena īpašība ir darījumu pierakstīšana publiskā žurnālā ([[blokķēde|blokķēdē]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vārīšanās punkts
| operators =
| attēls = Boiling-Point-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Barantini]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Stīvens Greiems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boiling Point''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|8|23}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11127680/|title=Boiling Point (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vārīšanās punkts"''' ({{Val|en|Boiling Point}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Filips Barantini]]. Filmā galveno lomu atveido [[Stīvens Greiems]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dehidrohlormetiltestosterona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 4-hlordehidrometiltestosterons,
4-hlormetandienons,
turinabols
|           CAS numurs = 2446-23-3
|      ķīmiskā formula = C20H27ClO2
|              molmasa = 334,89
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Dehidrohlormetiltestosterons'''  ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] ar izteiktu anabolisko efektu. Pazīstams ar nosaukumu 'orālais turinabols' (''Oral-Turinabol''). Dehidrohlormetiltestosterons uzskatāms par [[metandienons|metandienona]] hloratvasinājumu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nams Jēkabpilī, Pasta ielā 77/79, 19. gadsimta dzīvojamā ēka, kuras celtniecībā izmantota pildrežģu konstrukcija.Kultūrvēsturisks arhitektūras objekts.
2010. gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Laimas slimība''',<ref name="wwwlv" /> arī '''Laimas borelioze''' vai '''ērču borelioze''', ir [[infekcijas slimība]], kuru ierosina [[borēlija]]s [[baktērija]].<ref name=NEJM2014/> Laimas slimība pirmo reizi aprakstīta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Konektikuta|Konektikutas štata]] [[Laima (ASV)|Laimas]] pilsētā (''Lyme''), no kā cēlies tās nosaukums.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences:
'''Kontaminācija''' ({{val-la|contaminatio}} — ‘jaukšana’) ir termins, kas tiek izmantots vairākās zinātnes nozarēs, piemēram, [[valodniecība|valodniecībā]], [[ķīmija|ķīmijā]], [[bioloģija|bioloģijā]], [[medicīna|medicīnā]].
* [[Valodniecība|valodniecībā]] kontaminācija ir jaunas izteiksmes vai formas veidošanās, divu līdzīgu izteiksmju vai formu elementiem apvienojoties. Piemēram, nepareizais teiciens „spēlēt nozīmi” veidojies kā divu teicienu kontaminācija (sajaukšanās) „spēlēt lomu” un „nozīmēt”.
* [[Literatūra|literatūrā]] par kontamināciju sauc dažādu epizožu kombināciju no dažādiem literatūras darbiem vai stāsta ievadu no cita literatūras darba.
* [[Farmācija|farmācijā]] par kontamināciju dēvē izejvielu, starpproduktu vai gala produkcijas piesārņošanu ar nevēlamiem piejaukumiem vai citām aktīvajām vielām. Terminu izmanto normatīvajā dokumentācijā.
* ķīmijā, bioloģijā un medicīnā kontaminācija nozīmē savienojumu piesārņojumu ar svešām vielām, [[mikroorganismi|mikroorganismu]] kultūras piesārņojumu ar mikrobiem vai dzīvo audu piesārņojumu ar svešu bioloģisko materiālu ([[vīrusi]]em, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnītes|sēnītēm]]).

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus setaceus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Isolepis setacea sl13.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus setaceus|autors=L.|suga_lv=Saru meldrs|sinonīmi=Isolepis setacea <i>(L.) R.Br.</i>}}'''Saru meldrs''' ({{val|la|Scirpus setaceus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], visbiežāk [[Viduseiropa|Viduseiropā]]. [[Latvija]] atrodas ārpus auga vienlaidus izplatības areāla, taču tas ir atrasts valsts dienvidrietumu daļā. Grupas ir sastopamas smilšaini granšainās, atklātās un pusatklātās (meža ceļi, veci grants karjeri), mēreni mitrās vietās.

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Riga}}
{{Commonscat|Transport in Riga}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene noctiflora 93958684.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene noctiflora
| suga = Silene noctiflora
| suga_lv = Nakts plaukšķene
| att_izmērs = 200px
| sinonīmi = ''Melandrium noctiflorum''
}}'''Nakts plaukšķene''' ({{val|la|Silene noctiflora}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]], kas ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti gandrīz visā [[Latvija]]s teritorijā, neiekļaujot ziemeļu daļu, pārsvarā [[Zemgale|Zemgalē]]. Suga kā [[lauksaimniecība]]s nezāle ieviesusies arī citos kontinentos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-noctiflora-l/|title=nakts plaukšķene - Silene noctiflora L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-21}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|disidentu|citu personu ar šādu uzvārdu|Kalniņš}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Viktors Kalniņš
|          vārds_orig =
|              attēls = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1938
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta =  {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta = [[Maskava]], [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Ņujorka]]
|           pilsonība = {{LAT}}, {{USA}}
|        nodarbošanās = žurnālists, [[Radio Brīvā Eiropa]] līdzstrādnieks
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = [[Helēna Celmiņa]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Gadsimts''' ir [[laiks|laika]] mērvienība, kas vienāds ar simts [[gads|gadiem]]. Sākot ar [[mūsu ēra|mūsu ēru]], gadsimti tiek numurēti un tie tiek nosaukti pēc [[kārtas skaitlis|kārtas skaitļa]], piemēram, [[20. gadsimts]]. Gadsimti [[pirms mūsu ēras]] arī tiek numurēti, bet tie tiek skaitīti pretējā virzienā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Loxia leucoptera Kittila 20110309.JPG
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Loxia leucoptera Kittila 20110309b.JPG
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Loxia
 |      ģints_lv = Krustknābji
 |          suga = Loxia leucoptera
 |       suga_lv = Baltsvītru krustknābis
 |      binomial = Loxia leucoptera <small>([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1789)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Baltsvītru krustknābis''' (''Loxia leucoptera'') ir neliela auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22728944/0 IUCN: Loxia leucoptera]</ref> Izšķir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Luijs Blerio
|     vārds_orig = ''Louis Blériot''
|         attēls = Louis Bleriot.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kambrē]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   nodarbošanās = aviators, uzņēmējs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Kuršu un zemgaļu karaspēks ar kuģiem ieradās Daugavas grīvā un ieņēma nocietināto Daugavgrīvas klosteri.]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Luters
|          vārds_orig =
|              attēls = Jānis Luters.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = pirms 1938. gada
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1883
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Saukas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 18
| m_vieta = Netālu no Levašovas, [[Ļeņingradas apgabals]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
== Tukšs paraugs ==

{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds =
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Pauls Makss Berči
| image         = Paul Max Bertschy.jpg
| imagesize     = 300px
| caption       = Attēls no 1911. gada publikācijas Kunst-Beilage des Rigaer Tageblatts Nr.3
| birthname     = Paul Max Bertschy
| birthdate     = {{dat|1840|1|1}}
| location      = [[Štrausberga]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1911|3|2|1840|1|1}}
| deathplace    = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = St.Pēterburgas Ķeizariskā mākslas akadēmija
| movement      = romānika, neogotika, gotika
| famous works  = Sv. Annas baznīcas pārbūve,
 Dzelzceļa stacijas ēka,
Hotel De Rome
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Surigao
 | official_name            = ''Surigao''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Surigao City proper overlooking (Capitol Road, Surigao City; 08-23-2023).jpg
| image2                   = Surigao City Boulevard sunset (Surigao City; 08-23-2023).jpg
| image3                   = Surigao City Hall.JPG
| image4                   = Viva Saint Nicholas.jpg
| image5                   = San Nicolas de Tolentino Cathedral of Surigao.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator surigao del norte surigao.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļsurigao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1655
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1970
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 54
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 245.3
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 171107
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 9 | latm = 47 | lats = 23 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 29 | longs = 45 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 43
 | website                  = {{URL|http://www.surigaocity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Šefs Ādams Džons
 | oriģinālnos = ''Burnt''
 |      attēls = AdamsDzons.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džons Velss]]
 |  producents =
* [[Steisija Šera]]
* [[Ervīns Stovs]]
* Džons Velss
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Sjenna Millere]]
* [[Alīsia Vīkandere]]
* [[Omārs Sai]]
* [[Daniels Brīls]]
* [[Metjū Rīzs]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Emma Tompsone]]
 |      mūzika = [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Shiny Penny Productions]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Battle Mountain Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|10|22|Ņujorkas pirmizrāde|2015|10|30|ASV|2015|11|20|Latvija|}}
 |     ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burnt-2015|title=Burnt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adamjones.htm|title=Burnt (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|36,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Šefs Ādams Džons"''' ({{val|en|Burnt}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džons Velss]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Sjenna Millere]], [[Alīsia Vīkandere]], [[Omārs Sai]], [[Daniels Brīls]], [[Metjū Rīzs]], [[Uma Tūrmane]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|10|22||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dītrihs Evalds fon Grothuss
|     vārds_orig = ''Dietrich Ewald von Grotthuß''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1751
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Geduči]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]
([[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists, pianists
|        dzimums = V
|         vecāki = Gebhards Johans fon Grothuss, Šarlote Agnesa, dzimusi Mīlenheima
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandra Doroteja, dzimusi den Brinkena
|          bērni = [[Teodors Grothuss]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Eksperimentālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Matrikss
| attēls = The Matrix Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas "Matrikss" plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Matrix''
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = * [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| producents = Džoels Silvers
| scenārija autors = * Endijs Vačovsks
* Lerijs Vačovsks
| galvenajās lomās = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Hugo Vīvings]]
| mūzika = Dons Deiviss
| operators = Bils Poups
| montāža = Zahs Stenbergs
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31|N|bez}}
| ilgums = 136 [[minūte]]s
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|463,5 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| imdb = 0133093
}}
'''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]], viņi ir arī filmas scenārija autori un vieni no producentiem. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Džo Pantoliano]] un [[Hugo Vīvings]]. Šis ir pirmais darbs par Matriksu veidotajā filmu, komiksu, datorspēļu un animāciju sērijā. Triloģijas otrā daļa "[[Matrikss atjaunots]]" (''The Matrix Reloaded'') iznāca 2003. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = LutraCanadensis fullres.jpg
| att_nosaukums = [[Ziemeļamerikas upesūdrs]] (''Lontra canadensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lontra
|      ģints_lv = Amerikas ūdri
|      binomial = Lontra <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1843)</small>
|   kategorijas = nē
}}
[[Amerikas ūdri]] (''Lontra'') ir viena no [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas.

sentences: {{Commonscat|Islands by continent|Salas pēc kontinenta}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Lielais teātris
| nosaukums_orig   = ''Большой театр''
| attēls           = Moscow 05-2012 Bolshoi after renewal.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Lielais teātris 2012. gadā
| adrese           = {{vieta|Krievija|Maskava|Teātra laukums}}
| vieta            =
| karte            = Maskavas centrs
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 55 | plat_m  = 45 | plat_s = 37 | plat_NS = N
| gar_d  = 37 | gar_m   = 37 | gar_s  =  7 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Jozefs Bove]]
| dibināšanas gads = 1776
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Vladimirs Irins
| operas vadītājs  = Makvala Kasrašvili
| baleta vadītājs  = Sergejs Filips
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| citas_daļas      =
{{Designation list
|embed=yes
| designation2 =Krievija
| designation2_offname =
| designation2_type =Arhitektūra
| designation2_criteria =
| designation2_date =
| delisted2_date =
| designation2_number =[http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7710886000 7710886000]
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.bolshoi.ru/ru/}}
}}
'''Maskavas Lielais teātris''' ({{val|ru|Большой театр}}) ir vēsturisks teātris [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Dibināts 1825. gadā. Ēkas arhitekts ir [[Jozefs Bove]]. Maskavas Lielajā teātrī tiek uzvestas [[opera]]s un baleta izrādes.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Šerika Džeksone
 |      vārds_orig = ''Shericka Jackson''
 |          attēls = Shericka Jackson Oregon 2022.jpg
 |         att_izm = 275px
 |        paraksts = Šerika Džeksone 2022. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|7|16}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Jamaika|Sentanna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 173 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 61 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[100 metri]], [[200 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Puma & MVP Track Club''
 |        treneris =
 |           trenē =

 |           olimp = 2
 |            pc-a = 5
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 7,04 s (2022)
 |           PR1_d = [[60 m]]
 |             PR2 = 10,65 s (2023)
 |           PR2_d = [[100 m]]
 |             PR3 = 21,41 s (2021) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR3_d = [[200 m]]
 |             PR4 = 49,47 s (2019)
 |           PR4_d = [[400 m]]
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Jamaika}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=4×100 m stafete}}}}
{{MedalSilver|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=4×400 m stafete}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=400 m}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=100 m}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=4×400 m stafete}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Jūdžīna 2022]]|200 m}}
{{Medal|Gold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|200 m}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Jūdžīna 2022]]|200 m}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Jūdžīna 2022]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|100 m}}
{{Medal|Silver|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|400 m}}
{{Medal|Bronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m}}
{{Medal|Bronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|4×400 m stafete}}
}}
'''Šerika Džeksone''' ({{val|en|Shericka Jackson}}; dzimusi {{dat|1994|7|16}}) ir [[Jamaika]]s [[vieglatlēte]], startē [[sprints|sprinta]] distancēs. Viņa ir četrkārtēja Pasaules čempione un visu laiku otrā ātrākā rezultāta īpašniece [[200 m]] distancē (21,41 sekunde).

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Melioidoze''' ({{val-la|melioidosis}}) (arī pseidoienāši jeb pseidoholera) ir  [[infekcijas slimība]], kuru izraisa ''[[Burkholderia pseudomallei]]''.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Behram.etal2004"/> Ir [[Zoonoza saslimšana|zoonoza]] slimība, ar kuru var saslimt, kontaktējoties ar slimiem [[lauksaimniecība]]s ([[Cūka|cūkām]], [[zirgi]]em, [[Kaza|kazām]], [[Govs|govīm]]) un mežonīgiem [[dzīvnieki]]em, kā arī ar [[grauzēji]]em.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Nav fiksēti gadījumi, kad slimība būtu pārgājusi no cilvēka cilvēkam.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Ierosinātājs iekļūst organismā caur bojātu ādu un gļotādām (respiratori un fekāli-orāli). Nav islēgta iespēja inficēties, saskaroties ar pārnesēju (transmisīvi).<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Bieži sastopama [[Dienvidaustrumāzija]]s valstīs un [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Neslimo"/>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gm
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = GM-NIC
|sponsors              = GM-NIC
|domātais-pielietojums = Ar [[Gambija|Gambiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Gambijā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.gm/htmlpages/gm-policy.htm Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.gm/ nic.gm]
|}}

sentences:
{{Citas nozīmes|jauniešu leksikā lietotu vārdu|urla (nozīmju atdalīšana)|urla}}
'' treniņtērpā ar divu litru [[alus]] plastmasas pudeli un aizdedzinātu [[cigarete|cigareti]] sēžam [[hruščovka]]s kāpņutelpā]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = App Store
| logo = App Store (iOS).svg
| screenshot =
| caption = [[Ekrānuzņēmums]] no [[iTunes]] App Store
| author =
| developer = [[Apple Inc.]]
| released = 2008. gada 10. jūlijs; 3 gadi
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language =
| operating system = [[iOS]],
 [[Mac OS X Tiger]] vai jaunāka
 [[Windows XP]] vai jaunāka
| platform = [[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]
| language = Angļu
| status = Aktīva / 725,700+ lietotnes (10/02/2012)
| genre =
| license =
| website = {{URL|www.apple.com/itunes}}
}}

sentences: '''Glikagons''' ir [[peptīdi|peptīdu]] [[hormoni|hormons]], ko [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzerī]] izdala [[Langerhansa saliņas|Langerhansa saliņu]] alfa šūnas. Glikagons izraisa [[glikokenolīze|glikogenolīzi]] aknās un [[lipolīze|lipolīzi]] [[taukaudi|taukaudos]], nodrošina sabalansētu [[glikoze]]s līmeni asinīs. Glikagons darbojas pretēji [[insulīns|insulīnam]], paaugstinot glikozes līmeni asinīs. Kad glikozes līmenis asinīs ir zems, piemēram, pēc ēdienreizes izlaišanas vai lielas fiziskās slodzes, aizkuņģa dziedzeris izdala glikagonu.

sentences: '''Kubaņas apgabals''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Кубанська область'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Кубанская область'') bija [[Krievijas Impērija]]s administratīvi teritoriālā vienība, [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaku]] karaspēka teritorija, kas pastāvēja no 1860. līdz 1918. gadam. Tās administratīvais centrs bija [[Krasnodara|Jekaterinodara]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Tycho Brahe''
| attēls = Tycho Brahe.JPG
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1546
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Skones lēne|Skone]], [[Dānija]], [[Dānija-Norvēģija]]
| m_gads = 1601
| m_mēnesis = 10
| m_diena= 24
| m_vieta = [[Prāga]], [[Svētā Romas impērija]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[astronoms]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Tiho Brahe''' ({{val|da|Tycho Brahe}}; dzimis {{dat|1546|12|14}} [[Knutstrupa|Knutstrupā]], [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1601|10|24}} [[Prāga|Prāgā]]) bija dāņu [[astronoms]], [[astrologs]], [[Alķīmija|alķīmiķis]]. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un [[Marss (planēta)|Marsa]].

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Nazāls līdzskanis''' (saukts arī '''nazāls slēdzenis''' vai '''nazāls [[kontinuants]]''') veidojas nolaižot [[mīkstās aukslējas]] un ļaujot gaisam brīvi plūst caur [[Deguns|degunu]]. Mutes dobums turpina darboties kā skaņas rezonanses kamera, bet gaiss caur to neizplūst, jo ir bloķēts ar mēli. Tātad nevis pats deguns, bet mēles artikulācija rada atšķirības nazālajos līdzskaņos. Retāk ir sastopami citu veidu [[Nazalizācija|nazalizēti]] līdzskaņi.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|upi|Rikanda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ērģeme
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Ergemes pilsdrupas.JPG
| image_caption            = Ērģemes pilsdrupas
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Valkas novads]]
| subdivision_name2        = [[Ērģemes pagasts]]
| established_title        =
| established_date         =
| area_total_km2           = 2,52
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2936&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 319
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 48 | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 49 | longs = 00 | longEW = E
| elevation_m              = 55
| website                  =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Bleiks
|         vārds_orig = ''William Blake''
|             attēls = William Blake by Thomas Phillips.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1757
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1827
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Blake signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], gleznotājs
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Viljams Bleiks''' ({{val|en|William Blake}}; dzimis {{dat|1757|11|28}}, miris {{dat|1827|8|12}}) bija angļu dzejnieks, gleznotājs, gravieris. Savas dzīves laikā viņš nebija populārs, taču tagad V. Bleiks tiek atzīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem. Tāpat viņš tiek uzskatīts par angļu revolucionāro romantiķu priekšteci.<ref name="literatūra">{{Grāmatas atsauce|title= Ārzemju literatūras vēsture, XVII—XVIII Gs.|last= |first= |authorlink= |year= 1971|publisher= Zvaigzne|isbn= |page= 364|pages=}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
ar pārējām astoņām [[Saules sistēma|planētām]] ir attēlota tālumā, kur [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] — Saules sistēmas astotās un tālākās planētas — orbīta ir iezīmēta nelielā [[elipse|elipsē]])]]
'''Devītā planēta''' ({{val|en|Planet Nine}}) jeb netiešā veidā dēvēta arī par "'''Planētu X'''" ir hipotētiska [[gāzu planēta|milzu]] [[planēta]], kuras [[orbīta]]i no teorētiskā viedokļa būtu jāatrodas [[Saules sistēma]]s ārējā daļā aiz [[Koipera josla]]s, kur tās radītā [[gravitācija]]s spēka ietekme izskaidrotu neparasto orbītu konfigurāciju, kas līdz šim ir novērota vairāku [[Transneptūna objekti|Transneptūna objektu]] gadījumos.<ref name="namingnasa">{{Tīmekļa atsauce|url=https://solarsystem.nasa.gov/planets/hypothetical-planet-x/in-depth/|title=Hypothetical Planet X|work=solarsystem.nasa.gov.|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|accessdate=13 July 2019}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/arzemes/zinatnieki-iespejams-atklajusi-devito-planetu-saules-sistema.d?id=46970737|title=Zinātnieki, iespējams, atklājuši devīto planētu Saules sistēmā|publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]]|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="New Yorker">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newyorker.com/tech/elements/discovering-planet-nine|title=Discovering Planet Nine|work=newyorker.com|publisher=The New Yorker|first=Alan|last=Burdick|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="washingtonpost">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/01/20/new-evidence-suggests-a-ninth-planet-lurking-at-the-edge-of-the-solar-system/|title=New evidence suggests a ninth planet lurking at the edge of the solar system|work=washingtonpost.com|publisher=The Washington Post|first=Joel|last=Achenbach|first2=Rachel|last2=Feltman|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref>

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms
| risks         = Radinieki ar UDHS vai UDHS simptomiem, alkohola vai nikotīna lietošana grūtniecības laikā
| frequency     = 84,7 miljoni cilvēku visā pasaulē (2019)
| prognosis     = Bērniem simptomi ar laiku mēdz mazināties, taču pusē gadījumu paliek visu dzīvi.
Pieaugušo UDHS ir hroniski, visu dzīvi esoši nervu sistēmas attīstības traucējumi.
| medication    = [[Stimulanti]], [[metilfenidāts]], [[amfetamīns]], [[atomoksetīns]], [[guanfacīns]], [[klonidīns]], [[antidepresanti]]
| treatment     = [[Psihoterapija]], dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
| prevention    =
| differential  = Cilvēks ar augstu aktivitāti, mācīšanās traucējumi, augļa alkohola sindroms, bipolārie traucējumi.
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem, kad citi iespējamie cēloņi tiek izslēgti.
| causes        = Iedzimta mazjutība uz dofamīnu un vides faktori, retos gadījumos galvas trauma
| image         = Primary Laos2.jpg
| duration      = Aptuveni pusē gadījumu bērnībā vai pusaudžu gados atklāts UDHS saglabājas visu dzīvi.
| onset         = Pirms 6 vai 12 gadu vecuma
| complications = Grūtības mācībās, darbā, sociālās attiecībās. Paaugstināts nelaimes gadījumu, atkarību, noziedzības, bezdarba un priekšlaicīgas nāves risks.
| symptoms      = Neuzmanība, pārlieku liela fiziska un mentāla aktivitāte, impulsīva uzvedība, grūtības kontrolēt emocijas, grūtības ar nestimulējošu darbu uzsākšanu, veikšanu un pabeigšanu.
| synonyms      = Uzmanības deficīta sindroms, hiperkinētiskie traucējumi, uzmanības un aktivitātes traucējumi, uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi, UDHS, ADHD
| field         = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| alt           = Attēls ar bērniem
| caption       = Cilvēkiem ar UDHS ir grūtāk koncentrēties un pabeigt darbus, piemēram, skolā vai darbā.
| deaths        =
}}{{Laba raksta kandidāts}}
'''Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms''' ('''UDHS'''), jeb '''uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi (UDHT)''' ({{val|en|attention deficit hyperactivity disorder}} (''ADHD'')) ir nervu sistēmas attīstības traucējumi, kuriem raksturīga vecumam neatbilstoša neuzmanība, hiperaktivitāte un impulsivitāte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhdeurope.eu/adhd/|title=ADHD|website=ADHD Europe|access-date=2021-07-06|date=2020-08-15|language=en-GB}}</ref> UDHS parasti izraisa samazināta atalgojuma [[neiromediatori|neiromediatora]] [[Dofamīns|dofamīna]] un darbības mobilizācijas neiromediatora [[Noradrenalīns|noradrenalīna]] aktivitāte smadzenēs. Cilvēkiem ar UDHS novērojama arī aizkavēta attīstība smadzeņu reģionos, kas atbild par emociju un uzvedības kontroli.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rubia|first=Katya|date=2018-03-29|title=Cognitive Neuroscience of Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and Its Clinical Translation|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5884954/|journal=Frontiers in Human Neuroscience|volume=12|doi=10.3389/fnhum.2018.00100|issn=1662-5161|pmc=5884954|pmid=29651240}}</ref> Atkarībā no izmantotā psihiatrisko diagnožu klasifikatora, simptomiem kā vēlākais jābūt novērojamiem 6 vai 12 gadu vecumā un jāilgst vismaz 6 mēnešus, un jārada pierādāmus funkcionētspējas traucējumus vismaz divās dažādās vidēs (skolā, darbā vai mājās).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kostick|first=Karen M.|date=2017-09|title=ICD-10-CM Coding for Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)|url=http://bok.ahima.org/doc?oid=302255|journal=Journal of AHIMA|language=en|volume=88|issue=9|pages=56–59}}</ref> Pretēji plaši izplatītajiem pieņēmumiem, ka UDHS skar tikai hiperaktīvus zēnus, UDHS ir sastopams abu dzimumu un visu vecumu cilvēkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhd-institute.com/burden-of-adhd/epidemiology/|title=ADHD Epidemiology|website=ADHD Institute|access-date=2021-07-06|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''One False Move''
| attēls                   = One false move.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Karls Frenklins]]
| producents               =
* [[Džese Bītons]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         =
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Toms Epersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* Billijs Bobs Torntons
* [[Sinda Viljamsa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Ērls Billingss]]
* [[Džims Meclers]]
| mūzika                   =
* [[Pīters Hejkoks]]
* [[Dereks Holts]]
* [[Terijs Plumeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[I.R.S. Releasing]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|5|8|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993|title=One False Move|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513173347/https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefalsemove.htm|title=One False Move|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''One False Move''''' ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir [[Karls Frenklins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Sinda Viljamsa]], [[Maikls Bīčs]], [[Ērls Billingss]] un [[Džims Meclers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Džozefs Hopfīlds''' ({{val-en|John Joseph Hopfield}}, dzimis 1933. gada 15, jūlijā) ir amerikāņu zinātnieks, vislabāk zināms kā [[neironu tīkls|neironu tīklu]] pētnieks. 1982. gadā viņš izveidoja asociatīva neironu tīkla modeli, kas tika nosaukts viņa vārdā par [[Hopfīlda tīkls|Hopfīlda tīklu]], ar to atdzīvinot tajā laikā apsīkušo neironu tīklu izpēti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ludvigs II
| vārds_orģ           = ''Ludwig II''
| attēls              = König Ludwig II. von Bayern in Generalsuniform mit dem Krönungsmantel.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Ludvigs II ģenerāļa uniformā un kronēšanas tērpā 1865. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Bavārijas karalis
| term_sākums         = {{dat|1864|3|10}}
| term_beigas         = {{dat|1886|6|13}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Maksimiliāns II Jozefs|Maksimiliāns II]]
| pēctecis            = [[Oto (Bavārijas)|Oto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1845|8|25}}
| dzim_vieta          = [[Nimfenburgas pils]], [[Minhene]], [[Bavārija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1886|6|13|1845|8|25}}
| mir_vieta           = [[Štarnbergas ezers]], Bavārija, [[Vācijas impērija]]
| apglabāts           = Svētā Miķeļa baznīca, [[Minhene]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Vitelsbahu dinastija]]
| tēvs                = [[Maksimiliāns II Jozefs]]
| māte                = Prūsijas Marija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

'''Ludvigs II''' ({{val|de|Ludwig II. Otto Friedrich Wilhelm von Bayern}}, dzimis {{dat|1845|8|25}}, miris {{dat|1886|6|13}}) bija [[Bavārija]]<nowiki/>s karalis no 1864. gada līdz 1886. gadam. Bieži tiek saukts arī par "Gulbju karali" vai "Pasaku karali".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.german-way.com/notable-people/featured-bios/king-ludwig-ii|title=King Ludwig II}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mantineja
| native_name    = {{gree|Μαντίνεια}}
| image          = Mantinia Ancient Theater.jpg
| image_size     =
| caption        = Mantinejas teātra drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 37| lats = 4| latNS = N
| longd = 22| longm = 23| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mantineja''' (sengr. ''Μαντίνεια'') pirms tam bija zināma kā '''Antigonija''' (sengr. ''Ἀντιγόνεια'') bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijā]], [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā. Mūsdienās Mantinejas drupas atrodas netālu no [[Nestani]] ciema Tripoles apgabalā, [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]]. [[Antīkie laiki|Antīkajos laikos]] pie pilsētas ir notikušas vairākas kaujas, no kurām pazīstamākā ir [[Mantinejas kauja]] 362. gadā pr.Kr. starp spartiešiem un tēbiešiem, kuras gaitā gāja bojā pazīstamais [[Tēbas (Grieķija)|Tēbu]] karavadonis [[Epaminonds]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dāvids Hieronīms Grindelis
|          vārds_orig =
|              attēls = Fo3395 3b david hieronymus grindel.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1776
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zaķusala|td=Latvija}}
|              m_gads = 1836
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 08
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Jēnas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[Botānika]], [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dāvids Hieronīms Grindelis''' ({{val|de|David Hieronymus Grindel}}, {{val|ru|Давид Иероним Гриндель}}; 1776-1836) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Rīga]]s aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis un izdevējs. [[Tērbatas Universitāte]]s ķīmijas un farmācijas profesors (1804), rektors (1810-1812).

sentences:
{{līdzīgs|Ciskādi}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Tiskādi
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Tiskadu vecticībnieku baznīca.jpg
| image_caption = Tiskādu vecticībnieku lūgšanas nams
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Silmalas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62531&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 137
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 27
| lats = 02
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 03
| longs = 05
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4636 Ružina
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'' kultūra [[Petri trauks|Petri traukā]]]]
'''Mikrobioloģija''' ({{val|el|μικρος}} (''mikros'') — 'mazs', {{val|la|bios}} — 'dzīve' un {{val|el|λογία}} (''logia'') — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas apraksta un pēta [[mikroorganisms|mikroorganismus]] un to izmantošanas iespējas. Galvenie mikrobioloģijas pētījumu objekti ir [[baktērijas]], [[raugs|raugi]] un [[pelējuma sēnes]], kā arī [[vīruss|vīrusus]]. Mikroorganismu pētniecībai tiek izmantotas metodes kā mikroorganismu kultivēšana, mikroskopija, kā arī bioķīmijas un molekulārās bioloģijas metodes, piemēram, ģenētiskā materiāla analizēšana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/956|title=molekulārā bioloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2020-05-09|language=lv}}</ref> Mikrobioloģijas pētījumos ļoti svarīgi ir [[eksperiments|eksperimenti]], [[sterilitāte]] un [[tīrkultūra]]. Mikrobioloģija cieši savijas ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un [[ekoloģija|ekoloģiju]].

sentences: '''Oklendas ģimnāzija''' ({{val|en|Auckland Grammar School}}) ir valsts [[vidusskola]], kas atrodas [[Oklenda|Oklendā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Skolā tiek mācīti zēni no devītās līdz trīspadsmitajai klasei. Tā ir viena no lielākajām Jaunzēlandes skolām ([[2008. gads|2008]]. gadā tajā mācījās 2760 skolnieku). Mācību iestāde dibināta [[1868]]. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas bandas
| attēls                   = Gangs of New York Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangs of New York''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
* [[Alberto Grimaldi]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* [[Stīvens Zeiliens]]
* [[Kenets Lonergans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Brendans Glīsons]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alberto Grimaldi Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|12|20||bez}}
| ilgums                   = 160 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangs-new-york-2002-0|title=Gangs of New York|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangsofnewyork.htm|title=Gangs of New York (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|193,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas bandas"''' ({{val|en|Gangs of New York}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Kemerone Diasa]], [[Džims Brodbents]], [[Džons Reilijs]], [[Henrijs Tomass]] un [[Brendans Glīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|20||bez}}. Filmas sižets notiek 1863. gadā, kad Amsterdams Valons atgriežas Ņujorkā, lai atriebtos sava tēva slepkavam.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus bufonius|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus bufonius|suga_lv=Krupju donis|attēls=Juncus bufonius.jpeg|attēls2=Juncus bufonius inflorescence (01).jpg}}
'''Krupju donis''' ({{val-la|Juncus bufonius}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]]  suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-bufonius-l/|title=krupju donis - Juncus bufonius L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders of the circulatory system}}
{{catmore|sirds slimības}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|         name = Šumeru valoda
|   nativename = 𒅴𒂠, ''emeg̃ir''
|       states = [[Šumera]] un [[Akadas valsts]]
|       region = [[Senā Divupe]] (mūsdienās {{IRQ}})
|          era =
|  familycolor =
|       script = [[ķīļu raksts]]
|       family = [[izolēta valoda]]
|         iso2 = sux
|         iso3 = sux
|       glotto =
|glottorefname =
|          map =
|   mapcaption =
|       notice =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Augusts Šveinfurts
|     vārds_orig = ''Georg August Schweinfurth''
|         attēls = Georgschweinfurth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = [[botāniķis]], [[etnogrāfs]], ceļotājs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Puškāša arēna
| native_name         = ''Puskás Aréna''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Új Puskás Ferenc Stadion 2019.05.12.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| map_type            = Budapešta
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =47  | latm  =30  | lats  =11  | latNS  =N
| longd =19  | longm =5  | longs =53  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = HU
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 2017—2019
| opened              =
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Ungārijas Futbola federācija]]
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Ungārijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 67 889
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Divpadsmit ciltis''', [[Bībele|Bībelē]] aprakstītās seno [[izraēļi|izraēļu]] ciltis, kas bija [[patriarhs|patriarha]] [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkaba]] (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s, [[Mozus]] un pēc tam [[Jozua]] katrai ciltij piešķira zemi iekarotajā [[Apsolītā zeme|Apsolītajā zemē]]. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās [[Izraēlas karaliste]]s un divu dienvidu cilšu veidotās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ernesto Gevara
| vārds_orig = Ernesto Guevara
| attēls = Che Guevara - Guerrillero Heroico by Alberto Korda.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Če Gevaras slavenākais attēls
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Rosario]], [[Argentīna|Argentīnā]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 9
| m_vieta = [[Bolīvija|Bolīvijā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}'''Ernesto Gevara''' (''Ernesto Guevara'', dzimis 1928. gada 14. jūnijā [[Rosario]], miris 1967. gada 9. oktobrī [[Bolīvija|Bolīvijā]]), arī '''Komandante''', '''Če Gevara''' jeb '''Če''', bija ārsts kardiologs, publicists, politiķis, viens no [[Kuba]]s revolucionāro partizānu kustības līderiem.

sentences: '''Zaļā politika''' ir [[politiska ideoloģija]], kuras mērķis ir radīt [[ekoloģija|ekoloģiski]] ilgtspējīgu [[ekonomika|ekonomiku]], kas balstīta [[vides aktīvisms|vides aktīvismā]], [[nevardarbība|nevardarbībā]], [[sociālais taisnīgums|sociālajā taisnīgumā]] un tautas iesaistīšanā [[demokrātija|demokrātiskajos procesos]].<ref>{{grāmatas atsauce|author1=Peter Reed|author2=David Rothenberg|title=Wisdom in the Open Air: The Norwegian Roots of Deep Ecology|url=https://books.google.com/books?id=lijSesXIxz0C&pg=PA84|year=1993|publisher=University of Minnesota Press|isbn=978-0-8166-2182-8|page=84}}</ref> Rietumu pasaulē tā sāka attīstīties [[1970. gadi|1970.]] gados, kopš tā laika daudzās valstīs ir izplatītas zaļo partijas, vietām tās guvušas ievērojamus sasniegumus.

sentences:
'''Džonta''' var būt:
* [[Braiens Džonta]] (''Brian Gionta''; 1979) — amerikāņu hokejists;
* [[Stīvens Džonta]] (''Stephen Gionta''; 1983) — amerikāņu hokejists.

sentences:
{{novec}}
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Gibraltar''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Gibraltārs
|           valsts_nosaukums = Gibraltārs
|           karoga_nosaukums = Gibraltāra karogs
|              karoga_attēls = Flag of Gibraltar.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Gibraltāra ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 80px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Gibraltar1.svg
|              kartes_attēls = Location Gibraltar EU.png
|                valsts_moto = "Montis Insignia Calpe"
|               valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
Nacionālā dziesma: ''[[Gibraltar Anthem]] '' 1
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|                    demonym = Gibraltārietis
|              galvaspilsēta = Gibraltārs
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|            lielākā_pilsēta =
|            etniskās_grupas = gibraltārieši, briti, marokāņi, indieši
|             valsts_iekārta = [[Lielbritānija]]s [[Lielbritānijas aizjūras teritorijas|aizjūras teritorija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums|Monarhs]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Gibraltāra gubernatoru uzskaitījums|Gubernators]]
|              valsts_galva2 = [[Deivids Stīls]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Gibraltāra galvenā ministru uzskaitījums|Galvenais ministrs]]
|              valsts_galva3 = [[Fabiāns Pikardo]]
|       neatkarības_notikums = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_datums = 1704.g.
|              platība_rangs = 241.
|                platība_km2 = 6.8
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 34003
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          population_census =
|     population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 5000
| apdzīvotības_blīvums_rangs = n/a
|                    IKP_PPP = $ 1 miljons
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $11,320
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI = 0.961
|                  HDI_rangs = 28.
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Gibraltāra mārciņa]]
|               valūtas_kods = GIP
|               country_code =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +2
|                  drives_on = left
|                     domēns = [[.gi]]
|               iso_kods_num = GI
|             iso_kods_alfa2 = GI
|             iso_kods_alfa3 = GIB
|             tālsarunu_kods = 350
|                postal code = GX11 1AA
|                   piezīme1 =
|                       work =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pludmale
| attēls                   = The Beach film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Beach''
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               = [[Endrjū Makdonalds]]
| scenārija autors         = [[Džons Hodžs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Virdžīnija Ledojena]]
* [[Roberts Kārlails]]
| mūzika                   =
* [[Andželo Badalamenti]]
* [[Džons Keils]]
* [[Braiens Eno]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|2|11||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/beach-1999|title=The Beach|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beachthe.htm|title=The Beach (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|144,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pludmale"''' ({{val|en|The Beach}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Tilda Svintone]], [[Virdžīnija Ledojena]] un [[Roberts Kārlails]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|2|11||bez}}.

sentences: '''Dermatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[āda]]s uzbūvi un funkcijas, ārējās vides ietekmi uz ādu, kā arī ādas pārmaiņas, kas rodas [[Ādas slimības|ādas slimību]] un dažu iekšējo orgānu slimību gadījumos. Dermatoloģija cenšas noskaidrot ādas slimības jeb dermatožu cēloņus, patoģenēzi, klīniskās izpausmes, izstrādā [[diagnostika]]s un ārstēšanas metodes, kā arī profilaktiskos pasākumus. Dermatoloģija ir cieši saistīta ar citām medicīnas nozarēm, kā arī ar [[Histoloģija|histoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]] un [[Mikrobioloģija|mikrobioloģiju]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Baltijas elektrostacija
| native_name         = ''Balti soojuselektrijaam''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Balti_Soojuselektrijaam.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Narva]], [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59  | latm  = 21 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 28 | longm = 07 | longs = 22 | longEW = E
| groundbreaking_date = 1959. gads
| start_date          =
| completion_date     = 1965. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ripablik blong Vanuatu
Republic of Vanuatu
République de Vanuatu
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vanuatu Republika
|            valsts_nosaukums = Vanuatu
|               karoga_attēls = Flag_of_Vanuatu.svg
|            karoga_nosaukums = Vanuatu karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Vanuatu.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Vanuatu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Long God yumi stanap"'' (Mēs stāvam par Dievu)
|                valsts_himna = ''Yumi, Yumi, Yumi''
|               kartes_attēls = Vanuatu Provinces.JPG
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vila]], ( Portvila )
| latd=17 | latm=45 | latNS=S | longd=168 | longm=18 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bislama]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Nikenike Vurobaravu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Charlot Salwai]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1980]]. gada 30. jūlijs
|                 platība_km2 = 12 189
|               platība_rangs = 161
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 272 459 cilvēki
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19,7
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 188
|                     IKP_PPP = $820 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 178
|          IKP_PPP_per_capita = $2850
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 155
|                         HDI = 0.597
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 134
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Vanuatu vatu]]
|                valūtas_kods = VUV
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .vu
|              tālsarunu_kods = 678
|                iso_kods_num = 548
|              iso_kods_alfa2 = VU
|              iso_kods_alfa3 = VUT
}}'''Vanuatu Republika''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Ziemeļos tā robežojas ar [[Zālamana Salas|Zālamana Salu]] teritoriālajiem ūdeņiem, rietumos — ar [[Austrālija]]s, dienvidrietumos — ar [[Jaunkaledonija]]s un austrumos ar [[Fidži]] teritoriālajiem ūdeņiem. Vanuatu Republika ir izvietota uz 83 [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu salām]], kuru kopējais [[krasta līnija|krastu līniju]] garums ir 2528 [[kilometrs|km]]. Sauszemes kopējā [[platība]] ir 12 189 [[kvadrātkilometrs|km²]]. 2016. gadā Vanuatu dzīvoja 272 459 [[iedzīvotāji]]. Vanuatu galvaspilsēta ir [[Vila]] (Portvila).

sentences: '''Kārsavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļauta 41 [[iela]] [[Kārsava|Kārsavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Kārsava, Ludzas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ދިވެހިރާއްޖޭގެ ޖުމުހޫރިއްޔާ
|    pilnais_valsts_nosaukums = Maldīvijas Republika
|            valsts_nosaukums = Maldives
|               karoga_attēls = Flag of Maldives.svg
|            karoga_nosaukums = Maldīvijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Maldives.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Maldīvijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = nav
|                valsts_himna = [[Maldīvijas himna|Gavmii mi ekuverikan matii tibegen kuriime salaam]]
|               kartes_attēls = Maldives on the globe (Afro-Eurasia centered).svg
|               galvaspilsēta = [[Male]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[maldīviešu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Maldīvijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mohamed Muizzu]]
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{Dat|1965|07|26}}
|                 platība_km2 = 298
|               platība_rangs = 206.
|          iedzīvotāju_skaits = 393 500
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 175.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1102,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11.
|                     IKP_PPP = $2,841 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs = 162.
|          IKP_PPP_per_capita = $8731
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 89.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,698
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 103.
|                      valūta = [[Rufija]]
|                valūtas_kods = MVR
|                  utc_offset = +5
|                      domēns = [[.mv]]
|              tālsarunu_kods = 960
|                iso_kods_num = 462
|              iso_kods_alfa2 = MV
|              iso_kods_alfa3 = MDV
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodium complanatum nf.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Diphasiastrum complanatum|Parastais plakanstaipeknis}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts=Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Diphasiastrum
| ģints_lv=Plakanstaipekņi
| binomial=Diphasiastrum
| kategorijas =nē
}}
'''Plakanstaipekņi''' jeb '''briežradziņi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://videsvestis.lv/arh_1999/jun99/augi.html |title=Untitled Document<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100425063938/http://www.videsvestis.lv/arh_1999/jun99/augi.html |archivedate={{dat|2010|04|25||bez}} }}</ref> ({{val-la|Diphasiastrum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') viena no [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā ir 16 [[suga]]s un vairāki dabiski veidojušies [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdi]]. [[Latvija|Latvijā]] aug 2 plakanstaipekņu sugas: [[parastais plakanstaipeknis]] (''Diphasiastrum complanatum'') un [[trejvārpu plakanstaipeknis]] (''Diphasiastrum tristachyum'').<ref>[http://latvijas.daba.lv/augi_senes/staipeknji/ Staipekņu nodalījums<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Abas sugas Latvijā ir aizsargājami augi un ierakstīti Latvijas [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]].<ref>V.Baroniņa, I.Lodziņa "Populārzinātniskā Latvijas Sarkanā grāmata", 1992.g., {{ISBN|5-7966-0544-5}} </ref>

sentences:
'''Švarcmans''' vai '''Švarcmane''' var būt:
* [[Ārons Švarcmans]] (''Arón Schvartzman'') — Argentīnas šahists (1908—2013);
* [[Džeisons Švarcmans]] (''Jason Schwartzman'') — amerikāņu kinoaktieris un mūziķis (1980);
* [[Paula Švarcmane]] (''Paulette Schwartzmann'') — Francijas un Argentīnas šahiste (1894—1953).

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vitolds Gombrovičs
|     vārds_orig = Witold Gombrowicz
|         attēls =Witold_Gombrowicz_by_Bohdan_Paczowski_-_detail.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Malošice (''Małoszyce'') pie [[Opatova]]s,  [[Kongresa Polija]]<br />(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1969
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vānsa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = {{POL}}, {{ARG}}, {{FRA}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Ferdidurke]]" (''Ferdydurke'', 1937)
|    ietekmējies = [[Fjodors Dostojevskis]], [[Anna Redklifa]], [[Bruno Šulcs]]
|     ietekmējis = [[Milans Kundera]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Benina
| Article =
| Type = Valsts karogs un flaga
| Image = Flag of Benin.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = no [[1959]]. gada<br />(1975—1990 bija nomainīts)
| Design =
| Designer =
}}
'''Beninas karogs''' ir viens no [[Benina]]s nacionālajiem simboliem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences:
{{nepieciešamas papildu atsauces}}
{{Citas nozīmes|pilsētu|Ogre (nozīmju atdalīšana)|Ogre}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ogre
 | settlement_type          = Valstspilsēta
 | image_skyline            = Ogrelut.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Ogres luterāņu baznīca
 | image_flag               = Flag of Ogre.svg
 | flag link                = Ogres karogs
 | image_shield             = Coat of arms of Ogre.svg
 | shield_link              = Ogres ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 7 | latNS  = N
 | longd = 24 | longm = 36 | longs = 20| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1928. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Oger}}
 | leader_title             = [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Ogres novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums|domes priekšsēdētājs]]
 | leader_name              = [[Egils Helmanis]]
([[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]])
 | area_total_km2           = 13.6
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ogre}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 9
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-50(01-03)
 | area_code                = (+371) 650
 | website                  = {{URL|www.ogresnovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Ogre''' ir [[valstspilsēta]] [[Latvija|Latvijā]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Pārvaldes centrs|administratīvais centrs]]. [[Pilsēta]] izvietojusies [[Daugava]]s labajā krastā 36 [[Kilometrs|km]] no [[Rīga]]s pie [[Ogre (upe)|Ogres]] upes [[Grīva|ietekas]]. Pilsētas platība ir 13,6 [[Kvadrātkilometrs|km2]]. {{iedzsk|dat|dat_f=L}} pilsētā bija {{iedzsk|dati|Ogre|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" /> 65% Ogres iedzīvotāju ir [[latvieši]], 26% ir [[krievi]], 4,2% [[baltkrievi]], 1,9% [[ukraiņi]] un 1,8% — [[poļi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šulcs
|     vārds_orig = ''Rudolf Schulz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1807
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = Birzgale, [[Kurzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Image:Lituania - Arcidiocesi di Kaunas.png|thumb|200px|Arhidiecēzes teritorija]]
[[Image:Kauno arkivyskupija.JPG|thumb|200px|Kauņas arhidiecēzes kūrija]]
[[Image:Kaunas Cathedral.jpg|thumb|200px|Kauņas arhikatedrālā bazilika]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu6As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Agora
| attēls = Agoraposter09.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Agora''
| žanrs = vēsturiska filma, drāma
| režisors = [[Alehandro Amenabars]]
| producents = * [[Fernando Bovaira]]
* [[Alvaro Augustins]]
| scenārija autors = * Alehandro Amenabars
* [[Mateo Gils]]
| galvenajās lomās = * [[Reičela Vaisa]]
* [[Makss Mingella]]
* [[Oskars Izāks]]
| mūzika = [[Dario Marianelli]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|10|9|}}
| ilgums = 124 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/agora-2009|title=Agora|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 21, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=agora.htm|title=Agora|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 21, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Agora''' ({{val|en|Agora}}) ir 2009. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Alehandro Amenabars]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Reičela Vaisa]], [[Makss Mingella]] un [[Oskars Izāks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|10|9||bez}}.

sentences:
'''Transeksualitāte''' ir parādība, kad indivīds sevi atveido [[dzimte (socioloģija)|dzimtē]], kas ir savādāka nekā [[Kultūra|kultūrā]] pieņemtais atveidojums viņa [[dzimums|dzimumam]]. Šāda vēlme rodas, piemēram, ja indivīds izjūt psiholoģisku neapmierinātību ar viņam piešķirto dzimumu. Gadījumā, ja persona jūtas slikti tādēļ, ka nepieder pretējam dzimumam, vai šīs vēlmes dēļ nespēj funkcionēt, var tikt uzstādīta [[Medicīniskā diagnostika|medicīniska diagnoze]].<ref name="icd-10">{{Tīmekļa atsauce
 |url         = http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gF60.htm#F640
 |title       = ICD-10
 |accessdate  = 2008-09-28
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20080921055034/http://www.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/gf60.htm#F640
 |archivedate = 2008-09-21
}} {{en ikona}}</ref><ref name=DSM-IV-TR>{{Grāmatas atsauce
|title=Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fourth Edition (Text Revision)
|last=American Psychiatric Association
|year=2000
|publisher=American Psychiatric Publishing
|isbn=0-89042-025-4}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēdējā spēle
| attēls                   = Varsity Blues (1999 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Varsity Blues''
| žanrs                    = komēdija, drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Braiens Robinss]]
| producents               =
* [[Maikls Tollins]]
* [[Tova Leitere]]
* Braiens Robinss
| scenārija autors         = [[V. Pīters Ilifs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss van der Bīks]]
* [[Džons Voits]]
* [[Pols Volkers]]
* [[Rons Lesters]]
* [[Skots Kāns]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tollin/Robbins Productions]]''
* ''[[MTV Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|1|15||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/varsity-blues-1998|title=Varsity Blues|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 24, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424170842/http://www.bbfc.co.uk/releases/varsity-blues-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=varsityblues.htm|title=Varsity Blues|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: {{Commonscat|International System of Units}}

sentences: '''Kreoli''' ir dažādas etniskās (bieži vien arī etniski-rasu) jauktas izcelsmes grupas, kas izveidojās koloniālā perioda laikā, galvenokārt [[Amerika|Amerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aegilops cylindrica sl33.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aegilops|ģints_lv=Egilopsi|suga=Aegilops cylindrica|suga_lv=Cilindriskais egilopss|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Aegilops cylindrica|autors=Host}}'''Cilindriskais egilopss''' ({{val|la|Aegilops cylindrica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s reģiona un [[stepe]]s joslā [[Āzija|Āzijā]]. Suga ir ievazāta arī [[Latvija|Latvijā]] — tā ir sastopama reti un nevienmērīgi. Sastopamība pa gadiem manāmi variē; atsevišķi eksemplāri un grupas sausās nezālienēs un uz [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/aegilops-cylindrica-host/|title=cilindriskais egilopss - Aegilops cylindrica Host - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-16}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110307-1921-Kalanchoe tubiflora-leaves-Kula Botanical Garden-Maui (24959111532).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe tubiflora|Stobrziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe tubiflora|suga_lv=Stobrziedu kalanhoja}}
'''Stobrziedu kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhojas|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=https://lv.wikipedia.org/wiki/Special:BookSources/978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe tubiflora'') ir augu suga [[kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos, kā arī mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]], un ir uzskatāma par [[invazīva suga|invazīvu sugu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José Rafael|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimežs Funks
|     vārds_orig = ''Kazimierz Funk''
|         attēls = Casimir Funk 01.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Varšava]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Olbani}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]|{{USA}}}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Bernes Universitāte]] (doktora grāds, 1904)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = ieviesa jēdzienu ‘[[vitamīni]]’
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Spānijas Maroka''' ([[Arābu valoda|arābu]]: المغرب الإسباني, [[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Protectorado español de Marruecos'') ir reģions [[Maroka|Marokas]] ziemeļos, kas no 1912. līdz 1956. gadam bija Spānijas pakļautībā. Tā kopējā platība bija 20 948 km², no kuriem tikai 14 % bija piemēroti lauksaimniecībai, pārējie 86 % bija kalnaini un daļēji tuksnešaini. Galvaspilsēta bija [[Tetuāna]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Burgundija-Franškontē
 | official_name           = ''Bourgogne-Franche-Comté''
 | settlement_type         = [[Francijas reģioni|Francijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of the region Bourgogne-Franche-Comté.svg
 | image_shield            = Blason région fr Bourgogne Franche Comté.svg
 | shield_size             =
 | capital                 = [[Dižona]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Bourgogne-Franche-Comté in France 2016.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Grandestas atrašanās vieta Francijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Departamenti
| parts = 8
| p1 = [[Kotdora]]
| p2 = [[Dū]]
| p3 = [[Jura (departaments)|Jura]]
| p4 = [[Njevra]]
| p5 = [[Augšsona]]
| p6 = [[Sona un Luāra]]
| p7 = [[Jona]]
| p8 = [[Belfora (departaments)|Belfora]]
 | established_title       = Izveidots
 | established_date        = 2016. gadā
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 47784
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2820940
 | population_as_of        = 2016. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.bourgognefranchecomte.fr/}}
 | blank_name              = ISO 3166 kods
 | blank_info              = FR-BFS
 | footnotes               =
}}

sentences: {{cita nozīme|kurināmā sausās pārtvaices produktu|nāves metāla grupu|Darrva}}

sentences: '''Zirgu tramvajs''' jeb '''konka''' ir [[Tramvajs|tramvaja]] veids, kas darbojas ar dzīvnieku (parasti [[zirgs|zirgu]]) muskuļu spēku. Bija plaši sastopams pilsētās 19. gadsimtā, līdz to pamazām izkonkurēja elektriskais tramvajs. Mūsdienās dažkārt saglabājies vai speciāli izveidots kā [[tūrisms|tūrisma]] atrakcija (piemēram, [[Dēbelne]]s pilsētā [[Saksija|Saksijā]]).

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ziemeļmaķedonijā]]

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Ilūkste (nozīmju atdalīšana)|Ilūkste}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ilūkste
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Ilūkste, Raiņa piemineklis.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Rainis|Raiņa]] piemineklis Ilūkstē
 | image_flag               =
 | flag_link                = Ilūkstes karogs
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Ilūkste.svg
 | shield_link              = Ilūkstes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 55 | latm  = 58 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 17 | longs = 51 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1917]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Illoxen}}, ''Illuxt''
 | area_total_km2           = 9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ilūkste}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 100
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5447
 | website                  = {{URL|www.ilukste.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences: Vielas '''laušanas koeficients''' ('''refrakcijas indekss''') ir skaitlisks koeficients, kas rāda, cik reižu samazinās [[gaismas ātrums]] (''v'') vielā attiecībā pret šī paša viļņa ātrumu [[vakuums|vakuumā]] — [[gaisma]]s ātrumu ''c''. Parasti laušanas koeficientu apzīmē ar simbolu ''n'' un to aprēķina pēc formulas:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Gatavs vai nē
| operators =
| attēls = Ready or Not 2019 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, šausmas
| režisors = * [[Mets Betinelli-Olpins]]
* [[Tailers Džilets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Samara Vīvinga]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Marks O'Braiens]]
* [[Elīsa Leveka]]
* [[Nikija Guadanija]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Endija Makdauela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ready or Not''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|7|27}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|57,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7798634/|title=Ready or Not (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Gatavs vai nē"''' ({{Val|en|Ready or Not}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[šausmu filma]], kuras režisori ir [[Mets Betinelli-Olpins]] un [[Tailers Džilets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samara Vīvinga]], [[Ādams Broudijs]], [[Marks O'Braiens]], [[Elīsa Leveka]], [[Nikija Guadanija]], [[Henrijs Černijs]] un [[Endija Makdauela]].

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ņūmeksika
New Mexico
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Santafē]]
| pilsēta = [[Albukerke]]
| iestāšanās = [[1912]]. gada [[6. janvāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = NM US-NM
| mājaslapa = [http://www.newmexico.gov www.newmexico.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 2 117 522
| iedzīvotājiV = 36
| iedzblīvums = 5,79
| iedzblīvumsV = 45
| ieņēmumi = 37 587
| ieņēmumiV = 44
| rase = baltādainie ~70%
melnādainie ~2%
indiāņi ~10%
| reliģija = [[protestanti]] — 30%
[[katoļi]] — 42%
nereliģiozi — 19%
| platība = 315 194
| platībaV = 5
| garums = 595
| platums = 550
| ūdens = 0,2
| augstums = Vīlera smaile, 4 014
| Vaugstums = 1 735
| Zaugstums = 866
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Lielais Sālsezers
|attēls=Great Salt Lake ISS 2003.jpg
|paraksts=Lielais Sālsezers no kosmosa, 2003. gads
|vieta={{USA}}
|vieta2=[[Jūta]]
| map = ASV#Jūta
| plat_d=41 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=112 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=~4400
|garums=120
|Vid_dziļums=4,3
|Max_dziļums=~10
|tilpums=18,92
|augstums_vjl=1283
|izteka=nav
|baseins=55 685
|valstis=[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|salas=8—15
|pilsētas=[[Soltleiksitija]]<br />[[Ogdena]]
}}

sentences: s teritorijā. Aisti (kartes augšējā labajā stūrī) lokalizēti Lietuvas teritorijā.]]

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Carnikava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Carnikava
| tips                = stacija
| attēls              = File:Carnikavas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Carnikavas dzelzceļa stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1933
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2 (+1 strupceļš pie stacijas ēkas un 1 strupceļš aiz Gaujas tilta)
| adrese              = Stacijas iela 5, Carnikava, Carnikavas pag., Ādažu nov., LV-2163
| latd  = 57| latm  = 7| lats  = 40.78194| latNS  = N
| longd = 24| longm = 16| longs = 44.058| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Lilaste (stacija)|Lilaste]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Gauja (stacija)|Gauja]] (2 km)
 [[Garupe (stacija)|Garupe]] (3 km)
 [[Garciems (stacija)|Garciems]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 29
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = Zaporižjas Armijas hetmanis
|body            =
|nativename      = <small>''Гетьман Війська Запорозького''</small>
|insignia        = Flag_of_the_Cossack_Hetmanat.svg
|insigniasize    = 165px
|insigniacaption = Valsts karogs
|department      =
|image           =
|alt             =
|incumbent       =
|incumbentsince  =
|style           = [[Hetmanis]] un [[valsts galva]]
|residence       =
|nominator       =
|nominatorpost   =
|appointer       = Kazaku rada
|appointerpost   =
|termlength      =
|inaugural       =
|formation       = 1648. gada 26. janvārī
|first           = [[Bohdans Hmeļnickis]]
|last            = [[Kirilo Rozumovskis]]
|abolished       = 1764. gada 17. novembrī
|succession      =
|deputy          =
|salary          =
|website         =
}}
'''Zaporižjas Armijas hetmanis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Гетьман Війська Запорозького'', [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Cosaccorum Zaporoviesium Supremus Belli Dux'') bija [[Hetmanāts|Kazaku Hetmanāta]] [[valsts galva]] mūsdienu [[Ukraina]]s teritorijā. [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] senāts amatu likvidēja 1764. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Brīkinas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Brechin_Cathedral_20090616_from_the_south.jpg
| image_size            =
| caption               = Brīkinas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Brīkinas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.730744
| longd                 = -2.661497
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Engusa|Brīkina}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = ēka
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 13. gadsimts
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Brīkinas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2307632"
}
</mapframe>
'''Brīkinas katedrāle''' ({{val|en|Brechin Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s austrumos, [[Engusa|Engusā]], [[Brīkina]]s pilsētā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences:
{{Infobox law enforcement agency
| agencyname       = Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija
| nativename       = Organisation internationale de police criminelle
| patch            =
| patchcaption     =
| logo             =
| logocaption      =
| badge            =
| badgecaption     =
| flag             =
| flagcaption      =
| image_size       =
| commonname       = Interpol
| abbreviation     = ICPO-INTERPOL
| motto            = ''Connecting police for a safer world''
| formed           = 1923. gada 7. septembrī
| preceding1       = Pirmais Starptautiskais kriminālpolicijas kongress (1914)
| preceding2       = Starptautiskā policijas konference (1922)
| preceding3       = Starptautiskā kriminālpolicijas komisija (1923)
| dissolved        =
| superseding      =
| employees        = 1 050 {{small|(2019)}}
| volunteers       =
| budget           = €142 miljoni {{small|(2019)}}
| legalpersonality =
| legaljuris       =
| international    = 195 dalībvalstis
| divname          =
| subdivname       =
| map              =
| mapcaption       =
| dmap             =
| sizearea         =
| sizepopulation   =
| governingbody    = Ģenerālā Asambleja
| governingbodyscnd =
| constitution1    = ICPO-INTERPOL Konstitūcija un vispārīgie noteikumi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014(14y2088)(or).pdf|title=General Regulations of the International Criminal Police Organization |work=Interpol, Office of Legal Affairs|year=1956|access-date=12 March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207104642/https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014%2814y2088%29%28or%29.pdf|archive-date=7 February 2016}}</ref>
| speciality1      = <!-- up to | speciality6 = -->
| overviewtype     =
| overviewbody     =
| headquarters     = [[Liona]], [[Francija]]
| hqlocmap         =
| hqlocmapsize     =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype        =
| sworn            =
| unsworntype      =
| unsworn          =
| multinational    = 114 {{small|(2019)}}
| chief1name       = [[Jirgens Stoks]]
| chief1position   = [[Ģenerālsekretārs]]
| chief2name       = [[Ahmeds Nasers Al Raisi]]
| chief2position   = [[Interpola Prezidents]]
| chief3name       = Sarka Gavrankova, Garba Baba Umars, Valdesī Urkīza
| chief3position   = Vice Prezidenti
| child1agency     = <!-- up to | child7agency = -->
| stationtype      = Nacionālie Centrālie Biroji
| stations         = 195
| programme1       = <!-- or | program1 = --><!-- up to | programme6 = or | program6 = -->
| activitytype     =
| activity1name    = <!-- up to | activity6name = -->
| anniversary1     = <!-- up to | anniversary6 = -->
| award1           = <!-- up to | award6 = -->
| website          = https://www.interpol.int/
| footnotes        = {{collapsible list|title=Valodas (4)|[[Angļu valoda]]|[[Arābu valoda]]|[[Franču valoda]]|[[Spāņu valoda]] }}
}}
{{cita nozīme|organizāciju|grupu|Interpol (grupa)}}
'''Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija''' ({{val|en|International Criminal Police Organization}}) jeb '''Interpols''' (''Interpol'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|title=INTERPOL|publisher=Lza.lv|accessdate={{dat|2012|8|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810143103/http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|archivedate={{dat|2014|08|10||bez}}}}</ref> ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta {{dat|1923|9|7||bez}} kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olena Zelenska
| vārds_orģ = ''Олена Зеленська''
| attēls = Olena Zelenska, the First Lady of Ukraine (cropped).jpg
| apraksts = Zelenska 2022. gadā
| amats = Ukrainas pirmā lēdija
| term_sākums = 2019. gada 20. maijs
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| priekštecis = [[Marina Porošenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krivijriha|td=Ukraina}}
| tautība = [[Ukraiņi|ukrainiete]]
| dzīvesb = [[Volodimirs Zelenskis]] (2003—pašlaik)
| bērni = 2
| profesija = [[scenāriste]]
| alma_mater = Krivijrihas Nacionālā universitāte
}}

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Die Nemertinen des Golfes von Neapel (Plate 2) (8539762724).jpg
| att_nosaukums = Dažādi nemertīntārpi.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Nemertea
| tips_lv =Nemertīntārpi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Anopla}}
* {{TaksoSaite|Enopla}}
| kategorijas = nē
}}
'''Nemertīntārpi''' jeb '''nemertīnas''' (''Nemertea'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]]. Tie ir lentveidīgi tārpi, kas lielos daudzumos izdala [[gļotas]] un praktiski ir bez redzamiem ārējiem orgāniem. Sugu lielākā daļa ir jūras [[bentoss|bentosa]] organismi, kaut arī nelielā daudzumā ir zināmi [[jūra]]s pelaģiskās, [[saldūdens]] un pat [[sauszeme]]s mitrās vietās mītošas sugas. Nemertīntārpu lielākā daļa ir plēsēji, taču ir arī [[maitēdāji]]. Ir zināmi arī [[gliemji|gliemju]] mantijas dobuma [[komensāļi]]. Ir aprakstītas ap 1000 sugām no 250 ģintīm.

sentences: '''Pakaļējais vidējais muguras kauls''' (''Posterior medio-dorsale'') saīsinājumā ('''PMD''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir bruņu plātne, kas klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] muguras puses aizmugurējo vidus daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja [[Vidukļa kārba|vidukļa kārbu]]. PMD sānos robežojas ar [[Sānu jauktais kauls|sānu jaukto kaulu]] (MxL) vai [[Pakaļējais sānu-muguras kauls|pakaļējo sānu-muguras kaulu]] (PDL), bet priekšējā galā ar [[Priekšējais vidējais muguras kauls|priekšējo vidējo muguras kaulu]] (AMD) plātnēm, uzguļot uz tām ar platām gludām šuvēm. Plātne parasti ir izstiepta [[Zivis|zivs]] garenass virzienā un garums pārsniedz platumu. Priekšējais gals parasti ir ass, veidojot priekšējo stūri  (aa), bet priekšējā daļa šaurāka par aizmugurējo daļu. Augstums dažādām antiarhu grupām ir atšķirīgs, atkarībā no zivs ķermeņa formas. Pa PMD centrālo asi var iet ķīlis ''"dorsomedial ridge"'' (dmr), bet atsevišķos gadījumos tur var būt dzelkšņveida izaugums. Ārējās virsmas ornamentējums var būt tuberkulārs vai šūnveidīgs, pie tam tuberkulas reizēm var veidot radiālas rindas un pat saplūst radiālos valnīšos. Kaula iekšējā virsma ir gluda. Kaula aizmugurējā daļā iekšpusē iet šķērsenisks valnis ''"posterior transverse thoracic crest"'' (cr.tp), uz kura vidusdaļā var atrasties konusveida izaugums (pr) un piltuvveida padziļinājums (pt). Aiz cr.tp PMD kauls var veidot aizmugurējo stūri (pa). Cr.tp gali nobeidzas PMD sānu malās kaula platākajā vietā.

sentences:
.]]
'''Ielas''' ir satiksmei paredzētas joslas apdzīvotās vietās. Parasti tās ir ar segumu, bieži [[Asfaltbetons|asfaltētas]] vai [[bruģis|bruģētas]]. Tās sevī ietver braucamo daļu, ietvi, iespējams arī zaļumu joslas. Pa braucamo daļu pārvietojas dažādi motorizētie [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļi]] un [[Velosipēds|velosipēdi]], ietve paredzēta gājējiem. Dažkārt gar ielu malām nav gājējiem paredzētās ietves, tādā gadījumā gājējiem jāpārvietojas pa braucamās daļas malu.

sentences:
[[Walther P99]], [[Vācija|vācu]] [[pusautomātiskā pistole]]]]
'''Pistole''' ir viegls īsstobra [[šaujamierocis]], ko šaušanas laikā var turēt vienā [[roka|rokā]]. Tas pistoli atšķir no garstobra šaujamieročiem, piemēram, [[šautene|šautenēm]] un [[bise|bisēm]], kas ir izstrādāti turēšanai ar abām rokām ar atbalstu pie pleca.

sentences: '''2038. gada problēma''' var izraisīt dažu [[programmatūra|datoru programmatūru]] kļūdas ap [[2038]]. gadu. Šī problēma ietekmē visu programmatūru un sistēmas, kas glabā [[sistēmas laiks|sistēmas laiku]] kā [[Vesels skaitlis (datorzinātne)|32 bitu veselu skaitli]], un interpretē to kā sekunžu skaitu kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} 00:00:00 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref>{{cite web | url = http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | title = The Open Group Base Specifications Issue 6 IEEE Std 1003.1, 2004 Edition (definition of epoch) | work = [[IEEE]] and [[The Open Group]] | publisher = [[The Open Group]] | year = 2004 | accessdate = 7 March 2008 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20081219153936/http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | archivedate = {{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref> Vēlākais laiks, kuru var parādīt ar šo sistēmu, ir {{dat|2038|1|19|Ģ}} 03:14:07 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref name=spinellis>{{cite book |title= Code quality: the open source perspective. |series= Effective software development serie in [[Safari Books Online]] |author= Diomidis Spinellis |edition= illustrated |publisher= [[Adobe Press]] |year= 2006 |isbn= 0-321-16607-8 |page= 49 |url= http://books.google.es/books?id=vEN-ckcdtCwC&pg=PA49&dq=292,277,026,596&cd=1#v=onepage&q=292%2C277%2C026%2C596&f=false }}</ref> Laiks pēc šī brīža "attīsies" (tiks uzglabāts kā negatīvs skaitlis), un sistēmas {{dat|2038|1|19|Ģ}} vietā uzrādīs {{dat|1901|12|13|A}}. To izraisa [[veselu skaitļu pārplūde]] — skaitītājam beidzas maksimāli izmantojamie skaitļi, tāpēc tas nevis palielina skaitļa vērtību, bet uzrāda maksimālo negatīvo skaitli un sāk palielināt tā vērtību. Tas var radīt problēmas lietotājiem kļūdainu aprēķinu dēļ.

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tekvondo]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Ježovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Ежов''
|         attēls = Ezhov NI.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Nikolajs Ježovs 1938. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = strādnieks, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Antoņina Titova, Jevgēņija Ježova
|          bērni = nav (adoptēta - Natālija)
|       paraksts = Nikolai Yezhov Signature 1938.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Eizera
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = IJzer
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = Yser
  | vietaskarte       = Beļģija#Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| attēls            = Diksmuide_-_Polders_-_IJzer.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Eizera pie Diksmeidas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Nora (departaments)|Nora]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=48 | sāk_plat_s=51 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=20 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=02 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}, {{BEL}}
| garums            = 78
| iztekas_augstums  = 30
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 3
| gada_notece       =
| baseins           = 1101
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Eizeras mitrājs starp Diksmeidi un Lo-Reningi (De Ijzerbroeken te Diksmuide en Lo-Reninge)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 2360 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/329 329]
}}
}}

sentences: '''Urīna veidošanās''' ir [[process]], kas norit [[Nieres|nieru]] pamatvienībās — [[Nefrons|nefronos]]. Process sastāv no [[filtrācija]]s, [[reabsorbcija]]s un [[sekrēcija]]s dažādās nefronu daļās.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Krievijas invāzija Mandžūrijā
| partof            = [[Bokseru sacelšanās]]
| image             = Russian troops storming Beijing gates 1900.gif
| caption           = Krievu spēki uzbrukumā [[Pekina]]s vārtiem 1900. gadā
| date              = 1900. gada jūnijs-novembris
| place             = {{flagicon image|Flag_of_China_(1889–1912).svg}} [[Mandžūrija]], [[Cjinu dinastija]]
| result            = Krievu uzvara
| combatant1        = {{flaga|Russian Empire}} [[Krievijas Impērija]]
| combatant2        = {{flagicon image|Yihetuan flag.png}} [["Ihetuaņ"]] (bokseri)
{{flagicon image|Flag_of_China_(1889–1912).svg}} [[Cjinu dinastija]]
| commander1        = {{flagicon|Russian Empire}} [[Jevgēnijs Aleksējevs]]
{{Flagicon|Russian Empire}} [[Dežans Subotičs]]
{{flagicon|Russian Empire}} [[Konstantīns Cerpitskis]]
{{flagicon|Russian Empire}} [[Pāvels Miščenko]]
| commander2        = {{flagicon image|Flag_of_China_(1889–1912).svg}} [[Šušans (Cjinu dinastija)(清朝)]] (Juaņa Čonhuaņa pēctecis)
| strength1         = 100 000 Krievu armijas karavīru un [[kazaki]]<ref name="km">Pronin, Alexander (7 November 2000). [https://www.kommersant.ru/doc/17953 Война с Желтороссией] {{in lang|ru}}. ''[[Kommersant]]''. Retrieved 6 July 2018.</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last=Jukes |first=Geoffrey |url=https://books.google.com/books?id=YZmHCwAAQBAJ |title=The Russo-Japanese War 1904–1905 |date=2014-06-06 |publisher=Bloomsbury Publishing |isbn=978-1-4728-1003-8 |language=en |chapter=Introduction}}</ref>
| strength2         = [[Astoņu karogu]] armija, Bokseri, [[Hunhuzi]] bandīti
| casualties1       = 242 nogalināti, 1 283 ievainoti(krievu avotos)<ref name="km" />
| casualties2       = nav zināms, tiek lēsts tūkstošos<ref name="km" />
| campaignbox       =
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFD100|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (1999, 2021)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Šons Makvejs|bg_color=#003594|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Los Angeles Rams|logo=Los Angeles Rams logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Losandželosas "''Rams''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kalifornija|Inglvuda}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1936|menedžeris=Less Snīds|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[SoFi Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 240|krāsas=Zila, dzeltena<br />{{color box|#003594}} {{color box|#FFD100}}|īpašnieks=Stens Kronke|prezidents=Kevins Demofs|divīzijas tituli=18}}'''Losandželosas "Rams"''' ({{Val|en|Los Angeles Rams}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Inglvuda|Inglvudā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1936. gadā kā '''Klīvlendas "Rams"'''. "Rams" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[SoFi Stadium]]'' stadionā un to viņi dala ar citu NFL klubu [[Losandželosas "Chargers"]].

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas singlu
| Image            = Madonna 2 by David ShankboneRec.jpg
| Caption          =
| Alt              = 2009
| Studio           =
| Studio link      =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      =
| Comp link        =
| Singles          = 86
| Singles link     = Singli
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     = #79443B
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Pales pagasts}}
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Bibliotēkas infokaste
| nosaukums        = Vācijas Nacionālā bibliotēka
| logo             = DNB.svg
| logo_izm         =
| logo_par         =
| attēls           =
| attēls_izm       =
| virsraksts       =
| vieta            = [[Leipciga]] un [[Frankfurte pie Mainas]]
| koordinātas      =
| dibināta         = 1912
| filiāles         =
| kolekcija        = 26 908 904 vienības
| gada_aprite      =
| lasītāji         = <!--Iedzīvotāju skaits, kam pieejam bibliotēka.-->
| lietotāji        = <!--Lasītāja kartes-->
| budžets          =
| direktors        =
| darbinieki       =
| website          =
}}
'''Vācijas Nacionālā bibliotēka''' ({{val|de|Deutsche Nationalbibliothek}}, '''DNB''') ir [[Vācija]]s centrālā arhīva [[bibliotēka]] un nacionālais bibliogrāfiskais centrs. Bibliotēkas uzdevums ir vākt, arhivēt, visaptveroši dokumentēt un reģistrēt visas Vācijas un vācu valodas publikācijas kopš 1913. gada, ārzemju publikācijas par Vāciju, darbu tulkojumus vācu valodā un vācvalodīgo emigrantu darbus, kas publicēti ārzemēs no 1933. līdz 1945. gadam, un padarīt tos pieejamus sabiedrībai.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ķoņu pagasts
| karte             = Ķoņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ķoņi
| platība           = 88,3
| iedzīvotāji       = 764<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 764 / 88.3 round 1}}
| izveidots         = 1866
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.konipagasts.lv -->
}}
'''Ķoņu pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvi teritoriālajām vienībām, [[Rūja]]s kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Rūjiena]]s pilsētu un [[Naukšēnu pagasts|Naukšēnu pagastu]], [[Jeru pagasts|Jeru]], [[Vilpulkas pagasts|Vilpulkas]] un [[Lodes pagasts|Lodes]] pagastiem, kā arī ziemeļaustrumos ar [[Igaunija|Igauniju]].

sentences: {{Commonscat|Science and technology in Japan|Zinātne un tehnoloģijas Japānā}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Fuldas upi|Fulda|Fulda}}
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Fulda'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Fulda lejpus Kaseles
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 218 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 6 932 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| Rēna kalni (Rhön)
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Vera (upe)|Veru]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Noriss''' ir angļu uzvārds. Dažos gadījumos uzvārds atvasināts no [[vidusangļu valoda]]s ''norreis'', ''noreis'', ''norais''; un [[anglonormāņu valoda|anglonormāņu franču valodas]] ''noreis''. Šādos gadījumos uzvārds cēlies no elementiem, kas nozīmē "ziemeļnieks", un attiecās uz cilvēkiem no [[Norvēģija]]s un Ziemeļanglijas un [[Skotija]]s. Citos gadījumos uzvārds ir atvasināts no vidusangļu personvārda ''Norreis'', kas savukārt ir atvasināts no ''norreis''.<ref>{{grāmatas atsauce |editor1-last=Hanks |editor1-first=P |editor1-link=Patrick Hanks |editor2-last=Coates |editor2-first=R |editor3-last=McClure |editor3-first=P |year=2016 |title=The Oxford Dictionary of Family Names in Britain and Ireland |volume=3 |publisher=[[Oxford University Press]] |publication-place=Oxford |isbn=978-0-19-879883-5 |page=1965 }}</ref> Citos gadījumos uzvārds ir atvasināts no vidusangļu valodas ''norice'', ''nurice'' un [[senfranču valoda|senfranču]] ''norrice'', ''nurrice''. Šādos gadījumos uzvārds ir atvasināts no elementiem, kas nozīmē "medmāsa", "audžuvecāks".<ref>{{grāmatas atsauce |editor1-last=Hanks |editor1-first=P |editor1-link=Patrick Hanks |editor2-last=Coates |editor2-first=R |editor3-last=McClure |editor3-first=P |year=2016 |title=The Oxford Dictionary of Family Names in Britain and Ireland |volume=3 |publisher=[[Oxford University Press]] |publication-place=Oxford |isbn=978-0-19-879883-5 |pages=1965, 1975 }}</ref> Noriss var būt:

sentences: Terorisms un sociālo [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] platformas ir savstarpēji saistītas: teroristi izmanto plašsaziņas līdzekļus, lai reklamētu savus uzbrukumus un vēstījumus, un plašsaziņas līdzekļi izmanto [[Terorisms|terorisma]] notikumus, lai palielinātu savu reitingu. Līdz ar to šķirklis attiecas uz sociālo plašsaziņas līdzekļu platformu izmantošanu vardarbīgu un nevardarbīgu ekstrēmistu radikalizēšanai un vervēšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nometne
| attēls                   = Camp (2003 film) Theatrical Release Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Camp''
| žanrs                    = muzikāla filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Tods Grafs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Kristīne Vašona]]
| scenārija autors         = Tods Grafs
| galvenajās lomās         =
* [[Deniels Leterle]]
* [[Džoanna Čilkouta]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Robins de Džīsuss]]
* [[Dons Diksons]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Jersey Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|25||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-2003|title=Camp|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=camp.htm|title=Camp (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nometne"''' ({{val|en|Camp}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Grafs]]. Galvenās lomas atveido [[Deniels Leterle]], [[Džoanna Čilkouta]], [[Anna Kendrika]] un [[Robins de Džīsuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|7|25||bez}}.

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Pink Floyd
| Image            =
| Caption          = Grupas klasiskais sastāvs
| Alt              =
| Studio           = 14
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Compilation      = 8
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 26
| Singles link     = Singli
| Video            = 4
| Video link       = DVD
| Music videos     = 25
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = Minialbumi
| Option           = 1
| Option color     = #79443B
| Option link      = Minialbumi
| 1Option name     = Ierakstu apkopojumi
| 1Option          = 3
| 1Option link     = Ierakstu apkopojumi
| References       = Yes
| Ref link         = Atsauces
}}
[[Apvienotā Karaliste|Britu]] [[Rokmūzika|rokgrupas]] '''''[[Pink Floyd]]'' diskogrāfija''' sastāv no 14 studijas albumiem (no kuriem viens ir pa pusei studijas albums un pa pusei koncertalbums), 3 koncertierakstiem (neieskaitot apvienoto), 8 labāko dziesmu izlasēm, 4 ierakstu apkopojumiem, 1 minialbuma, 26 singliem, 25 mūzikas video un četriem video albumiem.

sentences: '''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baltā tuksneša saule
| attēls                   =Beloe Solntse Pustyni DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Белое солнце пустыни''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[vesterns]]
| režisors                 = [[Vladimirs Motiļs]]
| producents               = ''[[Mosfilm]]''
| scenārija autors         = * [[Valentīns Ježovs]]
* [[Rustams Ibragimbekovs]]
* [[Marks Zaharovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anatolijs Kuzņecovs (aktieris)|Anatolijs Kuzņecovs]]
* [[Pāvels Luspekajevs]]
* [[Spartaks Mišuļins]]
* [[Kahi Kavsadze]]
* [[Nikolajs Godovikovs]]
| mūzika                   = [[Īzaks Švarcs]]
| operators                = [[Eduards Rozovskis]]
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Mosfilm]]''
* ''[[Lenfilm]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = 1970. gada 30. marts
| ilgums                   = 83 minūtes
| valsts                   = {{USSR}}
| valoda                   = [[krievu valoda|krievu]]
| budžets                  = 650 000 [[PSRS rubļi]]
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Baltā tuksneša saule''' ({{val|ru|Белое солнце пустыни}}) ir 1970. gada [[PSRS|padomju]] filma, kuras režisors ir [[Vladimirs Motiļs]]. Galvenās lomas atveido [[Anatolijs Kuzņecovs (aktieris)|Anatolijs Kuzņecovs]], [[Pāvels Luspekajevs]], [[Spartaks Mišuļins]], [[Kahi Kavsadze]] un [[Nikolajs Godovikovs]]. Filma stāsta par [[Sarkanā armija|sarkanarmieša]] Fjodora Suhova gaitām [[Kaspijas jūra]]s piekrastē [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences: '''25. decembris''' ir gada 359. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (360. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 6 dienas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Hantu-Mansu
autonomais apvidus — Jugra
|official_name=''Ханты-Мансийский автономный округ — Югра''
''Хӑнты-Мансийской Aвтономной Округ''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|autonoms apvidus]]
|image_skyline = Nature in Khanty-Mansiya.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Yugra.svg
|image_shield = Coat of arms of Yugra (1995).svg
|shield_size = 70px
|image_map = Khanty-Mansi in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Urālu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Hantimansijska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1930
|official_language = [[krievu valoda]]
speciāls statuss ir [[hantu valoda|hantu]] un [[mansu valoda|mansu]] valodām
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=22
|p1 = '''14 pilsētas'''
|p2 = [[Kogalima]]
|p3 = [[Langepasa]]
|p4 = [[Megiona]]
|p5 = [[Ņeftejuganska]]
|p6 = [[Ņižņevartovska]]
|p7 = [[Ņagaņa]]
|p8 = [[Pokači]]
|p9 = [[Pitjaha]]
|p10 = [[Radužnija]]
|p11 = [[Surguta]]
|p12 = [[Uraja]]
|p13 = [[Hantimansijska]]
|p14 = [[Jugorska]]
|p15 = [[Belojarska]]
|p16 = '''9 rajoni'''
|p17 = [[Belojarskas rajons]]
|p18 = [[Berjozovas rajons]]
|p19 = [[Kondas rajons]]
|p20 = [[Ņeftejuganskas rajons]]
|p21 = [[Ņižņevartovskas rajons]]
|p22 = [[Oktjabrskas rajons]]
|p23 = [[Sovetskas rajons]]
|p24 = [[Surgutas rajons]]
|p25 = [[Hantimansijskas rajons]]
|area_total_km2 = 534801
|total_type=Kopā
|population_total = 1729472
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (68,1%)
[[tatāri]] (7,1%)
[[ukraiņi]] (6,0%)
[[hanti]] (1,2%)
[[mansi]] (0,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://www.admhmao.ru/}}
|footnotes =
}}
'''Hantu-Mansu autonomais apvidus — Jugra''' ({{val|ru|Ха́нты-Манси́йский автоно́мный о́круг — Югра́}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s autonomajiem apvidiem. Tas ietilpst [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabala]] sastāvā un atrodas apgabala vidusdaļā. Hantu-Mansu autonomais apvidus robežojas ar šī paša apgabala [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomo apvidu]] ziemeļos, [[Komi (republika)|Komi Republiku]] rietumos, [[Sverdlovskas apgabals|Sverdlovskas apgabalu]] dienvidrietumos, pārējo Tjumeņas apgabalu un [[Tomskas apgabals|Tomskas apgabalu]] dienvidos un [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadu]] austrumos.
Apvidu šķērso [[dzelzceļa līnija Tjumeņa—Surguta—Urengoja]].

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Mali]]
[[Kategorija:Mali mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brazīlija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3360065025/weekend/|title=Brazil (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|21}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 143 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1985|2|20|Francija|1985|2|22|Apvienotā Karaliste|1985|12|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = * ''Embassy International Pictures''
* ''Brazil Productions''
| operators = [[Rodžers Prats]]
| oriģinālnos = ''Brazil''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Džonatans Praiss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Ketrīna Helmonda]]
* [[Ians Holms]]
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Maikls Peilins]]
* [[Ians Ričardsons]]
* [[Pīters Vons]]
* [[Kima Greista]]
| scenārijs = * Terijs Giljams
* [[Toms Stopards]]
* [[Čārlzs Makīons]]
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Terijs Giljams]]
| žanrs = zinātniskā fantastika, melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Brazil (1985 film) poster.jpg
| imdb =
}}'''"Brazīlija"''' ({{Val|en|Brazil}}) ir 1985. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] melnās komēdijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Terijs Giljams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džonatans Praiss]], [[Roberts De Niro]], [[Ketrīna Helmonda]], [[Ians Holms]], [[Bobs Hoskinss]], [[Maikls Peilins]], [[Ians Ričardsons]], [[Pīters Vons]] un [[Kima Greista]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dzīvības simbolu|dzīvības koks (nozīmju atdalīšana)|dzīvības koks}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Slokas pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = School in Sloka - panoramio.jpg
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                = Slokas pamatskola 2014. gadā
|motto                  =
|location               = [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas iela]] 3, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 55 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 36 | longs = 44 | longEW = E
|country1               =
|coordinates            =
|schooltype             = pamatskola
|established            = 1907 (1992)
|director               = Guntars Miķelsons
|language               = latviešu
|url                    = {{URL|https://www.slokaspsk.lv/}}
}}
'''Slokas pamatskola''' bija viena no [[Jūrmala]]s pamatskolām, kas atradās [[Skolas iela (Jūrmala)|Skolas ielā]] 3, [[Sloka (Jūrmala)|Slokas]] apkaimē.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Daugava (nozīmju atdalīšana)|Daugava}}
{{Upes infokaste
| nosaukums = Daugava
| citvalsts = Baltkrievija
| citnosaukums = Zahodņaja Dzvina
| citvaloda = be
| citvaloriģin = Заходняя Дзвіна
| citvalsts1 = Krievija
| citnosaukums1 = Zapadnaja Dvina
| citvaloda1 = ru
| citvaloriģin1 = Западная Двина
| attēls = Riga Daugava 2008.jpg
| attēla_izmērs = 250px
| paraksts = Daugava [[Rīga|Rīgā]], iepretim [[Ķīpsala]]i
| karte = Fluss-lv-Düna.png
| kartes_paraksts =
| kartes_izmērs = 288px
| garums = 1005
| garums_latvijā = 352
| iztekas_augstums = 221
| ietekas_augstums = 0
| kritums = 221
| kritums_latvijā = 99
| caurtece = 678
| gada_notece = 21
| baseins = 87900
| baseins_latvijā = 24700
| izteka = [[Ohvats|Ohvata ezers]] ([[Krievija]])
| ieteka = [[Rīgas līcis]]
| tek_caur = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
| baseina_valstis = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
{{LTU}}
{{EST}}
| pietekas = [[Aiviekste]], [[Dzisna]], [[Drisa (upe)|Drisa]], [[Ogre (upe)|Ogre]]
| sāk_plat_d = 56
| sāk_plat_m = 44
| sāk_plat_s = 10
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 32
| sāk_gar_m = 18
| sāk_gar_s = 20
| sāk_gar_EW = E
| iet_plat_d = 57
| iet_plat_m = 03
| iet_plat_s = 41
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 24
| iet_gar_m = 01
| iet_gar_s = 32
| iet_gar_EW = E
}}
'''Daugava''' ([[lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Vēna''<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Valodniecība Somugristika 49.lpp | work= Latvijas Universitāte | url= http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/708.pdf | accessdate= 2012. gada 28. decembrī | language= latviski}}</ref>), vēsturiski pazīstama arī kā '''Dina''' ({{val|de|Düna}}, {{val|pl|Dźwina}}), bet augšpus Latvijas teritorijas - '''Rietumu Dvina''' ({{val|ru|За́падная Двина́}}, [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Дзвіна''), ir [[Latvija]]s lielākā [[upe]], kas iztek no [[Valdaja augstiene]]s [[Krievija|Krievijā]], tek cauri Krievijai, [[Baltkrievija]]i un Latvijai, līdz ietek [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], kur veido [[Rīgas osta]]s akvatoriju. Daugavas garums ir 1005 km, no tiem 352 km Latvijā.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 Daugava] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304201400/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, šķirklis Latvijas Enciklopēdiskajā vārdnīcā portālā letonika.lv, informācija iegūta 04.06.2008</ref>

sentences: '''Totēmisms''' ir viena no pirmatnējās reliģijas formām, ticība pārdabiskam sakaram vai radniecībai starp cilvēku vai cilvēku grupām ([[ģints|ģintīm]]) un zināmiem materiāliem objektiem, visbiežāk dzīvniekiem vai augiem.

sentences:
diriģē (1941)]]
'''Maestro''' (no {{val|it|maestro}}, ar nozīmi 'meistars' vai 'skolotājs')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |title=Online Etymology Dictionary |access-date=2009-10-11 |archive-date=2011-09-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110923075603/http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |dead-url=no}}</ref> ir cieņas goda nosaukums. Šo terminu visbiežāk lieto Rietumu [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un [[opera]]s kontekstā, kas atbilst [[itāļu valoda]]s mūzikas terminu plašajam pielietojumam.

sentences: {{Commonscat|Sports in the Republic of Macedonia}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|galaktiku|X-1|X-1}}
{{Citas nozīmes|galaktiku|Gulbis (nozīmju atdalīšana)|Gulbis}}

sentences: '''Izotopi''' (no grieķu ''ισος'' — vienāds, un ''τόπος'' — vieta) ir [[atoms|atomi]], kuru [[atoma kodols|kodolos]] ir vienāds skaits [[protons|protonu]], bet dažāds skaits [[neitrons|neitronu]]. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā [[periodiskā sistēma|periodiskās sistēmas]] vietā - tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences:
ņemtie pirkstu nospiedumi.]]
'''Daktiloskopija''' (no {{val|el|δάκτυλος}} (''dáktulos'') — 'pirksts' un ''σκοπέω'' (''skopéō'') — 'skatos') ir cilvēku [[identifikācija]]s metode pēc viņu [[pirksts|pirkstu]] nospiedumiem, kas katram cilvēkam ir unikāli.

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Sv.Marijas Romas katoļu baznīca.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|S{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Национальная республиканская армия
| nombre nativo       = Национальная республиканская армия
| nombre nativo lengua =
| logo                = White-blue-white_flag.svg
| logo_size           = 214
| location_country    = {{RUS}}
| sec_gen             =
| key_people          = [[Iļja Ponamarjovs]]
| website             = https://t.me/nationalrepublicanarmy
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Zilupes Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Zilupes katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Zilupes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Zilupes katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 22  | lats  = 59  | latNS  = N
| longd = 28 | longm = 07  | longs = 28  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Zilupe]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1934]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Vitālijs Filipenoks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1932]]
| length                = 21 m
| width                 = 10,5 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Zilupes Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="www.katolis.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub556 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Zilupe|Zilupē]], Baznīcas ielā 19.

sentences: {{Commonscat|Roman Catholic saints|Romas katoļu svētie}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Kuldīgas novada muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = 7716m (1).jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_deg             =
| lat_min             =
| lat_sec             =
| lat_dir             =
| lon_deg             =
| lon_min             =
| lon_sec             =
| lon_dir             =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = [[1935]]<ref name="muzeji.lv">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|title= KULDĪGAS NOVADA MUZEJS PA|publisher= muzeji.lv|access-date= {{dat|2013|06|17||bez}}|archiveurl= https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|archivedate= {{dat|2012|04|15||bez}}}}</ref>
| dissolved           =
| location            = [[Pils iela (Kuldīga)|Pils iela]] 5, [[Kuldīga]]<ref name="muzeji.lv" />
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s muzejs<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.kulturaskarte.lv/lv/muzejs/kuldigas-novada-muzejs|title= Kuldīgas novada muzejs|publisher= kulturaskarte.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| collection          = 107 000 (01.01.2016.)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>
| visitors            =
| director            = Eduards Dambergs
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =http://www.kuldigasmuzejs.lv/
}}
'''Kuldīgas novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Pils iela (Kuldīga)|Pils ielā]] 5.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = SkyTerra 1
| Nosaukums_orig = MSV 1
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma = [[SkyTerra]]
| KA_veids = [[mobilo sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = [[Boeing 702GEM]]
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks = [[LightSquared]] {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji = [[Boeing Space and Intelligence Systems|Boeing]] {{USA}}
| Starts = {{dat|2010|11|14|SK}} 17:29:20 UTC
| Nesējs = [[Proton-M/Briz-M]]
| Starta_vieta = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]] {{KAZ}}
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 2010-61A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa = 5390 kg (startā)<br />3200 kg (orbītā)
| Enerģija = [[saules baterijas]] 14 kW
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids = GEO
| GEO_punkts = 101,3° R
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = —
| KA_nāk = [[SkyTerra 2]]
}}
'''SkyTerra 1''' (sākotnējais nosaukums '''MSV 1''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kompānijas [[LightSquared]] ([[SkyTerra]]) mobilo [[sakaru pavadonis]]. To izgatavojusi kompānija [[Boeing Space and Intelligence Systems]] uz platformas [[Boeing 702GEM]] bāzes. ''SkyTerra 1'' ir līdz šim lielākais komerciālais kosmosā izmantotais antenas reflektors (22 m diametrā).<ref>[http://www.skyterra.com/network/coverage-area.cfm Boeing Ships LightSquared’s SkyTerra 1 Mobile Communications Satellite to Launch Site] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100331145449/http://www.skyterra.com/network/coverage-area.cfm |date={{dat|2010|03|31||bez}} }} Press Release, SkyTerra, 2010-10-19</ref>
Pavadonis palaists {{dat|2010|11|14||bez}}. 2011. gada janvāra vidū tas sasniegs pastāvīgo vietu ģeostacionārajā orbītā

sentences:
{{DEFAULTSORT:Puszas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Andrupenes pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Pušas pagasts}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Persejs
| abbreviation = Per
| name_latin = Perseus
| RA = 3
| dec = +45
| areatotal = 615
| arearank = 24. vieta
| numbermainstars = 6, 22
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Mirfaks
| starmagnitude = 1,79
| neareststarname = ''ι Per''
| stardistance = 34,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Perseīdas]]
| bordering = [[Kasiopeja]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}
'''Perseja''' zvaigznājs vārdu guvis no sengrieķu varoņa [[Persejs (mitoloģija)|Perseja]], kas nogalināja gorgonu [[Medūza (mitoloģija)|Medūzu]]. Persejā atrodas [[Piena Ceļš]]. Tajā arī atrodas pazīstama aptumsuma [[maiņzvaigzne]] [[Algols]]. Spožākā zvaigzne ir [[Mirfaks]].
Ik gadu ap 12. augustu Perseja zvaigznājā novērojama intensīva un vizuāli iespaidīga meteoru plūsma, kad vienā stundā var saskaitīt vairākus desmitus [[krītošo zvaigžņu]].
Pusceļā starp [[Perseju η]] un [[Kasiopejas δ]] atrodas skaista dubulta zvaigžņu kopa. Kopumā tajā ietilpst ap 500 jaunajām zvaigznēm. Perseju pie debesīm var redzēt visu gadu.

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences: '''Silovs''' (siev. dz. '''Silova''') ir [[slāvi|slāvu]] izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences: '''Fotometrija''' ir [[optika]]s nozare, kas pēta gaismas avotu izstaroto elektromagnētisko enerģiju un tās mērīšanu. Gaismas avotus iedala termiskajos un luminiscentajos. Katrā gaismas avotā noteikta veida [[enerģija]] pārvēršas elektromagnētiskā starojuma enerģijā, ar cilvēka aci var saskatīt tikai daļu no šī starojuma, kas ir robežās starp 400 - 760 nm.

sentences:
ir viena no altruisma izpausmēm]]
'''Altruisms''' jeb '''nesavtība''' ir pašaizliedzīga [[gādība]] par citiem, gatavība [[upurēšanās|uzupurēties]] citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir [[egoisms]]. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs [[Ogists Konts]]. Latīņu vārds ''alter'', kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar [[lojalitāte|lojalitāti]] vai [[atbildība|atbildību]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Mr. Jones''
| operators =
| attēls = Mr. Jones (2019 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, biogrāfija
| režisors = [[Agņeška Holanda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Nortons]]
* [[Vanesa Kirbija]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mr. Jones''
| studija = * ''Film Produkcja''
* ''ORKA''
* ''Film.UA''
* ''Kinorob''
* ''Crab Apple Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''WestEnd Films''
* ''Kino Świat''
* ''MMD UA''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|2|10|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = * {{POL}}
* {{UKR}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Velsiešu valoda|velsiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6828390/|title=Mr. Jones (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Mr. Jones''''' ({{Val|pl|Obywatel Jones}}, {{Val|uk|Ціна правди}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Polija]]s, [[Ukraina]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s biogrāfiska trillera filma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Nortons]], [[Vanesa Kirbija]] un [[Pīters Sārsgārds]].

sentences:
{{Cita nozīme|vieglatlēti un basketbolisti|tenisisti|Meriona Džonsa Farkuara}}
{{Basketbolista infokaste
| vārds           = Meriona Džonsa
| attēls          = Marion Jones Sydney 2000.JPEG
| att_izm         =
| paraksts        = Meriona Džonsa 2000. gadā
<!-- Personas dati -->
| pilns vārds     =
| dz_dat          = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|12}}
| dz_viet         = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| mir_dat         =
| mir_viet        =
| garums          = 178 [[centimetrs|cm]]
| svars           = 68 [[kilograms|kg]]
| iesauka         =
| poz             = [[saspēles vadītājs]]
| kar_sāk         = [[2010. gads|2010]]
| kar_beig        =
<!-- Izglītība -->
| vidusskola      =
| koledža         =
| augstskola      =
| universitāte    = [[Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā]]
| izgl iest1      =
| izgl iest1_nos  =
<!-- Kluba informācija -->
| kom             = {{flaga|ASV}} [[Talsas "Shock"]]
| numurs          = 20
| līga            = {{flaga|ASV}} [[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]
<!-- Drafts -->
| b_klubs         =
| drafts          =
| dr_gads         =
| dr_līga         =
| dr_kom          =
<!-- Bijušie klubi -->
| sezonas         =
| bij_kom         =
| pk izmaiņas     =
<!-- Nacionālā izlase -->
| taut sezonas    =
| taut            =
| ni izmaiņas     =
<!-- Trenera karjera -->
| trenera sezonas =
| trenera klubi   =
<!-- Papildinformācija -->
| balv            =
| slavz           =
| aģenti          =
| dzimums         = S
<!-- Medaļas -->
| rādīt_medaļas   =
| headercolor     =
| medaltemplates  =
}}
'''Meriona Džonsa''' ({{val|en|Marion Lois Jones}}; dzimusi {{dat|1975|10|12}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijusī [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[vieglatlētika|vieglatlēte]] (sprintere un tāllēcēja), kas diskvalificēta par [[dopings|dopinga]] lietošanu, pašlaik profesionāla [[basketbols|basketboliste]]. Spēlē [[Saspēles vadītājs|saspēles vadītāja]] pozīcijā, {{dat|2010|3|10||bez}} noslēdza līgumu ar [[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]] klubu [[Talsas "Shock"]].

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences:
{{cita nozīme|augu ģinti|ciemu Sēmes pagastā|Lazdas (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Corylus
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|        attēls = Hazel_Catkins.jpg
| att_nosaukums = Lazdas ziedi agrā pavasarī
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|          tips = Magnoliophyta
|       tips_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Fagales
|      rinda_lv = Dižskābāržu rinda
|        dzimta = Betulaceae
|     dzimta_lv = Bērzu dzimta
|         ģints = Corylus
|      ģints_lv = Lazdas
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Eurasian_blue_tit_Lancashire.jpg
 | att_nosaukums = [[Zilzīlīte]] (''Cyanistes caeruleus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Paridae
 |     dzimta_lv = Zīlīšu dzimta
 |         ģints = Cyanistes
 |      ģints_lv = Zilzīlītes
 |      binomial = Cyanistes <small>([[Kaup]], 1829)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Zilzīlītes, zilzīlīšu ģints''' (''Cyanistes'') ir [[zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo]] kārtas [[zīlīšu dzimta]]s (''Paridae'') ģints, kas apvieno 3 sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and their allies, tits & penduline tits, 2018]</ref> Tās sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=world/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manks
| operators =
| attēls = Mank.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, drāma
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents = * Sians Čafins
* [[Ēriks Rots]]
* Daglass Urbanskis
| scenārijs = Džeks Finčers
| aktieri = * [[Gērijs Oldmens]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Toms Pelfrijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Toms Bērks]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''Mank''
| studija = * ''Netflix International Pictures''
* ''Flying Studio Pictures''
* ''Panic Pictures''
* ''Blue Light''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|13|ASV}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Manks"''' ({{Val|en|Mank}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnbalta biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Amanda Saifreda]], [[Lilija Kolinsa]], [[Arliss Hauards]], [[Toms Pelfrijs]], [[Čārlzs Denss]] un [[Toms Bērks]].

sentences: '''Apgriezieni minūtē''' (apzīmējumi '''apgr/min''', '''apgr./min''', '''1/min''', '''min<sup>−1</sup>''') ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas [[minūte]]s laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π [[radiāns|radiāniem]], mērvienība ir saistīta ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] [[leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Vejs''' vr būt:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Parīzes Svētās sirds bazilika
| native_name           = ''Basilique du Sacré-Cœur''
| image                 = Le sacre coeur.jpg
| image_size            = 250px
| caption               =
| label                 =
| map_type              = Parīze
| map_size              =
| position              =
| latd  = 48.886694 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 2.343 | longm =  | longs =  | longEW = E
| location              = {{vieta|Francija|Parīze}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 1919
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Eklektika (arhitektūra)|Eklektika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1875
| year_completed        = 1914
| length                = 85 m
| width                 = 35 m
| spire_height          =
| width_nave            =
| height_max            = 83 m
| materials             =
}}
'''Parīzes Svētās sirds bazilika''' ({{val|fr|Basilique du Sacré-Cœur}}) ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] baznīca [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Veltīta [[Jēzus Kristus]] svētajai sirdij. Bazilika atrodas [[Monmartrs|Monmartra]] virsotnē (augstākais punkts visā pilsētā).

sentences: (zilā krāsā) un [[somugri|somugru]] (zaļā krāsā) arheoloģisko kultūru izplatība 3.—4. gadsimtā]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jēkabs Frīdrihs Hincs''' (''Jekopp Friedrik Hinz'', {{val-de|Jakob Friedrich Hinz}}, 1743-1787) bija [[Apgaismība]]s laikmeta skolotājs un grāmatizdevējs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Platons
|          vārds_orig = Πλάτων
|              attēls = Plato Silanion Musei Capitolini MC1377.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 428. - 427. p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 348. - 347. p.m.ē. (80 g.v.)
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki = tēvs - Aristons, māte - Periktione
|               brāļi = Adeimants, Glaukons; pusbrālis - Antifons
|               māsas = Potone
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = Lota
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[retorika]], [[māksla]], [[literatūra]], [[epistemoloģija]], [[taisnīgums]], [[tikums]], [[izglītība]], [[ģimene]], [[militārisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Sokrats]]
|           skolnieks = [[Aristotelis]]
|          ietekme_no = [[Sokrats]], [[Homērs]], [[Hēsiods]], [[Aristofāns]], [[Ēzops]], [[Protagors]], [[Parmenīds]], [[Pitagors]], [[Hērakleits]], [[Orfisms]]
|          ietekmējis = visa [[Rietumu filozofija]]
|               darbi = "[[Valsts (Platons)|Valsts]]"
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammosteus bergi}} branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv = Psammosteīdas
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteidae <small>Traquair, 1896</small>
}}
'''Psammosteīdas''' ({{val|la|Psammosteidae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''οστεος'' — 'kauls', ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus)) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[Psammosteīdu apakškārta|Psammosteīdu apakškārtā]]. Dzimtu 1896. gadā aprakstīja skotu paleontologs [[Remzi Trakvairs]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar divām ģintīm ''Psammosteus'' un ''Karelosteus''. Dzimtas pārstāvji dzīvoja gan [[Saldūdens|saldūdeņos]], gan [[Jūra|jūrās]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS "Liepājas cukurfabrika"
| logo             = Liepājas cukurfabrika.jpg
| caption          =
| imagestyle       =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1933
| founder          =
| defunct          = 2007
| location         = {{vieta|Latvija|Liepāja|Grīzupes iela 2|3s=Grīzupes iela}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Cukura ražošana
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| owner            =
| num_employees    =
}}
'''Liepājas cukurfabrika''' bija pārtikas ražošanas uzņēmums, [[akciju sabiedrība]]. Uzņēmums atradās Grīzupes ielā 2, [[Liepāja]]s [[Tosmare (Liepāja)|Tosmares]] apkaimē.<ref name="lat">{{LAT e|4|144}}</ref>

sentences: '''Pedosfēra''' ir [[Zemes garoza]]s auglīgā virskārta, tās [[augsne]]s sega. Tā ir ģeogrāfiskā apvalka daļa, kas veidojas, mijiedarbojoties [[litosfēra]]i, [[hidrosfēra]]i, [[atmosfēra]]i un [[biosfēra]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009. gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=40}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences: '''Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību''' ({{val-en|European Commission against Racism and Intolerance, ECRI}}) ir [[Eiropas Padome]]s koleģiāla iestāde rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības monitoringam no cilvēktiesību aizsardzības skatpunkta un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas gaismā. Tā ir dibināta saskaņā ar Eiropas Padomes 1993. gada samita lēmumu.

sentences:
{{Sabiedriskā transporta infokaste
|nosaukums          = Autobuss
|attēls             =
|attēls paraksts    = Autobuss Mercedes-Benz Citaro O530L [[Rīga|Rīgā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|transporta veids   =
|izmanto kopš       = Kopš 1801. gada (tvaika dzinējs)
Kopš 1886. gada (elektrodzinējs)
Kopš 1894. gada (iekšdedzes dzinējs)
|pielietojums       = Sabiedriskais transports
tehniskais transports
|infrastruktūra     = Ielas braucamā daļa
|dzinējs            = Iekšdedzes dzinējs
Elektrodzinējs
Gāzes dzinējs
|ātrums             =
|ietilpība          =
|sistēmu skaits     =
|vienību skaits     =
}}

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences:
s [[Andi|Andos]]]]
, aktīvs stratovulkāns [[Japāna|Japānā]], kas pēdējo reizi izvirda [[1707]]. gadā]]
'''Stratovulkāns''' (no {{val|la|stratum}} — 'slānis') ir augsts [[konuss|konusveida]] [[vulkāns]] ar daudziem sacietējušiem [[lava]]s un [[vulkāniskie pelni|vulkānisko pelnu]] slāņiem. Stratovulkāni ir stāvi ar periodiskiem, sprādzienveida izvirdumiem. No stratovulkāniem plūstošā lava mēdz būt [[viskoza]]; tā sacietē, neaizplūstot īpaši tālu. Šī lava veidojas no [[magma]]s, kurai parasti ir augsts vai vidējs [[silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] saturs. Biežākie šādu lavu tipi ir [[riolīts]], [[dacīts]], [[andezīts]].

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Feldmanis|Feldmanis}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roberts Emīls Feldmanis
|          vārds_orig =
|              attēls = Roberts Feldmanis 1937.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums = 1937. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1910
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Viļņa]], [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas Republika]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Latvija]]s
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
s tēls, kura vārdā nosaukts Hidras efekts]]
'''Hidras efekts''' (arī '''Hidras paradokss''') ir efekts, kad centieni samazināt kādas problēmas daudzumu panāk to, ka šis daudzums palielinās. Tas tiek salīdzināts ar [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu leģendu]] par [[Lernas hidra|Lernas Hidru]], kurai katras nocirstās galvas vietā izauga divas jaunas. Viens no Hidras efekta piemēriem ir zinātnieku pētījums, ka augstāka mirstība sugas ietvaros var palielināt kopējo dzīvnieku skaitu [[plēsējs-medījums|plēsēja-medījuma]] dzīves modelī.<ref>Sieber, M. & Hilker, F.M, [http://link.springer.com/article/10.1007/s00285-011-0416-6 ''The hydra effect in predator–prey models'']</ref> Šāds pieņēmums galvenokārt ir attiecināms uz [[kaitēkļu apkarošana|kaitēkļu apkarošanu]]. Ir arī veikti pētījumi, kas liecina, ka nāves gadījumu skaita samazināšanas rezultātā var sarukt [[iedzīvotāju skaits]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Hydra paradox: When culling animals makes them thrive |last=Ābrams |first=Pīters |authorlink= |year=2015 |series= New Scientist|location= |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Žīguru pagasts
| karte             = Žīguru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Žīguri
| platība           = 110,96
| iedzīvotāji       = 694<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 694 / 110.96 round 1}}
| izveidots         = 1958
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Das Staatliche Bauhaus''''', plašāk zināms vienkārši kā '''''Bauhaus''''', bija mākslas virziens [[Vācija|Vācijā]], kas bija vērsts uz kombinēto [[amatniecība|amatniecību]] un [[tēlotāja māksla|tēlotājmākslu]]. Tās pamatideja bija apvienot arhitektu, mākslinieku un amatnieku radošos spēkus un zināšanas. Šo virzienu 1918. gadā izveidoja vācu arhitekts [[Valters Gropiuss]]. Mākslas virziens darbojās līdz 1933. gadam, kad to slēdza [[Trešais reihs|Trešā reiha]] radītā spiediena dēļ. Līdz 1925. gadam ''Bauhaus'' virziens tika attīstīts [[Veimāra|Veimārā]], no 1925. līdz 1932. gadam — [[Desava|Desavā]], bet pēdējos divus gadus [[Berlīne|Berlīnē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ielu balsis
| oriģinālnos = ''Straight Outta Compton''
| attēls = Straight Outta Compton poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Ice Cube]]
* [[Mets Alvarezs]]
* [[Skots Bernšteins]]
* [[Dr. Dre]]
* [[Tomika Raita]]
* F. Gērijs Grejs
| scenārijs = * [[Džonatans Hermans]]
* [[Andrea Berlova]]
| aktieri = * [[O'Šea Džeksons jaunākais]]
* [[Korijs Hokinss]]
* [[Džeisons Mičels]]
* [[Nīls Brauns jaunākais]]
* [[Eldiss Hodžs]]
* [[Pols Džamati]]
| mūzika = [[Džozefs Trepanīss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Cube Vision]]''
* ''[[Crucial Films]]''
* ''[[Broken Chair Flickz]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2015|8|11|Losandželosa|2015|8|14|ASV|2015|11|23|Latvija|}}
| ilgums = 167 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/straight-outta-compton-2015|title=Straight Outta Compton|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200322111804/https://bbfc.co.uk/releases/straight-outta-compton-2015}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=straightouttacompton.htm|title=Straight Outta Compton (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|201,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ielu balsis"''' ({{val|en|Straight Outta Compton}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[F. Gērijs Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[O'Šea Džeksons jaunākais]], [[Korijs Hokinss]], [[Džeisons Mičels]], [[Nīls Brauns jaunākais]], [[Eldiss Hodžs]] un [[Pols Džamati]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|11||bez}} Losandželosā.

sentences: '''Kecalitctli''' ({{val|en|Quetzalitztli}}, no [[acteku valoda]]s — "kecala putna zaļās spalvas + [[obsidiāns]]", [[vācu valoda|vāciski]] arī ''Quetzalfeder-Edelgestein'' un ''Quetzalobsidian'') ir [[jašma]]s varietāte — puscaurspīdīga—caurspīdīga, smaragdzaļa jašma no [[Gvatemala]]s, vērtīgs seno [[acteku kultūra]]s dārgakmens. Raksturīgo akmens krāsu rada [[hroms|hromu]] saturoša [[muskovīts|muskovīta]] ieslēgumi.

sentences: '''Makaroni''' (no {{val|it|maccheroni}}) ir dažāda izmēra un formas [[kaltēšana|kaltēti]] [[milti|miltu]] izstrādājumi, ko parasti gatavo no [[raudzēšana|neraudzētas]] [[kvieši|kviešu]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Vispiemērotākie milti makaroniem ir augstāka labuma un 1. šķiras speciāla maluma makaronu milti no [[cietie kvieši|cietajiem kviešiem]] vai stiklainiem [[mīkstie kvieši|mīkstajiem kviešiem]], kuru [[lipeklis|lipekļa]] daudzums ir vismaz 28%, tomēr tos var arī gatavot no [[auzas|auzu]], [[mieži|miežu]] un [[rudzi|rudzu]] miltiem.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-45-156-5 |page=59}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Tomass Bērks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Thomas Burke''
 |              attēls = Thomas Burke 1918.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Tomass Edmunds "Toms" Bērks
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|15}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1929|2|14}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 2 (2 zelta)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name            = Galva
| Latin           =
| Image           = Portrait of a Meerkat.jpg
| Caption         = [[Surikats|Surikata]] galva
}}

sentences: '''Ketoni''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiskie savienojumi]], kas satur [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]], kas saistīta ar diviem ogļūdeņraža atlikumiem. Karbonilgrupu, kurai abās pusēs ir organiskie radikāļi, dažreiz sauc par '''ketogrupu'''. Ketonus kopā ar [[aldehīdi]]em pieskaita pie karbonilsavienojumiem. Ketoni ir relatīvi stabili savienojumi. Visplašāk pazīstamais ketons - [[acetons]] (dimetilketons) - ir arī visvienkāršākais ketons. Savienojumus, kuros ir vairākas ketogrupas, sauc par '''poliketoniem''', no tiem nozīmīgākie ir '''beta-diketoni''' (starp ketogrupām atrodas viens oglekļa atoms).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences: '''Pārtika''' ir produkti, ko [[cilvēks|cilvēki]] izmanto [[uzturs|uzturā]]. Pārtikas produktus pēc izcelsmes iedala [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] izcelsmes produktos. Par augu izcelsmes produktiem uzskata arī [[sēne]]s. Uzturlīdzekļi sastāv no uzturvielām — [[vitamīni]]em, [[tauki]]em, [[ogļhidrāti]]em, [[mikroelementi]]em, [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = IL-2
  |tips = [[Triecienlidmašīna]]
  |ražotājs = Iļjušin
  |attēls = Image:Il2 sturmovik.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = Sergejs Iļjušins
  |pirmais lidojums = 1939. gada 2. oktobris
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = 1941-1945
  |kopskaits = 36 183
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''IL-2''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[triecienlidmašīna]], kuru ražoja [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Ja pieskaita IL-2 pēcteci — lidmašīnu IL-10, kopā tika izgatavotas 42 330 lidmašīnas, kas ir vairāk, nekā jebkura cita militārā lidmašīna.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://combatavia.info/index4il2.html|title=Тяжёлый штурмовик ОКБ им. Ильюшина Ил-2, описание, тактико-технические характеристики, вооружение, модификации боевого самолёта Ил-2|publisher=Всё о военной авиации России|accessdate=2007-12-03|quote=По «тиражу» самолёт Ил-2 не имел себе равных. Заводы построили более 36 тыс. машин этого типа|archiveurl=https://www.webcitation.org/65IMdvaMp?url=http://combatavia.info/index4il2.html|archivedate=2012-02-08}}</ref> IL-2 tika plaši izmantota cīņās ar tankiem. IL-2 bija laba aizsardzība pret apšaudi no zemes, jo lidmašīnas motors, lidotāja kabīne un degvielas tvertnes bija aizsargātas ar bruņām. Viegli sašaujama bija tikai astes daļa ar [[fizelāža|fizelāžu]]. Tomēr lidmašīna bija diezgan neaizsargāta pret [[iznīcinātājs|iznīcinātājiem]]. No 1941. līdz 1945. gadam tika zaudētas 10 762 IL-2 lidmašīnas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kerija Andervuda
|      Vārds_orig = ''Carrie Underwood''
|          Attēls = Carrie Underwood 2, 2012.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Kerija Andervuda 2012. gadā
|        Dz_vārds = Kerija Marija Andervuda
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|10}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Muskogī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[kantripops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore, aktrise
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, klavieres
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[19 Entertainment|19]], [[Arista Nashville]], [[Arista Records|Arista]]
|   Darbojies_arī = [[Brad Paisley]], [[Randy Travis]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.carrieunderwoodofficial.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Kerija Marija Andervuda''' ({{val|en|Carrie Marie Underwood}}; dzimusi {{dat|1983|3|10}} [[Muskogī]], [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa uzvarēja ASV televīzijas šova "[[Amerikāņu elks]]" ceturtajā sezonā 2005. gadā.<ref name="foxnews">{{ziņu atsauce|title= Carrie Underwood Is America's 'Idol'|url= http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|publisher= Fox News|date= May 26, 2005|accessdate= December 15, 2007|archiveurl= https://web.archive.org/web/20110906094306/http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|archivedate= {{dat|2011|09|06||bez}}}}</ref> K. Andervuda ir saņēmusi vairākas [[Grammy award|''Grammy'' balvas]]. Viņa izdevusi četrus albumus, ir devusies piecās tūrēs. Ir filmējusies vairākās filmās, no kurām lielākā daļa vēl nav iznākušas. Viņas pirmais albums ''[[Some Hearts]]'' tika sertificēts ar septiņkāršo platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas, tāpat tas ''[[Billboard]]'' vērtējumā tika atzīts par 2000. gadu dekādes labāko kantrimūzikas albumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 |title=Music Charts, Most Popular Music, Music by Genre & Top Music Charts |work=Billboard |date=December 31, 2009 |accessdate=January 6, 2011 |archive-date={{dat|2010|07|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100715151758/http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus artus juv. branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. artus'' jauna īpatņa branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus artus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus artus <small>Mark-Kurik, 1965</small>
}}
'''''Ganosteus artus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''G. artus'' [[holotips]] ir kreisā branhiālā plātne no atseguma pie Tammes [[Vertsjervs|Vertsjerva]] ezera krastā ([[vidusdevons]], [[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Ganosteus artus'' nozīmē ''biezs'' jeb ''blīvs'' [[Ganosteji|ganostejs]] (no blīvi izvietotiem ādas zobiem). Suga izplatīta pie Vertsjerva, [[Vīlande]]s un [[Peipuss|Peipusa]] ezera blakus [[Kallaste]]i arukilas svītas nogulumos.

sentences: , [[Bauskas Svētā Gara baznīca|Sv.Gara baznīcas]], [[Bauskas rātsnams|Rātsnama]] un Sv. Trīsvienības baznīcu torņiem pirms 1706. gada.]]

sentences:
[[File:The Hubble eXtreme Deep Field.jpg|thumb|300px|Tālas [[galaktika]]s ]]
'''Kosmoloģija''' (no {{val|el|κόσμος}}, ''kosmos'' — "visums" un ''-λογία'', ''-logia'' — "mācība") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Visums|Visumu]], tā attīstību un uzbūvi. Kosmoloģija ir cieši saistīta ar [[astronomija|astronomiju]], [[matemātika|matemātiku]], [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[filozofija|filozofiju]]. Lai gan termins "kosmoloģija" nav sens (pirmoreiz to lietoja 1730. gadā [[Kristians Volfs]] darbā "''Cosmologia Generalis''"), Visuma pētījumus ilgā vēstures laikā ietvēra zinātne, filozofija, [[ezotērika]] un [[reliģija]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Karolinskas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Nya Karolinska, december 2016a.jpg
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Jaunā Karolinskas universitātes slimnīca (2016)
| map_type            =
| map_caption         = 59°21′08″N 18°01′56″E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd = 59 | latm = 21 | lats = 08 | latNS = N
| longd = 18 | longm = 01 | longs = 56 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2004 (1940)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.karolinska.se/karolinska-university-hospital/contact-us/}}
| other_links         =
}}
'''Karolinskas Universitātes slimnīca''' ({{val-sv|Karolinska Universitetssjukhuset}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Kopā ar [[Karaliskais Kārļa institūts|Karalisko Kārļa institūtu]] tā veido vienu no lielākajiem medicīnas, zinātnes un izglītības centriem [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]].

sentences:
{{atsauces+}}
 ]]
'''Politoloģija''' jeb '''politiskā zinātne''' ir zinātne par [[politika|politiku]]. Tajā iekļaujas pētījumi par struktūru un procesiem valdībā vai jebkurā citā ekvivalentā sistēmā, kas nodrošina drošību, likumību un citas sabiedrības eksistencei nepieciešamas lietas. Tādējādi politoloģijā tiek iekļautas tirdzniecības savienības, korporācijas, reliģiskās sistēmas un citas kolektīvās intelekta izpausmes jomas, kas strukturāli līdzinās valsts pārvaldes sistēmai. Politologi pievērš uzmanību varas nodošanai un dalīšanai sabiedrībā, kas bieži ir saistīta ar savstarpēji konfliktējošām interesēm. Politoloģijas nozare, kura pēta atsevišķa indivīda politisko [[Uzvedība|uzvedību]] un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni, ir [[biheiviorālisms]].

sentences:
]]
'''Latvijas telesakaru tīkls''' ir [[Latvija]]s Valsts [[radio]] un [[televīzija]]s centra pārvaldījumā, tas ir specializētais [[telesakari|telesakaru]] tīkls, kuru Latvijā sāka veidot no 1945. gada. Latvijas Valsts radio un televīzijas centra telesakaru tīkls savieno lielu skaitu objektu visā Latvijā. Tīkla pamats — maģistrālā [[SDH]] radiorelejlīnija, kuras kopējais garums ap 700 kilometriem. Maģistrālās līnijas kanālu pieejamība nav mazāk par 99,99%. Lai piekļūtu SDH maģistrālei, izmanto [[PDH]] radiorelejlīniju aparatūru, kura strādā 13—38GHz frekvenču diapazonā (šobrīd 23 posmos). [[Rīga|Rīgā]] atrodas [[LMDS]] bezvadu piekļuves sistēmas bāzes stacija, kas atbalsta visus [[ATM]] servisus. Bāzes stacijas darbības rādiuss (no [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] — līdz 8km). Minētais tīkls paredzēts televīzijas un radio programmu izplatīšanai, ka arī datu pārraidei. Datu pārraides kanālu izveidošanai izmanto SDH, PDH, ATM un IP tehnoloģijas (atkarībā no prasībām). VAS Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs nodrošina pastāvīgu tīkla kontroli un apkalpošanu 24h diennaktī.

sentences: {{Commonscat|Categories by year|Kategorijas pēc gada}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators 2: Pastarā diena
| attēls                   = Terminator2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terminator 2: Judgment Day''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džeimss Kemerons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Edward Furlong|Edvards Fērlongs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Lightstorm Entertainment]]''
* ''[[Gale Anne Hurd|Pacific Western]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|07|01|pirmizrāde|1991|07|03|kino}}
| ilgums                   = 139 minūtes<ref name=Allrovi>{{tīmekļa atsauce | work=[[AllRovi]] | title=Terminator 2: Judgment Day | publisher=[[Rovi Corporation]] | url=http://www.allrovi.com/movies/movie/-v49102?r=allmovie | accessdate=January 11, 2012 }}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |work=The New York Times | title=Terminator 2: Judgment Day (1991) | url=http://movies.nytimes.com/movie/49102/Terminator-2-Judgment-Day/overview | accessdate=January 24, 2011 | first=Janet | last=Maslin}}</ref>
| valsts                   =
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|94 miljoni}}<ref name=CTB>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.thedailybeast.com/newsweek/1991/07/07/conan-the-humanitarian.html | title=Conan The Humanitarian | work=[[The Daily Beast]] | date=July 3, 1991 | accessdate=January 13, 2012 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20130209205048/http://www.thedailybeast.com/newsweek/1991/07/07/conan-the-humanitarian.html | archivedate={{dat|2013|02|09||bez}} }}</ref>—102<ref name="boxofficemojo"/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|520,8 miljoni}}<ref name="boxofficemojo">{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=terminator2.htm |title= Terminator 2: Judgment Day|publisher=[[Box Office Mojo]]| accessdate=December 11, 2017}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Terminators (filma)|Terminators]]"
| nākamā                   = "[[Terminators 3: Mašīnu sacelšanās]]"
| imdb                     = 0103064
}}
'''Terminators 2: Pastarā diena'''<ref>[https://alfa.cinamonkino.com/film/terminators-2-pastara-diena-3d/ Terminators 2: Pastarā diena 3D]{{Novecojusi saite}}</ref> ({{val|en|Terminator 2: Judgment Day}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džeimss Kemerons]]. Filmā Sāru Konoru un viņas dēlu Džonu cenšas nogalināt no nākotnes atsūtīta jaunāka [[terminators (tēls)|terminatora]] versija, lai Džons nekļūtu par pretkustības vadītāju, filmā Sāru un Džonu aizsargā arī no nākotnes atsūtītais vecais terminators. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]], [[Roberts Patriks]] un [[Edvards Fērlongs]].

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences: '''Rutes grāmata''' ({{val-he|מגילת רות}}, ''Megilath Ruth'') ir ebreju [[Tanaha]]s un kristiešu [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata. Rutes grāmatu veido četras nodaļas. Vecajā Derībā tā ir vēsturiskā grāmata starp [[Soģu grāmata|Soģu grāmatu]] un [[Samuēla pirmā grāmata|Samuēla pirmo grāmatu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Špērs
|     vārds_orig = ''Albert Speer''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 146II-277, Albert Speer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Alberts Špērs 1933. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Manheima]], [[Vācijas Impērija]], (mūsdienās [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]], valsts darbinieks
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-53-6
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,27
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 173—176 °C<
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
'''Binde''' var būt:
* [[Binde (pilsēta)|Binde]] (''Bünde'') — pilsēta Vācijā, Ziemeļreinā-Vestfālenē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Činua Ačebe
|     vārds_orig = ''Chinua Achebe''
|         attēls = Chinua Achebe - Buffalo 25Sep2008 crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Činua Ačebe 2008. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Nigērija|Ogidi}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
|bgcolour = 6495ED
|name = Fransuā Ogists Renē Rodēns
''François-Auguste-René Rodin''
|image = Rodin-cropped.png
|imagesize = 200px
|caption =
|birthname =
|birthdate = {{dat|1840|11|12}}
|location =
|deathdate = {{miršanas datums un vecums|1917|11|17|1840|11|12}}
|deathplace =
|places =
|nationality = [[franči|francūzis]]
|field = [[tēlniecība]]
|training =
|movement = [[impresionisms]]
|famous works = "[[Domātājs]]" (1880)
"[[Skūpsts (Rodēna skulptūra)|Skūpsts]]" (1886)
|paraksts =
|patrons =
|influenced by =
|teachers =
|pupils =
|influenced =
|awards =
}}

sentences: '''16. februāris''' ir gada 47. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 318 (319 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Pārtvērējiznīcinātājs''', '''iznīcinātājs-pārtvērējs''' jeb '''pārtvērējlidmašīna''' ir [[iznīcinātājs|iznīcinātāju]] paveids, kura uzdevums ir nepieļaut veiksmīgas pretinieka lidmašīnu, galvenokārt [[bumbvedējs|bumbvedēju]] un [[izlūklidmašīna|izlūklidmašīnu]], misijas. Mūsdienās šo funkciju lielākā daļā gaisa spēku veic parasti iznīcinātāji, vienīgie pēc 1960. gadiem izstrādātie specifiski pārtvērējiznīcinātāju modeļi ir ''[[MiG-31]]'' (PSRS) un ''[[Tornado F3]]'' (Lielbritānija). Pārtvērējiznīcinātāju ātrums sasniedz 3000 km/st, bet lidojuma augstums — 21 km.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 218. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Meistars
| color         =
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         =
| caption       =
| first         = ''Terror of the Autons'' ({{dat|1971|1|23|N|bez}})
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Galifrejietis
| gender        =
| occupation    =
| title         = Laika pavēlnieks
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences: Par '''polo poniju''' sauc jebkuru [[mājas zirgs|zirgu]], ar kuru piedalās [[polo]] sporta spēlē. Zirgam, kas piedalās polo spēlē, ir jābūt ātram kā [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgam]], fiziski izturīgam kā [[kvarterzirgs|kvarterzirgam]] un apķērīgam kā [[arābu zirgs|arābu zirgam]], kas spēj attiecīgos brīžos pieņemt savus lēmumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |title=What is a Polo Pony<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2008|06|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080605004400/http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |archivedate={{dat|2008|06|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus atlanticus
| pasuga_lv=Atlasa savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus atlanticus
}}
'''Atlasa savvaļas ēzelis''' jeb '''Alžīrijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus atlanticus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') viena no pasugām.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences: '''Kaps''' ir vieta, padziļinājums zemē vai celtne mirušo apglabāšanai. Kaps var atrasties daļēji vai pilnībā zem zemes virsmas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 16
|lv = Sešpadsmit
}}
'''16''' ('''sešpadsmit''') ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp [[15 (skaitlis)|15]] un [[17 (skaitlis)|17]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name         = Lietuvas Zooloģiskais dārzs
|logo             =
|logo_caption     =
|image            = Zoologijos sodas1 2007-07-15.jpg
|image_caption    = Zooloģiskā dārza plāns
|location         = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
|date_opened      = {{dat|1938|7|1}}<ref name=times/>
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  54.902222  | latNS  =
| longd =  23.9525 | longEW =
|area             = 15,66 hektāri
|num_species      = 232 (2017)
|num_animals      = 2166 (2017)
|largest_tank_vol =
|total_tank_vol   =
|annual_visitors  = 154350 (2016)
|members          =
|exhibits         = akvārijs, reptīļu māja, mērkaķu māja, tīģeru nostūris, putnu māja
|website          = [http://www.zoosodas.lt/ www.zoosodas.lt]
}}
'''Lietuvas Zooloģiskais dārzs''' ({{val|lt|Lietuvos zoologijos sodas}}) pirms tam zināms kā '''Kauņas Zooloģiskais dārzs''' ir vecākais zinātniskais [[zooloģiskais dārzs]] [[Lietuva|Lietuvā]].<ref name=times/> Tas atrodas [[Ažuolinas parks|Ažuolinas ozolu birzs]] parkā [[Kauņa]]s dienvidrietumos, [[Žaļakalnes seņūnija|Žaļakalnes seņūnijā]].<ref>{{Ziņu atsauce | first= | last= | coauthors=  |  title=Information about zoo | date= | publisher=Kaunas Zoo | url =http://www.zoosodas.lt/?tid=1&stid=33&lvl=1&lid=33〈=1 | work = | pages = | accessdate = 2008-05-18 | language = Lithuanian}}</ref> Zooloģiskā dārza teritorija aizņem 15,66 hektārus zemes.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sunday Bloody Sunday''
| operators =
| attēls = Sundaybloodysunday.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Šlesindžers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenda Džeksone]]
* [[Pīters Finčs]]
* [[Marijs Heds]]
* [[Pegija Eškrofta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sunday Bloody Sunday''
| studija = ''Vectia''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|7|1}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sunday Bloody Sunday''''' ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Šlesindžers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenda Džeksone]], [[Pīters Finčs]], [[Marijs Heds]] un [[Pegija Eškrofta]].

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Daugavpils]]

sentences:
.]]
'''Pussabrukšanas periods''' ir [[laiks]], kurā kādu nestabilu, eksponenciāli sadalošos objektu skaits samazinās divas reizes jeb laiks, kurā nestabila objekta sabrukšanas [[varbūtība]] ir 1/2. Visbiežāk pussabrukšanas perioda jēdzienu lieto [[kodolfizika|kodolfizikā]] attiecībā uz radioaktīvu [[izotops|izotopu]] [[atoma kodols|kodoliem]], lai novērtētu to [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]. Jo mazāks ir izotopa pussabrukšanas periods, jo tas ir radioaktīvāks.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Krūgerrands''' ir [[DĀR]] zelta monēta. Tā izlaista ar mērķi palielināt Dienvidāfrikas zelta pārdošanu pasaulē. Apgrozībā tika laistas zelta monētas, kas svēra 1 [[Trojas unce|Trojas unci]], kuras sāka pārdot par zelta tirgus vērtību, pievienojot nelielu uzcenojumu. Mūsdienās Krūgerrands ir pasaulē visvairāk pārdotā zelta monēta. Krūgerrandu kopējā tirāža pārsniedz visu pārējo no tīra zelta kalto monētu tirāžu (apmēram 54 milj.). Zelta [[raudze]] - 917.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria moschata detail.JPG
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Smaržīgā zemene (''Fragaria moschata'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria moschata
| suga_lv       = Smaržīgā zemene
| binomial      = Fragaria moschata
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences: '''Bišu maize''' ir [[Biškopība|biškopības]] produkts, kuru [[bite]]s lieto savā uzturā. Bites savāc [[ziedputekšņi|ziedputekšņus]] no [[Augi|augiem]], pārnes ligzdā, ievieto šūnās, noblīvē un, samitrinot ar [[nektārs|nektāru]] un siekalām, konservē. Sablīvētajos putekšņos norisinās pienskābā [[rūgšana]] un izveidojas bišu maize, kuru uzturā var lietot arī cilvēki. Bišu maizi izmanto ārstniecībā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mareks Edelmans
|     vārds_orig = ''Marek Edelman''
|         attēls = Marek Edelman by Kubik.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Mareks Edelmans 2005. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1919
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Gomeļa]], [[Padomju Krievija]]<br>({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Varšava]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, kardiologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = sārmzemju metāls
 |      kārtas skaitlis = 56
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 18
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Ba
 |             atommasa = 137,327
 |   valences elektroni = [Xe]6s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Bārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
 |  elektronegativitāte = 0,89
 |              blīvums = 3510
 |  kušanas temperatūra = 1000 K (727,2 °C)
 | viršanas temperatūra = 2143 K (1870 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   = 3,32{{E|-7}}
 | skaņas ātrums         = (20 °C) 1620
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,268
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kodolu magnētiskā rezonanse''' (KMR jeb [[angļu valoda|angliski]] NMR) ir augstfrekvences [[radioviļņi|radioviļņu]] selektīva absorbcija [[viela|vielā]], kura atrodas ļoti spēcīgā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tādi [[atoma kodols|atomu kodoli]], kuru [[spins|spinu]] vērtība S ir 1/2 (magnētiski aktīvi ir arī pusveselie spini, kuru S ir lielāka par 1/2, kā piem. 3/2, 5/2, 7/2 utt., bet šie spini ir kvadrupoli), magnētiskajā laukā orientējas divējādi — vai nu magnētiskā lauka virzienā, vai arī pretēji tam. Līdz ar to izveidojas divi dažādi kodolu [[enerģija]]s apakšlīmeņi, turklāt vairāk kodolu parasti ir zemākajā enerģijas līmenī. Šie enerģijas līmeņi savstarpēji ir ļoti tuvi un to enerģijas starpībai atbilst tādu [[fotons|fotonu]] enerģija, kuru atbilstošais viļņa garums ir radioviļņu diapazonā (daži [[centimetrs|centimetri]] vai centimetra daļas). Tādējādi pie noteiktas magnētiskā lauka intensitātes noteikti atomu kodoli absorbē noteikta viļņu garuma radioviļņus, kas nodrošina atomu kodolu pāreju augstākajā enerģijas līmenī. Šādu selektīvu absorbciju sauc par '''rezonanses signālu'''. Kodoliem pārejot atpakaļ zemākajā līmenī, tāda paša viļņa garuma signāls tiek izstarots (to sauc par kodolu relaksāciju).

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Silvija Plāta
|     vārds_orig    = ''Sylvia Plath''
|         attēls    = Sylvia plath.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1932
|     dz_mēnesis    = 10
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1963
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    = Oto Plāts, Aurēlija Plāta (dzim. Šobere)
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Teds Hjūzs]]
|          bērni    = Frīda Hjūza, Nikolass Hjūzs
|       paraksts    = Sylvia Plath signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece un rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[autobiogrāfija]], [[dzeja]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[grēksūdzes dzeja]]
|slavenākie darbi   = krājums "''Ariel''" (1965); romāns "[[Stikla kupols]]" (''The Bell Jar'', 1963)
|    ietekmējies    = [[V. H. Odens]], [[Roberts Louels]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Smita koledža]], [[Kembridžas Universitāte]]
|    apbalvojumi    = [[Pulicera balva]] (1982, pēc nāves)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Pixar Animation Studios''
| logo             =
Kompānijas logo (1995–mūsdienas)
| company_type     = [[meitas uzņēmums]]
| genre            =
| fate             =
| predecessor      = ''Graphics Group'' (1979–1986)
| successor        =
| foundation       = 1979. gadā kā ''Graphics Group'', no {{dat|1986|2|3|Ģ|bez}} kā ''Pixar''
| founder          = [[Edvīns Ketmuls]]
[[Elvijs Rejs Smits]]
[[Stīvs Džobss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apple.com/pr/bios/jobs.html |title=Press Info – Apple Leadership – Steve Jobs |publisher=Apple |accessdate=July 8, 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20061017075126/http://www.apple.com/pr/bios/jobs.html |archivedate={{dat|2006|10|17||bez}} }}</ref>
[[Džons Laseters]]
| defunct          =
| location_city    = [[Emervila]], [[Kalifornija]]
| location_country = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Edvīns Ketmuls]], prezidents
[[Džons Laseters]], direktors
[[Džims Moriss]], galvenais menedžeris
| industry         = [[CGI animācija]]
mākslas filmas
programmatūra
| products         = ''[[Pixar Image Computer]]'', ''[[PhotoRealistic RenderMan|RenderMan]]'', ''[[Marionette]]''
| production       =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[The Walt Disney Company]]''
| parent           = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| num_employees    =
| divisions        = ''[[Pixar Canada]]''
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.pixar.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nospēlē man dziesmu
| operators =
| attēls = Play misty for me.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Džesika Voltere]]
* [[Donna Milsa]]
* [[Džons Larčs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Play Misty for Me''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|950 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Play-Misty-for-Me#tab=summary|title=Play Misty for Me (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|07}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nospēlē man dziesmu"''' ({{Val|en|Play Misty for Me}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas atveido [[Džesika Voltere]], [[Donna Milsa]] un [[Džons Larčs]]. Šī ir pirmā režisētā Īstvuda filma.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences: '''Mikroformāti''' ir iezīmes, kas ļauj pierakstīt [[semantika|semantiku]] [[HTML]] (vai [[XHTML]]) [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappusēs]]. Tas ļauj programmām "saprast" tīmekļa lappusēs esošo saturu, kas noformēts izmantojot mikroformātus.

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Skats''' ({{val-en|view}}), relāciju datubāzu kontekstā, ir virtuāla tabula, ko no vienas vai vairākām tabulām veido [[SQL]] vaicājums. Par skatu sauc arī šādu saglabātu vaicājumu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences: '''Vinters''' (siev. dz. '''Vintere''') ir [[uzvārds]] (no vācu vai angļu ''Winter'', latviski '[[ziema]]'), kas var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Black-throated_Tit_(Aegithalos_concinnus)_-on_branch.jpg
 | att_nosaukums =[[Melnrīkles zīlīte]] (''Aegithalos concinnus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta=Aegithalidae
 | dzimta_lv=Garastīšu dzimta
 | ģints = Aegithalos
 | ģints_lv = Garastītes
 |      binomial = Aegithalos <small>([[Johann Hermann|Hermann]], 1804)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Orites''
}}
'''Garastītes, garastīšu ģints''' (''Aegithalos'') ir [[garastīšu dzimta]]s (''Aegithalidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] ģints, kas apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas putnu [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers & reed warblers]</ref> Tās visas izplatītas [[Eirāzija|Eirāzijā]] un lielākā sugu dažādība sastopama [[Himalaji|Himalaju]] reģionā vai tā tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena garastīšu ģints suga — [[garastīte]] (''Aegithalos caudatus'').<ref>[http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/aegithalidae/ Latvijas daba: Garastīšu dzimta]</ref>

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Pasterce
| attēls       = Johannisberg_(Hohe_Tauern)_2.jpg
| paraksts     =
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
| vietaskarte  = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      =
| vieta        = {{vieta|Austrija|Karintija|Augstais Tauerns}}
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=47 | plat_m=05| plat_s=08| plat_NS=N
| gar_d=12| gar_m=43| gar_s=24| gar_EW=E
| platība      = 18,5 (2006. gads)
| garums       = 8,3 (2006. gads)
| platums      =
| kritums      = 1353
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     = <!-- galvenās pietekas -->
| valstis      =
| salas        = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ārons Švarcmans
|     vārds_orig = ''Arón Schvartzman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ARG}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[ārsts]]
}}

sentences: '''Brasls''' ir sekla vieta [[upe|upē]], kuru izmanto upes šķērsošanai ar kājām vai transportlīdzekļiem.

sentences: '''Baltkrievijas Republikas Nacionālais akadēmiskais Lielais operas un baleta teātris''' ({{val|be|Нацыянальны акадэмічны Вялікі тэатр оперы і балета}}) atrodas parkā [[Baltkrievija]]s [[galvaspilsēta]]s [[Minska]]s Trīsvienības kalna rajonā. Vietējie to sauc vienkārši par "Operas teātri" vai "Operas un baleta teātri". Kad teātris 1933. gada 15. maijā tika atvērts, sākumā tam nebija savas izrāžu vietas. Līdz 1938. gadam teātra trupa uzstājās Baltkrievijas drāmas teātra ēkā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences: '''22. jūlijs''' ir gada 203. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (204. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 162 dienas.

sentences:
[[māksla]]s festivālā [[Liverpūle|Liverpūlē]] 2006. gadā]]
'''Aplausi''' ({{val|la|applaudere}} — ‘radīt troksni, klapēt’) ir skaņa, kas tiek radīta, sasitot abas [[plauksta]]s. Ar aplausiem tiek izteikta piekrišana, tie tiek uzskatīti par prieka izpausmi. Visbiežāk aplausus var dzirdēt koncertu laikā, pēc [[Teātris|teātra]] izrādēm vai citās sabiedriskās vietās un pasākumos.

sentences:
'''''Piezīme:''' nejaukt ar - [[:Kategorija:Katoļu svētie]].''
{{Commonscat|Beatified people}}

sentences: '''Vēstures cienītāju klubs''' jeb '''vēstures rekonstruktoru klubs''' ir brīvprātīga ļaužu apvienība — [[klubs]], — kurā apvienojušies cilvēki, kuri brīvajā laikā neprofesionāli interesējas par [[vēsture|vēsturi]], mājas apstākļos nodarbojas ar dažādu vēsturisku laikmetu priekšmetu un apģērba rekonstrukciju izgatavošanu, rīko dažādus tematiskus pasākumus, kuros tērpjas vēsturisko apģērbu kopijās, spēlē [[lomu spēle]]s pēc iepriekš atrunāta scenārija (piemēram, kādas vēsturiskas kaujas rekonstrukcija, bruņinieku turnīrs u.tml.).

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2012. gada novembrī,}}
'''Igauņu haika''' ir dzejas forma, kas ir īsāka par tradicionālo haiku. Ja Parastai haikai zilbju skaits ir 5+7+5, bet igauņu haikai trijās rindās tikai 4+6+4 zilbes.

sentences: '''Digitālais mārketings''' ir [[tirgzinība]]s forma, kas koncentrējas uz mārketinga aktivitātēm digitālajā vidē, ar to saprotot vairākas galveno aktivitāšu platformas – e-pasta mārketingu, interneta pārlūku mārketingu, sociālo tīklu mārketingu, mobilo (viedtālruņu) mārketingu.<ref>[http://www.huffingtonpost.com/johana-reyes/digital-marketing-the-bes_b_5716955.html The 5 Most Common Digital Marketing Strategies]</ref> Katrā no šīm platformām tiek izmantoti dažādi mērķa tirgus sasniegšanas kanāli un tehniskie risinājumi, bet, ņemot vērā digitālo tehnoloģiju savstarpējo saistību, laba digitālā mārketinga kampaņa parasti notiek visās platformās. Piemēram, [[viedtālrunis|viedtālruņa]] lietotājam tiek nosūtīts [[e-pasts]], kura saturā iekļauta saite uz [[tiešsaistes sociālais tīkls|sociālā tīkla]] lapu ar informāciju, kas atrodama arī [[tīmekļa pārlūkprogramma|interneta pārlūka]] meklēšanas rezultātos.

sentences: '''Dendroloģija''' (no {{val|grc|Δένδρον}} (''déndron'') — 'koks' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'mācība') — [[botānika]]s nozare, kas pētī [[Koks|kokaugu]] [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]], fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Ģenētika|ģenētiku]], [[Areāls|izplatību]], saimniecisko nozīmi, [[Introdukcija (bioloģija)|introdukciju]] un aklimatizāciju. Dendroloģijai ir liela nozīme mežsaimniecībā, augļkopībā, daiļdārzniecībā, ainavu arhitektūrā.<ref>{{LPE|2|}}</ref> Zinātniekus, kas strādā šajā nozarē, sauc par '''dendrologiem'''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs Rihters
|     vārds_orig = ''Charles Richter''
|         attēls = CharlesRichter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čārlzs Rihters 1970. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Overpeka|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|Amerikānis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]<br/>[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|        zinātne = [[Seismoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rihtera skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Čārlzs Frānsiss Rihters''' ({{val|en|Charles Francis Richter}}, dzimis {{dat|1900|4|26}} Overpekā, [[Ohaio (štats)|Ohaio]], ASV, miris {{dat|1985|9|30}} Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[seismoloģija|seismologs]]. Dzimis nelielā pilsētā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štata dienvidaustrumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bladder Wrack (Fucus vesiculosus) - geograph.org.uk - 224125.jpg| |       platums = 240px
|       valsts = Chromalveolata
|     valsts_lv = Hromisti
|      tips= Heterokontophyta
|       tips_lv = Heterokonti
|klase = Phaeophyceae
|      klase_lv = Brūnaļģes
|kārta = Fucales
|      dzimta = Fucaceae
|ģints = Fucus
|        suga =Pūšļu Fuks (F.vesiculosus)
| binomial = Fucus vesiculosus L.
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis essica holotips.jpg
| att_nosaukums = Galvas vairoga fragments ([[holotips]]).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| suga = Asterolepis essica
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis essica''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja Baltijā apakšējā [[Frānas stāvs|frāna]] [[Gaujas svīta|Gaujas svītā]]. Sugu aprakstīja [[Ļubova Ļarskaja]] 1981. gadā. Sugas nosaukums veidots no Essi mājām pie [[Vehandu|Vehandu upes]], [[Igaunija|Igaunijā]], kur tika atrastas šīs sugas [[fosilijas]]. Citur šīs sugas pārstāvji pagaidām nav zināmi.

sentences: '''9. jūlijs''' ir gada 190. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (191. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 175 dienas.

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences: '''7. jūlijs''' ir gada 188. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (189. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 177 dienas.

sentences: {{Citas nozīmes|instrumentu|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ResearchGate
| veids                = Sociālais portāls
| valsts               = [[Vācija]], [[Berlīne]], [[Amerika]], [[Bostona]]
| izveidotāji          =
Vadiba:
* Ijad Madisch
* Sören Hofmayer
* Horst Fickenscher
| darbību_uzsāka       = [[Hannovere]], [[Vācija]] ([[2008. gads|2008]])
| reģistrēti_lietotāji = 1,400,000
| mājas_lapa           = http://www.researchgate.net/
|logo_attēls=ResearchGate Logo.png}}
{{vikisaites+}}
{{atveidošana}}
'''ResearchGate''' ({{val-lv|"Pētniecības vārti"}}) ir bezmaksas pētnieku un zinātnieku sociālais tīkls. Šī interneta platforma piedāvā brīvu pieeju web 2.0. koncepcijai, ar kuras palīdzību ir iespējama interesējošo rakstu semantiska meklēšana (meklē ne vien atsevišķus vārdus, bet arī šo vārdu kopējo nozīmi) no speciāliem žurnāliem <ref>''Eine Bühne für alle. Wie Wissenschaft 2.0 Forscher ins Netz zieht.'' In: ''Frankfurter Allgemeine Zeitung.'' 5. August 2009.</ref> Šajā datu bankā ir iespējams atrast vairāk nekā 35 miljonus dažādu ierakstu. Piemēram, ja kādu medicīnisku anotāciju iekopē meklētājā, uzreiz parādās neskaitāmi raksti, kas ir relevanti ievadītajai anotācijai. Šādu meklēšanas pieeju var arī izmantot „kolēģu” meklēšanai no visas pasaules, kuri interesējas par šo pašu tēmu.

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences: '''Skrituļdēlis''' vai '''skeitbords''' ({{val|en|skateboard}}) ir dēlis, kas sastāv no vairākām koksnes kārtām, ar piekares palīdzību piestiprinātiem četriem ritentiņiem, paredzēts vienkāršai braukāšanai un triku izpildei.

sentences: '''[[Latvijas Zinātņu akadēmija|Latvijas PSR Zinātņu akadēmija]]s Fizikas institūta atomreaktors''', pazīstams arī kā '''Salaspils kodolreaktors''', bija zinātniski pētnieciska tipa siltumneitronu reaktors, kas tika izmantots [[radiācija]]s parādību pētīšanā. Viens no reaktora zinātniskiem vadītājiem bija fizikas un matemātikas zinātņu doktors [[Kurts Švarcs|Kurts Švarcs.]] Zinātniskā kodolreaktora darbība ir uzskatāma par Latvijas zinātnes vienu no spožākajām lappusēm<ref name=":2" />.

sentences:
[[Kategorija:Fizikas nozares]]
[[Kategorija:Kosmoloģija]]
[[Kategorija:Astronomija]]

sentences:
izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukuma]] laikā [[Ukraina|Ukrainā]]]]
'''Informācijas karš (IK)''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''information warfare'') ir koncepcija, kas ietver [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas]] un [[Saskarsme|komunikāciju]] [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmantošanu, lai iegūtu konkurences priekšrocības pār pretinieku.  IK ir [[Psiholoģiskā manipulācija|manipulēšana]] ar [[Informācija|informāciju]], kurai uzticas mērķis, lai tas pieņemtu lēmumus pretēji savām interesēm.

sentences:
{{atsauces+}}
'''OGLE-TR-132b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-132]], kas atrodas 1585 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,03 AU un gads uz tās ilgst tikai 40,557 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemērots dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-132b, tad uz tās būtu 1901 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
]]
'''Zemesrags''' vai vienkārši '''rags''' ir [[krasts|krasta]] izvirzījums, kas iestiepjas [[jūra|jūrā]], [[ezers|ezerā]] vai [[upe|upē]]. Zemesragu veido pamatieži vai saneši.<ref>{{LPE|8|254}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Tanimbaras salas
|attēls              = Saumlaki tepi laut.jpg
|attēla paraksts     = Saumlaki osta
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Tanimbar''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 7 |latm= 58 |lats= |latNS= S
|longd=131 |longm= 18|longs= |longEW=E
|platība             = 5430
|garums              = 220
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Laibobara
|augstums            = 391
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 128 489 <small>(2022)</small>
|blīvums             = 29
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Saumlaki]]
|piezīme =
}}
'''Tanimbaras salas''' ({{val|id|Kepulauan Tanimbar}}) ir salu grupa [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|698|Tanimbaru salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provincē, veido atsevišķu Tanimbaras salu apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Saumlaki]] [[Jamdena]]s salā.

sentences:
'''Līdzstrāvas ģenerators''' ir [[Līdzstrāvas mašīna|līdzstrāvas]] [[elektriskā mašīna]], kas darbojas ģeneratora režīmā. Tā pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]].
== Uzbūve ==
Par līdzstrāvas ģeneratora uzbūvi skatīt: ''[[Līdzstrāvas mašīna]]''.
== Darbība ==
Līdzstrāvas ģeneratoram tiek pievadīta mehāniskā enerģija, ar nemainīgu ātrumu griežot ģeneratora [[Rotors|rotoru]]. [[Stators|Statorā]] novietotais ierosmes [[tinums]] pieslēgts nelielas [[jauda]]s līdzsprieguma (nemainīga [[Spriegums|sprieguma]]) avotam, un tajā plūst ierosmes [[Elektriskā strāva|strāva]], radīdama nekustīgu un nemainīgu [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Rotoru griežot, [[Enkurs (elektrotehnika)|enkura]] tinuma vadi šķērso magnētiskā lauka spēka līnijas, un katrā no tiem [[Elektromagnētiskās indukcijas likums|inducējas]] [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēks]] (EDS).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Detective Chinatown 3''
 | oriģinālnos = 唐人街探案 3
 |      attēls = Detective Chinatown 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Čens Sičens]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Čens Sičens
* Vusi Liu
* Nomī Ksu
* Jinins Jans
* Čuns Žans
* Lians Žou
 |     aktieri =
* [[Vans Baokians]]
* [[Liu Haorans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''Beijing Yitong Legend Films''
* ''China Film Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Wanda Pictures''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|2|12|Ķīna}}
 |      ilgums = 136 minūtes
 |      valsts = {{CHN}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|117 miljons}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/02/12/box-office-detective-chinatown-3-tops-avengers-endgame-with-160-million-friday/amp/|title= Box Office: 'Detective Chinatown 3' Tops 'Avengers: Endgame' With $160M Friday |work= Forbes |date= February 12, 2021 |access-date= February 16, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|686,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021|title=Detective Chinatown 3 (2021)|website=Entgroup|access-date=March 12, 2021|archive-date={{dat|2021|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211116222545/http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370822/?ref_=bo_se_r_6 |title=Detective Chinatown 3 (2021) |website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2021|12|29||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = ''[[Detective Chinatown 2]]''
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Detective Chinatown 3''''' ({{val|zh|唐人街探案 3}}) ir 2021. gada Ķīnas [[mistērija (filmu žanrs)|mistērijas]] [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārists ir [[Čens Sičens]], galvenajās lomās [[Vans Baokians]] un [[Liu Haorans]]. Šis ir turpinājums 2018. gada filmai ''[[Detective Chinatown 2]]'' un ir trešā daļa ''Detective Chinatown'' filmu sērijā. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika {{dat|2021|2|12||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu ekonomikā|jēdzienu matemātikā|Procents}}
'''Procenti''' ir naudas summa, ko nopelna aizdevējs, tā ir atlīdzība par atļauju aizņēmējam izmantot viņa naudu un par izdevuma atmaksas gaidīšanas laiku. Kad cilvēks aizņemas naudu, procenti parasti tiek izmaksāti no pamatsummas. Maksas lielums procentos par aizņēmumu vai noguldījumu bankā tiek saukts par [[procentu likme|procentu likmi]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Pietraga Sarkanās klintis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Pietraga_Sarkanas_klintis.JPG
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Pietraga Sarkanās klintis
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 57 | plat_m  = 50 | plat_s = 37 | plat_NS = N
 | gar_d  = 24 | gar_m   = 29 | gar_s  = 06 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Ainažu pagasts}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}'''Pietraga Sarkanās klintis'''<ref name="Zbr">[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/biosferas_rezervati1/ziemelvidzemes_biosferas_rezervats/ Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts],</ref> ir Burtnieku svītas [[smilšakmens]] klintis jeb krauja, kas atrodas [[Salaca]]s kreisajā krastā.<ref name="Vietas">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |title=Vietas. Latvijas ceļvedis |access-date={{dat|2015|03|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305100832/http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tās paceļas upes līkumā kā izvirzīts klinšains rags. Valsts nozīmes [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[dabas piemineklis|aizsargājams dabas piemineklis]]. Ietilpst [[Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts|Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā]].<ref name="Zbr"/> Administratīvi ietilpst [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Ainažu pagasts|Ainažu pagastā]].

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Gurktāles Alpi
|attēls                 = Nockalmstrasse_06.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.95 | latNS  = N
| longd = 13.933333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Eizenhuts]]
|augstums               = 2 441
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences: '''Cikliskā redundances pārbaude''' jeb '''CRC''' ({{val-en|Cyclic redundancy check}})<ref>{{AkadTerm|term=CRC|lang=EN}}</ref> ir [[kontrolsumma]]s algoritms, ko izmanto [[datortīkls|datortīklos]] un datu glabāšanas ierīcēs, lai pārbaudītu, vai datu pārraides, ierakstīšanas vai nolasīšanas procesu gaitā nav radušās kļūdas. Nosūtītājs katram datu blokam pievieno skaitli, kura pamatā ir bloka satura [[polinomu dalīšana]]s atlikums. Šī pati darbība tiek veikta saņēmēja pusē. Salīdzinot šos skaitļus, var spriest par datu pareizību un veikt koriģējošas darbības, ja tie nesakrīt (piemēram, pieprasot saņēmējam datus nosūtīt atkārtoti).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Mercedes-Benz Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Mercedes-Benz Arena Berlin August 2015.JPG
| map_type = Berlīne
| latNS = N
| latd = 52
| latm = 30
| lats = 20
| longEW = E
| longd = 13
| longm = 26
| longs = 36
| location = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| broke_ground = {{dat|2006|||N|bez}}
| built = Līdz {{dat|2008|||d|bez}}
| opened =
| cost = {{Eiro|165 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 17 000
| cap_basketball = 14 500
| cap_hockey = 14 200
| tenants = [[Berlīnes "Eisbären"]] ([[Vācijas hokeja līga|DEL]]) (2008-)<br />[[Berlīnes "Alba"]] ([[Vācijas basketbola Bundeslīga|BBL]]) (2008-)
}}
'''''Mercedes-Benz Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Arēna tika atklāta {{Dat|2008|||Ģ|bez}} septembrī. Arēnā savas mājas spēles aizvada [[Vācijas hokeja līga]]s klubs [[Berlīnes "Eisbären"]] un [[Vācijas basketbola Bundeslīga]]s klubs [[Berlīnes "Alba"]]. 2009. gadā arēnā notika [[Eirolīga (basketbols)|Eirolīgas]] fināls. Arēnā vēl var notikt [[Handbols|handbola]] spēles un dažādi [[Koncerts|koncerti]].

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Fagus crenata|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Fagus|ģints_lv=Dižskābarži|suga=Fagus crenata|suga_lv=Japānas dižskābardis|attēls=Fagus crenata fruits.jpg|attēls2=Fagus crenata (Mount Yokoyama).jpg}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Euarchonta.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta = Euarchontoglires
| virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
| lielkārta = Euarchonta
| lielkārta_lv = Euarhonti
| binomial= Euarchonta <small>([[Waddell]], 1999)</small>
| kategorijas=nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Dermoptera|Ādlidoņi}}
* {{TaksoSaite|Primates|Primāti}}
* {{TaksoSaite|Scandentia|Tupajas}}
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hjargasnūrs
|attēls=Khyargas-Nuur lake, Uvs aimag, Mongolia.JPG
|karte=Khyargas Nuur and Airag Nuur lakes, Mongolia, Landsat image, 07-28-2015.jpg
|kartes_paraksts=Hjargasnūra ''Landsat'' satelītaina (2015)
| map = Mongolija
| plat_d=49 | plat_m=10 | plat_s=17 | plat_NS=N
| gar_d=93 | gar_m=20 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1407
|garums=75
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=80
|tilpums=>66
|augstums_vjl=1028
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Hjargasnūrs''' (agrāk arī '''Hirgisnūrs'''; {{val|mn|Хяргас нуур}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Mongolija]]s ziemeļrietumos, [[Uvsnūrs (aimaks)|Uvsnūra]] aimakā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Plourdosteus panderi centrale.jpg
| att_nosaukums = '''''Plourdosteus panderi''''' ''centrale'' kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Plourdosteidae
| dzimta_lv = Plordosteīdas
| ģints = Plourdosteus
| ģints_lv = Plordosteji
| suga = Plourdosteus panderi
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Obrucheva, 1962</small>
}}
'''''Plourdosteus panderi''''' ir [[Plordosteīdas|plordosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Augšdevons|augšdevonā]], [[Frānas stāvs|frānas]] laikmeta sākumā ([[gaujas svīta]]s apakšdaļa). Sugu pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]] 1962. gadā. Sugas [[holotips]] ir ''[[nuchale]]'' kaula fragments no [[Gauja]]s atseguma (gaujas svīta) pie Rakstu mājām (dienvidrietumos no [[Cēsis|Cēsīm]], [[Latvija|Latvijā]]). Nosaukums ''Plourdosteus panderi'' nozīmē Pandera (nosaukts paleontologa [[Kristians Panders|Pandera]] vārdā ) [[Plordosteji|plordostejs]]. Suga bija izplatīta Latvijā (Gauja pie Rakstu mājām un [[Abava]] pie Lējēju mājām) gaujas svītas apakšējā daļā (senāk [[Abavas svīta|abavas svītā]]).

sentences: '''Salpetris''' ir dažu [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]] [[nitrāti|nitrātu]], kā arī [[amonija nitrāts|amonija nitrāta]] triviālais nosaukums. Par salpetriem dēvē arī atbilstošos [[minerāls|minerālus]]. Termins cēlies no [[vācu valoda|vācu]] vārda ''Salpeter'', kurš savukārt cēlies no {{val-la|sal}} — 'sāls' un {{val-el|petros}} — 'klints', 'akmens'.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 683. lpp.</ref> Ja nav norādīts precīzāk, ar vārdu "salpetris" parasti saprot kālija salpetri [[kālija nitrāts|KNO3]]. Vecā, pirms kara izdotā literatūrā salpetri mēdza dēvēt par "zalpēteri".

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences:
Mūzikas grupas, kas spēlē [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smago metālu]].
{{Commonscat|Metal music}}

sentences: {{citas nozīmes|simbolu latviešu kūltūrā|Auseklis|Auseklis}}

sentences:
'''Atlantijas-Baltijas rase''' ({{val-ru|Атланто-балтийская раса, Атланто-балтийский антропологический тип}}) bija [[PSRS|padomju]] [[antropoloģija|antropoloģijā]] lietots [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu teorijas]] jēdziens, kas pārklājās ar citviet lietoto "[[Ziemeļu rase]]s" jēdzienu.
Saskaņā ar šo teoriju Atlantijas-Baltijas rase ietilpa [[Eiropeīdā rase|Eiropeīdās (Eirāzijas) rases]] ziemeļu zarā kopā ar [[Baltās jūras-Baltijas rase|Baltās jūras-Baltijas rasi]]. Pie Atlantijas-Baltijas rases tika pieskaitīti dažādu [[Ziemeļeiropa]]s tautu iedzīvotāji teritorijā no [[Britu salas|Britu salām]] līdz [[Baltija]]i, tajā izšķīra [[Skandināvija]]s un Rietumbaltijas antropoloģiskos tipus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Ingvers
|           attēls = Koeh-146-no text.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugi
|          rinda_r = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugi
|         dzimta_r = Ingveraugu dzimta
|            ģints = Zingiber
|         ģints_lv = Ingveri
|             suga = Z. officinale
|          suga_lv = Ingvers
|         binomial = Zingiber officinale
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Centrālāzija un Dienvidāzija
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =23617 Duna
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1996|4|17}}
| alt_names = 1996 HM13, 1999 UZ41
| mp_name = 23617
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=Duna (23617) Duna = 1996 HM13 = 1999 UZ41]</ref>
| aphelion =3.547 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.8472051 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.1969811 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1094082
| period =5.72 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 17.31441°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 10  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.8 H
| single_temperature=
}}
'''23617 Duna''', arī '''23617 Daugava'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1996]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Flandrijas grāfu pils
| native_name         = ''Gravensteen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = Gent_Gravensteen_R01.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| latd  = 51.057222 | latNS  = N
| longd = 3.720556 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1180. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Bulta
| abbreviation = Sge
| name_latin = Sagitta
| RA = 19,83
| dec = +18,66
| areatotal = 80
| arearank = 86. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Sge''
| starmagnitude = 3,47
| neareststarname = ''15 Sge''
| stardistance = 57,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Laima Vaikule
| Attēls = Iveta Vejone, Raimonds Vejonis and Laima Vaikule at Laima Rendez Vous Jurmala 2017 (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Laima Vaikule (2017)
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|3|31}}
| Vieta_dz = [[Cēsis]], [[Latvijas PSR]], {{USSR}}
(tagad {{LAT}})
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[populārā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[aktrise|kinoaktrise]]
| Instrumenti = balss
| Gadi = 1979 — pašlaik
| Izdevējkompānija = Melodija
JRP
| Darbojies_arī = [[Raimonds Pauls]], [[Zigmārs Liepiņš]], [[Latvijas Radio un Televīzijas orķestris]], [[Jānis Stībelis]]
| Mlapa = {{url|http://laima.com/}}
| Dzimums = S
}}
'''Laima Vaikule''' (dzimusi {{dat|1954|3|31}} [[Cēsis|Cēsīs]])<ref name=Bio>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.laimav.ru/bio/|title= Биография|accessdate= {{dat|2010|10|20||bez}}|author= |date= |publisher= laimav.ru|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100925060850/http://www.laimav.ru/bio/|archivedate= {{dat|2010|09|25||bez}}}}</ref><ref name="lat">{{LAT e|5|629}}</ref> ir [[Latvieši|latviešu]] dziedātāja, aktrise un dejotāja, filmējusies vairākās kinofilmās. Lielāko popularitāti guvusi [[Krievija|Krievijā]] un citās bijušajās padomju republikās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|title=Dziedātāja Laima Vaikule|last=Pavasaris|first=Ansis|website=lr1.lsm.lv|access-date=2019-03-25|date=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190325102407/https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|archivedate=2019-03-25}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Martins Gauss
|     vārds_orig = ''Martin Gauss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Pforcheima]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Uzņēmējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Martins Gauss''' ({{val|de|Martin Gauss}}; dzimis {{dat|1968|7|26}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.la.lv/no-sapigiem-lemumiem-lidz-pelnai-saruna-ar-airbaltic-vaditaju-martinu-gausu/5/|title=No sāpīgiem lēmumiem līdz peļņai. Saruna ar “airBaltic” vadītāju Martinu Gausu|publisher=la.lv|accessdate={{dat|2018|8|8||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170808040721/http://www.la.lv/no-sapigiem-lemumiem-lidz-pelnai-saruna-ar-airbaltic-vaditaju-martinu-gausu/5/|archivedate={{dat|2017|08|08||bez}}}}</ref> ir [[Vācija]]s pilots un uzņēmējs, pašreizējais Latvijas nacionālās aviokompānijas ''[[airBaltic]]'' izpilddirektors un valdes priekšsēdētājs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.apollo.lv/portal/news/articles/274644|title=«airBaltic» valdē iecelts Martins Sedlackis|publisher=Apollo.lv|accessdate={{dat|2012|6|8||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona smirnovi
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=''Alona smirnovi'' <small>Petkovsky & Flossner,1972</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona smirnovi''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Atrasta [[Ohridas ezers|Ohridas ezerā]] (uz [[Ziemeļmaķedonija]]s un [[Albānija]]s robežas) un aprakstīta [[1972. gads|1972. gadā]]. Tas ir zemūdens vēžveidīgais, kas apdzīvo pazemes [[ala]]s (stigobionts).<ref name="IUMC"/>

sentences: '''Breiks''' jeb '''breikdānss''' ({{val|en|breakdance}}) pazīstams arī '''breikings''' ({{val|en|breaking}}) ir dinamiska deja ar akrobātikas elementiem, kas ir [[Hiphops|hiphopa]] kultūras elements.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/breikd%C4%81nss:1|title=breikdānss {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-09-15}}</ref> Galvenie mūzikas žanri, kurus izmanto dejotāji ir [[Hiphops|hip-hop]] mūzika vai [[reps]]. Lai izpildītu breiks dejas soļus, ir nepieciešama ne tikai laba fiziskā sagatavotība, bet arī izturība un akrobātiskās prasmes. Dejošana uz galvas, aizmugurējo salikumu un citi iebriedinoši manevri ir bieži sastopami breika izpildījumos.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Hu Dzja
| vārds_orig = 胡佳
| attēls = Hu Jia China Humanright activist.jpeg
| dz_gads = 1973
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| pilsonība = {{CHN}}
| nodarbošanās = [[aktīvisms|aktīvists]] un [[disidents]]
| dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Van der Pūls''' var būt:

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
]]
'''Turbulence''' ({{val|la|turbulentus}} — 'saviļņots') ir parādība, kuras būtība ir tāda, ka [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmas intensitātes palielināšanās gadījumā plūsmā izveidojas daudzi virpuļi. Šādu plūsmu izskaitļošanai tika radīti dažādi turbulences modeļi.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Matīsa kapi
| native_name =
| image       = Matīsa kapu kapliča (1).jpg
| imagesize   =
| caption     = Matīsa kapu kapliča
| established =[[1871]]
| country     = {{Flaga|Latvija}}[[Latvija]]
| location    = {{Rīga}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 09 | longs = 31 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| type        =
| style       =
| owner       =[[Rīgas dome|Rīgas pašvaldība]]
| size        =
| graves      =
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  =
| political   =
}}
'''Matīsa kapi''' ir [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Latgales priekšpilsēta]]s [[Dārzciems|Dārzciema]] apkaimē (adrese [[Mazā Matīsa iela (Rīga)|Mazā Matīsa iela]] 1). Kopējā platība — 13,2 [[hektārs|hektāri]].

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences: {{Citas nozīmes|1229. gada Aizkraukles kauju|Aizkraukles kauja|Aizkraukles kauja}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[Image:Slawomir Mrozek.JPG|thumb|Slavomirs Mrožeks (2006)]]
'''Slavomirs Mrožeks''' (''Sławomir Mrożek'', dzimis 1930. gada 29. jūnijā Boženčinas ciemā, [[Polija|Polijā]], miris 2013. gada 15. augustā Nicā, Itālijā) bija poļu rakstnieks. Nozīmīgs absurda drāmas pārstāvis.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Pasaules Tūrisma organizācija
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        =
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      =
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|abbreviation = UNWTO
|motto        =
|formation    = 1974
|extinction   =
|type         = [[organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      =
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = pasaule
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      =
}}

sentences:
spēles laikā [[Honkonga|Honkongā]].]]
'''Ekshibicionisms''' ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, [[Krūts|krūtis]], [[Sēžamvieta|dibens]] un [[ģenitālijas]]. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan [[žests]], gan [[dzimumtieksme]]s apmierināšanas veids, gan [[humors|humora]] sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Aleksandrs Švehs
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernests Švehs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Sējas muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1898
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Bagobo
|attēls          =
|image_caption   = Bagobo tradicionālos tērpos Kadajavana svētkos
|native_name     = ''Bagobo''
|skaits          = 118 316 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[gjanganu valoda]]
[[tagabavu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas=
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Bagobo''' (''Bagobo'') ir [[lumadi|lumadu]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; dažkārt tiek pieskaitīta plašākajam [[manobo]] etnosam. Bagobo kopskaits ir ap 120 tūkstošiem un tie apdzīvo kalnainu apvidu ap [[Apo (kalns)|Apo]] vulkānu Mindanao dienvidu daļā [[Davao]] pilsētas administratīvajā teritorijā (51 174 cilvēki, 2,9 % no pilsētas iedzīvotāju kopskaita), kā arī [[Dienviddavao]] (39 594; 5,8 %) un [[Ziemeļkotabato]] (11 646; 0,9 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Bagobo iedalās vairākās cilšu grupās: atavi, eto, kailavani, langilani, manuvu, matigsalugi, tagaluro, tigdapaja.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ |title=Peoples of the Philippines: Bagobo |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221012233039/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ }}</ref> Bagobo runā divās valodās — [[gjanganu valoda|gjanganu]] un [[tagabavu valoda|tagabavu]], kas pieder dažādām [[austronēziešu valodas|austronēziešu]] saimes apakšgrupām; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/bagobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Bagobo]</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
'''Engelss''' var būt:
* [[Frīdrihs Engelss]] (''Friedrich Engels''; 1820—1895) — marksisma teorijas pamatlicējs;
* [[Ludvigs Engelss]] (''Ludwig Engels''; 1905—1967) — Vācijas un Brazīlijas šahists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kāpēc viņš?
| attēls                   = Why Him.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Why Him?''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džons Hamburgs]]
| producents               =
* [[Stjuarts Kornfīlds]]
* [[Dens Levains]]
* [[Šons Levi]]
* [[Džona Hills]]
* [[Bens Stillers]]
| scenārija autors         =
* [[Īans Helfers]]
* Džons Hamburgs
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Franko]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Zoija Doiča]]
* [[Megana Mulalija]]
* [[Grifins Glaks]]
* ''[[Cedric the Entertainer]]''
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Red Hour Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|12|17|Losandželosas pirmizrāde|2016|12|23|ASV|2017|1|6|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/why-him-2016|title=Why Him?|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 17, 2019|archive-date={{dat|2019|03|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190308184219/http://www.bbfc.co.uk/releases/why-him-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whyhim.htm|title=Why Him? (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|118,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kāpēc viņš"''' ({{val|en|Why Him?}}) ir 2016. gada komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džons Hamburgs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Franko]], [[Braians Krenstons]], [[Zoija Doiča]], [[Megana Mulalija]], [[Grifins Glaks]] un ''[[Cedric the Entertainer]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|12|17||bez}} Losandželosā.

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Pēteris Ozoliņš
 | attēls                  = Pēteris Ozoliņš, aktieris (1864-1938).jpg
 | attēla izmērs           = 200px
 | komentārs               = Pēteris Ozoliņš ap 1895. gadu
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1864|8|30}}
 | dz. vieta               = [[Vidrižu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1938|12|24|1864|8|30}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = [[1885]] — [[1913]]
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Pēteris Ozoliņš''', pseidonīms '''Vidridžu Pēteris''' (1864-1938), bija [[Latvija|latviešu]] aktieris un trešais [[Rīgas Latviešu teātris|Rīgas Latviešu teātra]] direktors. P. Ozoliņa vadībā Latviešu teātris izauga par visas tautas teātri. Līdz ar [[Jēkabs Duburs|Jēkabu Duburu]] un [[Aleksis Mierlauks|Aleksi Mierlauku]] viens no populārākajiem latviešu aktieriem 19. gadsimta beigās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džekija Brauna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jackie-Brown#tab=summary|title=Jackie Brown |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 154 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|8}}
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija =
* ''[[A Band Apart]]''
* ''[[Mighty Mighty Afrodite Productions]]''
* ''[[Lawrence Bender Productions]]''
| operators = [[Giljermo Navarro]]
| oriģinālnos = ''Jackie Brown''
| mūzika =
| aktieri =
* [[Pema Grīra]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Bridžita Fonda]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Roberts De Niro]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| producents = * [[Lorenss Benders]]
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Jackie Brown (1997).png
| imdb =
}}
'''"Džekija Brauna"''' ({{Val|en|Jackie Brown}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pema Grīra]], [[Semjuels Džeksons]], [[Roberts Forsters]], [[Bridžita Fonda]], [[Maikls Kītons]] un [[Roberts De Niro]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox planet
| name               = 274301 Wikipedia
| image              = [[File:Orbit of 274301 Wikipedia.svg|320px|Orbit of 274301 Wikipedia]]
| discovered         = {{dat|2008|8|25|N|bez}}
| discovery_site     = Andrušivkas observatorija
| mp_name            = 274301 Wikipedia
| mp_category        = galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]]
| alt_names          = 2008 QH24, 2007 FK34, 1997 RO4
| orbit_ref          =
| epoch              =
| aphelion           = 2,7304718 AU (408 472 770 km)
| perihelion         = 2,0353200 AU (304 479 540 km)
| semimajor          = 2,3828959 AU (356 476 150 km)
| eccentricity       = 0,1458628
| period             = 1343,5568 dienas
3,68 gadi
| avg_speed          =
| inclination        = 6,72984°
| asc_node           = 183,49232°
| mean_anomaly       = 105,33152°
| arg_peri           = 139,63634°
| dimensions         = 1–2 km<ref>{{cite web|last=Workman|first=Robert|title='Wikipedia' is in space — as an asteroid|url=http://www.nbcnews.com/id/50709792/#.URrFpuh8teJ|work=NBC News|accessdate=12 February 2013|date=5 February, 2013}}</ref>
| mass               =
| density            =
| surface_grav       =
| escape_velocity    =
| sidereal_day       =
| axial_tilt         =
| albedo             =
| abs_magnitude      = 16,9
}}
'''''274301 Wikipedia''''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Europäischer Nerz.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela lutreola
| suga_lv = Eiropas ūdele
| binomial = Mustela lutreola <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Zunda salas
|attēls              = MtKinabalu view from kundasan.jpg
|attēla paraksts     = [[Kinabalu]] kalns [[Kalimantāna]]s salā
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = LocationSundaIslands.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidaustrumāzija]]
|arhipelāgs          = [[Malajas arhipelāgs]]
|latd=2|latm=0|lats=0|latNS=S |longd=110|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 1 590 000
|garums              = 3370
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kinabalu]]
|augstums            = 4095
|salu skaits         =
|galvenās salas      = [[Kalimantāna]], [[Sumatra]]
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{TLS}}
{{BRN}}
{{IDN}}
{{MYS}}
|iedzīvotāji         = 190 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Džakarta]]
|piezīme =
}}
'''Zunda salas''' ir [[arhipelāgs]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], [[Malajas arhipelāgs|Malajas arhipelāga]] galvenā daļa.<ref>{{PZT|790}}</ref> Tajā ir vairāki tūkstoši salu. Arhipelāgs tiek iedalīts [[Lielās Zunda salas|Lielajās Zunda salās]] un [[Mazās Zunda salas|Mazajās Zunda salās]]. Lielāko daļu arhipelāga aizņem [[Indonēzija]], [[Kalimantāna]]s salā ir vairāku valstu ([[Indonēzija]]s, [[Malaizija]]s un [[Bruneja]]s) teritorijas, bet [[Timora]]s sala ir sadalīta starp Indonēziju un [[Austrumtimora|Austrumtimoru]]. Arhipelāgu dienvidos apskalo [[Indijas okeāns]] un [[Timoras jūra]], ziemeļos — [[Dienvidķīnas jūra]], [[Sulu jūra]] un [[Sulavesi jūra]], austrumos — [[Klusais okeāns]], [[Moluku jūra]] un [[Bandas jūra]]. Starp arhipelāga salām ir vairākas iekšējās [[jūra]]s: [[Natunas jūra|Natunas]], [[javas jūra|Javas]], [[Bali jūra|Bali]], [[Floresas jūra|Floresas]] un [[Savu jūra|Savu]] jūra. Salās dzīvo gandrīz 200 miljoni cilvēku, un tas ir apdzīvotākais arhipelāgs pasaulē.

sentences: '''Sabiedriskās izvēles teorija''' ir [[ekonomika]]s nozare, kas pēta politisko un ekonomisko parādību mijiedarbību. Sabiedriskās izvēles teoriju var izmantot, lai pētītu politiķu un birokrātu kā pašieinteresētu indivīdu rīcību institūciju ietvaros.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Amoss Ozs
|     vārds_orig    = עמוס עוז
|         attēls    = Amos oz675.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1939
|     dz_mēnesis    = 5
|       dz_diena    = 4
|       dz_vieta    = [[Jeruzaleme]], [[Mandāta Palestīna]]<br>({{ISR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ebrejs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks un žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[ivrits]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{0}}[[1. autobusu maršruts (Rēzekne)|1]]{{·}} {{0}}[[3. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|3]]{{·}} {{0}}[[4. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|4]]{{·}} {{0}}[[5. autobusu maršruts (Rēzekne)|5]]{{·}} {{0}}[[6. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|6]]{{·}} {{0}}[[7. autobusu maršruts (Rēzekne)|7]]{{·}} {{0}}[[8. autobusu maršruts (Rēzekne)|8]]{{·}} {{0}}[[9. autobusu maršruts (Rēzekne)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rēzekne)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|11]]
[[12. autobusu maršruts (Rēzekne)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|13]]{{·}} [[14. autobusu maršruts (Rēzekne)|14]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|17]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Rēzekne)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Rēzekne)|19]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rēzekne)|21]]{{·}} [[71. autobusu maršruts (Rēzekne)|71]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Vielas infokaste
|              nosaukums =
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula =
|                molmasa =
|                blīvums =
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}</pre>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Šilfs
|          vārds_orig =
|              attēls = Jānis Šilfs.JPG
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
, [[Oto Kārkliņš]], [[Dāvids Beika]], [[Pēteris Stučka]], Jānis Šilfs, [[Kārlis Pētersons (revolucionārs)|Kārlis Pētersons]].]]
'''Jānis Šilfs''', segvārds ''Jaunzems'' (1881, pēc citām ziņam 1891–1921), bija latviešu [[marksisms|marksists]] un profesionāls revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918), [[LSPR]] valdības sekretārs (1919).

sentences: '''Radiācijas joslas''' ir [[magnetosfēra]]s iekšējie apgabali, kuros debess ķermeņa [[magnētiskais lauks]] notur lādētās daļiņas.

sentences: '''Viļņu fronte''' ({{Val|la|frontis}} — ‘piere’, ‘priekšpuse’) ir [[līnija]] vai [[virsma]], kur visām vides daļiņām ir vienāda [[viļņa fāze]].

sentences:
un [[Izraēla|Izraēlu]]. Uz tām pretendē abas valstis]]
'''Golānas augstienes''' ({{val-ar|هضبة الجولان}}, ''Haḍbatu 'l-Jawlān'', {{val-he|רמת הגולן}}, ''Ramat ha-Golan'') ir kalnains reģions [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no [[Kinnerets|Kinnereta]] ezera. Reģions bija daļa no [[Sīrija]]s dienvidrietumiem līdz 1967. gadam, kad [[Sešu dienu karš|Sešu dienu kara]] laikā to okupēja [[Izraēla]]. 1981. gada decembrī Izraēla vienpusēji anektēja daļu no Golānas augstienēm. Pašlaik Sīrija apstrīd Izraēlas pretenzijas uz šo teritoriju. Golānas augstieņu kopējā platība ir aptuveni 1800 km². Vidējais augstums aptuveni 1000 metri virs jūras līmeņa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Dalītā tunelēšana''' jeb ({{val|en|Split tunneling}}) ir [[Datortīkls|datortīklu]] koncepts, kurš ļauj lietotājam vienlaikus piekļūt dažādiem domēniem kā piemēram publiskajam tīklam (internetam) un lokālajam tīklam (LAN) vai teritoriālajam tīklam (WAN) vienlaicīgi izmantojot to vienu un to pašu tīkla savienojumu. Šo savienojumu parasti nodrošina lokālā tīkla (LAN) tīkla karte, bezvadu tīkla (WiFi) karte un VPN klients.

sentences: '''Hercogiste''' ir teritorija, kurā valda [[hercogs]] vai hercogiene. Hercogistes gandrīz vienmēr atradās kādas citas valsts (lielākas karalistes vai impērijas) sastāvā, baudot dažādus politiskās [[autonomija]]s līmeņus. Statusā augstākās [[lielhercogiste]]s parasti bija neatkarīgas valstis — [[Lietuvas lielhercogiste]], [[Luksemburga|Luksemburgas lielhercogiste]], [[Toskānas lielhercogiste]].

sentences:
{{Citas nozīmes|kanālu Rīgā|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlgrāvis
| attēls            = Mīlgrāvis 2002-11-03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Rīga
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ķīšezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugava]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=5 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 1,6
| iztekas_augstums  = 0
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 0
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Mīlgrāvis''' ir [[Ķīšezers|Ķīšezera]] notece uz [[Daugava|Daugavu]]. Mīlgrāvi (no {{val|de|Mühlen Graben}} — ‘dzirnavu grāvis’) 13. gadsimtā izraka [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] mūki. Kopš 19. gadsimta stipri padziļināts un paplašināts kuģniecībai un [[doks|doku]] izveidošanai. Kanāla kopējais garums ir 1,6 km, platums — ap 200 m, dziļums — līdz 9 m.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Kanāla dienvidu krastā atrodas [[Jaunmīlgrāvis]], ziemeļu — [[Vecmīlgrāvis]]. Mīlgrāvi šķērso divi tilti: [[Mīlgrāvja tilts|autotransporta tilts]] (savieno [[Mīlgrāvja iela|Mīlgrāvja ielu]] un [[Jaunciema gatve|Jaunciema gatvi]]) un [[Mīlgrāvja dzelzceļa tilts|dzelzceļa tilts]] ([[dzelzceļa līnija Rīga—Skulte]]).
<gallery>
Mīlgrāvis pirms 1900.jpg|Mīlgrāva osta ar [[Dzelzceļa līnija Rīga—Mīlgrāvis|Mīlgrāvja dzelzceļa atzaru]] (pirms 1900)
Mīlgrāvja dienvidu krasts ap 1940.jpg|Mīlgrāvja dienvidu krasts (ap 1940)
</gallery>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Mendes''''' var būt:
* [[Eva Mendesa]];
* [[Sems Mendess]];
* [[Šons Mendess]];
* [[Tjagu Mendešs]].

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Vera'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Veras izteka
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 292 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 5 496 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Tīringenes mežs]]
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Fulda (upe)|Fuldu]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha arcania 01 (HS).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv = Sīksamteņi
| suga =C. arcania
| suga_lv =Lauka sīksamtenis
| binomial =Coenonympha arcania
| autors =[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| platums =
| attēls = Solanum carolinense, 2021-07-09, Shadyside, 02.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Solanum carolinense''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Naktenes
| binomial = Solanum
| kategorijas = nē
}}'''Naktenes''' ({{val|la|Solanum}}) ir liela un daudzveidīga [[nakteņu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000630-2|title=Solanum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificēti trīs ekonomiski nozīmīgi augi: [[Tomāts|tomāti]], [[Kartupelis|kartupeļi]] un [[Baklažāns|baklažāni]], kā arī citi augi kuri tiek kultivēti augļu vai dekoratīvo [[Zieds|ziedu]] dēļ.

sentences: {{Commons category|Biathletes from Estonia|Igaunijas biatlonisti}}

sentences: '''Krāsu aklums''' ir nespēja vai pasliktināta spēja normālos apgaismojuma apstākļos saskatīt un atšķirt kādu konkrētu [[krāsa|krāsu]], krāsas vai to [[tonis|toņus]]. Tas nereti arī tiek saukts par '''daltonismu''', lai arī šaurākā nozīmē daltonisms attiecināms uz [[cilvēki]]em, kuri neuztver tieši [[sarkanā krāsa|sarkano krāsu]].<ref name="Krāsu aklums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=krasu-redze|title=Krāsu aklums|work=Neslimo.lv|author=Populārā medicīnas enciklopēdija|accessdate=2012. gada 12. augustā}}</ref> Angļu ķīmiķis [[Džons Daltons]], kurš pats cieta no krāsu akluma, [[1798]]. gadā bija pirmais, kurš par šo tematu publicēja zinātnisko darbu „Neparasti fakti, kas saistīti ar krāsu redzi” ({{val-en|Extraordinary facts relating to the vision of colours}}).<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Džons Daltons |title=„Extraordinary facts relating to the vision of colours: with observations” |year = 1798. gads |series= Memoirs of the Literary and Philosophical Society of Manchester |volume = 5. sējums |pages = 28–45 | oclc= 	  9879327}}</ref> Krāsu aklums parasti ir iedzimts, taču to var arī izraisīt [[tīklene]]s, [[redzes nervs|redzes nerva]] vai [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimības.<ref name="Krāsu aklums"/>

sentences: '''Šķautne''' ir [[nogrieznis]], kas kopīgs kāda [[daudzskaldnis|daudzskaldņa]] divām [[skaldne|skaldnēm]]. Šis nogrieznis savieno attiecīgo skaldņu [[virsotne]]s (stūrus), tāpēc tas savieno paša daudzskaldņa virsotnes. Tādējādi no jebkura daudzskaldņa jebkuras virsotnes iziet vairākas šķautnes.

sentences:
'''Lielā Berta''' ({{val|de|Dicke Berta}}) ir smagā [[haubice]], ko izmantoja [[Vācijas impērija]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā Pasaules Kara]] laikā. Izgudrota [[1904]]. gadā un [[1914]]. gadā ražota Krupp rūpnīcās Vācijā.
== Literatūra ==
* Fritz Hahn: ''Waffen und Geheimwaffen des deutschen Heeres 1933–1945.'' Bernard und Graefe, Bonn 1992, ISBN 3-8955-5128-7.
* Franz Kosar: ''Die schweren Geschütze der Welt. Feldartillerie – Selbstfahrlafetten – Belagerungsgeschütze.'' Motorbuch-Verlag, Stuttgart 2002, ISBN 3-613-02204-4.
* Berchtold, Krobatin: ''Briefwechsel vom November 1914 über die Verwendung der öst.ung. Motorbatterien in Belgien.'' [[Österreichisches Staatsarchiv]]
* Gerhard Taube: ''Die schwersten Steilfeuer-Geschütze 1914–1945. Geheimwaffen „Dicke Berta“ und „Karl“.'' Motorbuch-Verlag, Stuttgart 1981, ISBN 3-87943-811-0.
* Axel Turra: ''Dicke Bertha – Ein 42-cm-Steilfeuergeschütz wird zur Legende.'' Podzun-Pallas Verlag, Wölfersheim-Berstadt 2001, ISBN 3-7909-0753-7 (''Waffen-Arsenal'' Special 31).

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera_tigris_sumatran_subspecies.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =P. tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =P. t. sumatrae
| pasuga_lv =  Sumatras tīģeris
| binomial =Panthera tigris sumatrae
([[Reginald Innes Pocock|Pocock]], 1929)
|kategorijas= nē
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā tikt vaļā no draugiem un tamlīdzīgiem
| attēls                   = Lose friends and alienate people.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How to Lose Friends & Alienate People''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts B. Veids]]
| producents               =
* [[Stīvens Vūlijs]]
* [[Elizabete Karlsena]]
| scenārija autors         = [[Pīters Strogans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Saimons Pegs]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Denijs Hastons]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Megana Foksa]]
* [[Džefs Bridžess]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alienate Limited]]''
* ''[[Number 9 Films]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|3}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-lose-friends-alienate-people-2008|title=How to Lose Friends & Alienate People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howtolosefriends.htm|title=How to Lose Friends & Alienate People (2008)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā tikt vaļā no draugiem un tamlīdzīgiem"''' ({{val|en|How to Lose Friends & Alienate People}}) ir 2007. gada Apvienotās Karalistes romantiska kinokomēdija, kas balstīta uz Tobija Janga tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Roberts B. Veids]]. Galvenās lomas atveido [[Saimons Pegs]], [[Kirstena Dansta]], [[Denijs Hastons]], [[Džiliana Andersone]], [[Megana Foksa]] un [[Džefs Bridžess]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|3||bez}}.

sentences:
, [[Verdana]] un [[Georgia (burtveidols)|Georgia]] burtveidolu paraugi]]
'''Burtveidols'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=burtveidols&list=burtveidols&lang=LV|title=Burtveidols|publisher=LZA|accessdate={{dat|2013|9|18||bez}}}}</ref> ir vienota izskata rakstzīmju kopums. Burtveidolu bieži sauc arī par '''fontu''', kas ir burtveidols noteiktā izmērā un stilā. Burtveidolus iedala divās pamatgrupās — burtveidolos ar [[serifs|serifiem]] (antikvās) un burtveidolos bez serifiem. Šajās grupās neietilpst retāk lietoti burtveidoli, piemēram, [[kaligrāfija|kaligrāfiski]] un dekoratīvi burtveidoli.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Zālamana jūra
|attēls=ZalamanaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Okeānija
 |latd = 8 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 154 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
 |relief       = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 720 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 9140
|valstis       = {{PNG}}<br />{{SLB}}
|pilsētas=Nav lielu pilsētu
}}
'''Zālamana jūra''' ({{val|en|Solomon Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Jeruzaleme: biogrāfija"
| attēls           = Jerusalem The Biography.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas brošētā izdevuma vāks (''Phoenix'' izdevums, 2012. gads)
| author           = [[Saimons Sebags Montefjore]]
| title_orig       = ''Jerusalem: The Biography''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Lielbritānija}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          = [[Jeruzaleme]]s vēsture
| genre            =
| publisher        = ''Weidenfeld & Nicolson''
| pub_date         = 2011. gada 27. janvārī
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[Young Stalin]]''
| followed_by      =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sievietes pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Žurnālisti| ]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lielvārdes Evaņģēliski luteriskā baznīca
| image                 = Lielvārdes luterāņu baznīca.JPG
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Lielvārdes baznīca
| latd  = 56 | latm  = 42 | lats  = 40.52 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 50 | longs =  7.09 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Lielvārde|Edgara Kauliņa aleja 21|3s=Edgara Kauliņa aleja}}
| consecration_year     = 1934
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Pauls Kundziņš]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1932
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 2886
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Lielvārdes Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams Edgara Kauliņa alejā 21, [[Lielvārde|Lielvārdē]].<ref name="lat" /> Baznīcā darbojas Lielvārdes luterāņu draudze.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lelb.lv/lv/?ct=draudzes_lv&ie=&sr=&bu=L|title=Draudzes Latvijā|publisher=LELB|accessdate={{dat|2015|3|31||bez}}}}</ref>

sentences: '''Ptolemaja teorēma''' ir sakarība [[Riņķa līnija#Ievilktas riņķa līnijas|ievilktā četrstūrī]] starp tā malām un [[Diagonāle|diagonālēm]]. [[Ptolemajs]] to izmantoja, lai aprēķinātu [[Horda (matemātika)|hordu]] garumus dažādiem [[Leņķis|leņķiem]] no kā var iegūt, piemēram, [[Sinuss|sinusa]] vērtību tabulu. Ja ievilktā četrstūra virsotnes ir secīgi ''A, B, C, D'', tad teorēma apgalvo, ka <math> AC \cdot BD = AB \cdot CD + BC \cdot AD </math>.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 36
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|              simbols = Kr
|             atommasa = 83,798
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kriptona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = +2
|  elektronegativitāte = 3,00
|              blīvums = 3,749
|  kušanas temperatūra = 115,79 K (-157,36 °C)
| viršanas temperatūra = 119,93 K (-153,22 °C)
}}

sentences:
[[File:Racing boats during the The Boat Race in spring 2013 (3).JPG|thumb|2013. gada sacensības]]
'''Oksfordas un Kembridžas airēšanas sacensības''' ir ikgadējas [[Akadēmiskā airēšana|akadēmiskās airēšanas]] sacensības starp [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas]] un [[Kembridžas Universitāte|Kembridžas Universitāšu]] airēšanas klubiem. Sacensības notiek [[Temza]]s upē, [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Parasti sacensības notiek marta pēdējā vai aprīļa pirmajā sestdienā.

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences: '''Lantanīdi''' jeb '''lantanoīdi''' ir četrpadsmit [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] saime, kuru [[atomskaitlis|atomskaitļi]] ir no 58 līdz 71 (no [[cērijs|cērija]] līdz [[lutēcijs|lutēcijam]]). Tie atrodas [[Dmitrijs Mendeļejevs|Mendeļejeva]] [[ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] VI periodā aiz [[lantāns|lantāna]] un tiem ir ar to līdzīgas īpašības (dažreiz pie šīs grupas pieskaita arī pašu lantānu, bet citreiz viņu pieskaita pie [[pārejas metāli|pārejas metāliem]]). Periodiskajā tabulā lantanīdus un [[aktinīdi|aktinīdus]] dažreiz mēdz attēlot atsevišķi zem lielās tabulas. Lantanīdu atomos aizpildās dziļi esošā ceturtā elektronu slāņa ''f'' [[orbitāle]]s (4f14). Tā kā ir septiņas ''f'' orbitāles, kurās katrā var atrasties līdz 2 elektroniem, lantanīdu var būt tikai 14. Palielinoties kodola lādiņam, divu ārējo elektronu apvalku struktūra paliek nemainīga (izņēmums ir [[gadolīnijs]], kam ''4f8'' orbitāles vietā aizpildās ''5d1'' orbitāle, jo [[atoma kodols|kodola]] ekranēšanas efekta dēļ tā ir enerģētiski izdevīgāk), tādēļ visiem lantanīdiem ir līdzīgas ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Fringilla coelebs chaffinch male edit2.jpg
| att_nosaukums = [[Žubīte]] (''Fringilla coelebs'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Fringillidae
|     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
|   apakšdzimta = Fringillinae
|apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Žubītes
|         ģints = Fringilla
|      ģints_lv = Žubītes
|      binomial = Fringilla <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Suomen tasavalta''
''Republiken Finland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Somijas Republika
|            valsts_nosaukums = Finland
|               karoga_attēls = Flag of Finland.svg
|            karoga_nosaukums = Somijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Finland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Somijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Somijas himna|Maamme]]
(tulk. "Mūsu zeme")
|               kartes_attēls = EU-Finland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Helsinki]]
|latd=60 |latm=10 |latNS=N |longd=24 |longm=56 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Helsinki]]
|              valsts_valodas = [[somu valoda|somu]] un [[zviedru valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]1
|        valsts_galvas_tituls = [[Somijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksanders Stubs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Somijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Peteri Orpo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Somijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Krievija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Somijas lielhercogiste|Autonomija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1809|3|29}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Somijas neatkarības deklarēšana|Deklarēta]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1917|12|6}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1918|1|4}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1995|1|1}}
|                 platība_km2 = 338,424
|               platība_rangs = 64.
|              procenti_ūdens = 10,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 5 374 781<ref name="Population clock">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |title=The current population of Finland |work=Population Register Center |accessdate=2010-10-06 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090415225037/http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |archivedate=2009-04-15 }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 112.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 15,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 201.
|                     IKP_PPP = $257 miljardi<ref name=imf3>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/02/weodata/weorept.aspx?sy=2018&ey=2018&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=59&pr1.y=9&c=172&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |date=17 October 2018|title=Report for Selected Countries and Subjects|publisher=IMF}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 60.
|          IKP_PPP_per_capita = $46 559<ref name=imf3/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 24.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,940
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 11.
|                        Gini = 26,9
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.fi]], [[.ax]]3
|              tālsarunu_kods = 358
|                    piezīme1 = [[Pusprezidentāla sistēma]]
|                    piezīme2 = Pirms [[2002. gads|2002]]. gada [[Somijas marka]]
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 246
|              iso_kods_alfa2 = FI
|              iso_kods_alfa3 = FIN
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2485''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2485''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 747
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|4|26|SK}} 05:23:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-019A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1415 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2478]]''
| KA_nāk                 = <s>[[2013. gada Proton-M avārija|GLONASS-M №48]]</s><br />''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''''Kosmos-2485''''' (''Космос-2485'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists 2013. gada aprīlī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 747. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 2.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Paskāla trijstūris''' ir [[trijstūrmatrica]], kas sastāv no [[binomiālkoeficienti]]em. Tajā katrs skaitlis, kas atšķiras no vieninieka, ir abu virs tā esošo [[skaitlis|skaitļu]] [[summa]]. Parasti trijstūra virsotne tiek uzskatīta par nullto rindu, tāpat ''n''-tās rindas locekļi tiek sanumurēti ''0, 1, ..., n'', tādējādi šīs rindas ''k''-tais loceklis ir binomiālkoeficients <math> {n \choose k} = \mathbf{C}_k^n</math>.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana katedrāle
| native_name           = ''Stephansdom''
| image                 = Wien - Stephansdom (1).JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vīne
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 48 | latm  = 12 | lats  = 30.6 | latNS  = N
| longd = 16 | longm = 22 | longs = 22.8 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| consecration_year     = 1147
| architecture_style    = [[Romānika]], [[gotiskā arhitektūra|gotika]]
| groundbreaking        = 1137
| year_completed        = 1160
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 107 m
| width                 = 70 m
| width_nave            = 38,9 m
| height_max            = 136,7 m
| materials             =
| embedded              = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=50321 50321]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Svētā Stefana katedrāle''' ({{val|de|Stephansdom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. Mūsdienās viens no Vīnes atpazīstamākajiem objektiem.<ref name="ArchDiocese">{{tīmekļa atsauce |url=http://stephansdom.at |accessdate=2014-09-12 |language=German |title=Unser Stephensdom |trans_title=Our Stephansdom |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140824005410/http://www.stephansdom.at/ |archivedate=2014-08-24 }}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}<!-- html tagi un daudz kas cits -->
{{vikisaites+}}
 <p>'''Kvadrātfunkcija''' ir [[funkcija]], kuru apraksta [[vienādojums]] <math>y={ax^2+bx+c}</math>, kur a,b,c ∈ R un a≠0.
  <ref> "Beyond the Quadratic Formula", Ron Irving, 21. lpp, {{ISBN|978-0883857830}}  </ref>
  Funkcijas [[grafiks]] ir [[parabola]].
  <ref> "Introductory and Intermediate Algebra: An Applied Approach", Richard Aufmann, Joanne Lockwood, 616 lpp., {{ISBN|978-1133365419}} </ref>
 </p>
<p> Šīs funkcijas definīcijas un vērtību apgabals ir visi reālie skaitļi. </p>

sentences: '''Hanuka''' ({{val|he|חנוכה}}, <small>IPA:</small> {{IPA|'χanuka}} — 'iesvētīšanas svētki'<ref name="romas katoļi">[http://www.catholic.lv/seminars/resursi/bibelesarheolog/18.htm Romas katoļu baznīca Latvijā] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081030100317/http://www.catholic.lv/seminars/resursi/bibelesarheolog/18.htm |date={{dat|2008|10|30||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>) jeb '''Gaismekļu svētki'''{{nepieciešama atsauce}} ir astoņas dienas gari [[ebreji|ebreju]] svētki, kurus svin, lai godinātu [[Jūda Makabejs|Jūdas Makabeja]] vadītās sacelšanās uzvaru pār [[senie grieķi|senajiem grieķiem]] un viņu kultūras [[hegemonija|hegemoniju]] senajā Izraēlā.<ref name="romas katoļi" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Edgars Kods
|     vārds_orig = ''Edgar F. Codd''
|         attēls = Edgar F Codd.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Portlendas sala]], [[Dorseta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Aventura]], [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]], [[IBM]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji = [[Džons Henrijs Hollands]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[relācija (datubāze)|relācija]], [[OLAP]]
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1981)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Melica nutans.jpg
| att_nosaukums = [[Nokarenā pumpursmilga]] ''Melica nutans''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Melica
| ģints_lv = Pumpursmilgas
| kategorijas = nē
| binomial = Melica
| autors =
}}'''Pumpursmilgas''' ({{val|la|Melica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kurā klasificētas aptuveni 90 daudzgadīgu [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001058-2|title=Melica L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-17|language=en}}</ref> Visvairāk sugu sastopamas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un mērenajā joslā [[Āzija|Āzijā]].<ref name=":0" /> Astoņas sugas ir [[Endēms|endēmiskas]] [[Ķīna]]i.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Muhlenbach|first=Viktor|date=1979|title=Contributions to the Synanthropic (Adventive) Flora of the Railroads in St. Louis, Missouri, U.S.A.|url=http://dx.doi.org/10.2307/2398794|journal=Annals of the Missouri Botanical Garden|volume=66|issue=1|pages=1|doi=10.2307/2398794|issn=0026-6493}}</ref> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] lielākā daļa sugu sastopamas uz rietumiem no [[Misisipi (upe)|Misisipi upes]], izņēmumi ir ''Melica mutica'' un ''Melica nitens'', kas sastopamas attiecīgi lielākajā daļā [[Vidējie Rietumi|ASV Vidējo Rietumu]] dienvidos un dienvidaustrumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bonap.net/NAPA/TaxonMaps/Genus/County/Melica|title=2013 BONAP North American Plant Atlas. TaxonMaps|website=bonap.net|access-date=2023-01-17}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://herbarium.usu.edu/webmanual/info2.asp?name=Melica&type=treatment|title=Herbarium.usu.edu: Genus Melica treatment|access-date={{dat|2023|01|17||bez}}|archive-date={{dat|2011|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110611123018/http://herbarium.usu.edu/webmanual/info2.asp?name=Melica&type=treatment}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maiers Prinšteins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Myer Prinstein''
 |              attēls = Prinstein cropped.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|22}}
 |             dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Ščučina|td=Polija}}
 |             mir_dat = {{dat|1925|3|10}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]]) un ''[[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]''
 |          os_medaļas = 4 (3 zelta un 1 sudraba) + ''1 zelta (1906 (neof.)''
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = [[Starptautiskā ebreju sporta slavas zāle]]
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]] | [[Vieglatlētika 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver       | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition | Neoficiālās olimpiskās spēles}}
{{MedalGold        | [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|Atēnas 1906]] | [[Vieglatlētika 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Makss Frišs
| vārds_orig = ''Max Frisch''
| attēls = ETH-BIB-Max Frisch in der Galerie Erker, St. Gallen-Com A0900-0005.tif
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1991
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs, arhitekts, filozofs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|daudzfunkcionālo stadionu [[Rīga|Rīgā]]|Daugavas stadions|Daugavas stadions}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Daugavas stadions
|attēls            = Daugavas stadions.JPG
|valsts            = {{flag|Latvija}}
|pilsēta           = Rīga
|adrese            = [[Augšiela (Rīga)|Augšiela]] 1, LV-1009
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = [[1927. gads]]
|renovēts          = [[2008. gads]]
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   = 200
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  = 140
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          =
|vieglatlētika     = 10 461
|futbols           = 10 461
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = {{fb|LVA}} (1991–2000, 2018–2022)<br>[[FS METTA/Latvijas Universitāte|FS METTA]] ([[Latvijas futbola Virslīga|Virslīga]], 2018–2022)
|mājas-lapa        = www.daugavasstadions.lv
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #DA0020
| nos             = ''Sivasspor''
| logo_links      = Sivasspor logo.svg
| logo_izm        = 140px
| pilns           = ''Sivasspor Kulübü''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Sivasa}}
| līga            = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 14. vieta
| dib             = 1967
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 9
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''Yeni 4 Eylül'' stadions
| ietilp          = 27 532
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Turcija}} Medžnuns Otjakmazs
| tren            = {{flaga|Turcija}} Riza Čalimbajs
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|http://www.sivasspor.org.tr/}}
|pattern_b1=_dunkerque1718a
|pattern_la1=_dunkerque1718a
|pattern_ra1=_dunkerque1718a
|pattern_sh1=_sivasspor1819a
|pattern_so1=_color_3_stripes_white
|leftarm1=ff0000
|body1=ff0000
|rightarm1=ff0000
|shorts1=ffffff
|socks1=ff0000
|pattern_b2=_sivasspor1819a
|pattern_la2=_sivasspor1819a
|pattern_ra2=_sivasspor1819a
|pattern_sh2=_sivasspor1819a
|leftarm2=ffffff
|body2=ffffff
|rightarm2=ffffff
|shorts2=ffffff
|socks2=ffffff
|pattern_b3=_sivasspor1819t
|pattern_la3=_adidaswhite
|pattern_ra3=_adidaswhite
|pattern_sh3=_adidaswhite
|leftarm3=ff0000
|body3=ff0000
|rightarm3=ff0000
|shorts3=ff0000
|socks3=ff0000
}}
'''''Sivasspor'''''  ir profesionāls [[Turcija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Sivasa]]s. Klubs ir dibināts 1967. gadā, pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles komanda aizvada ''[[Yeni 4 Eylül stadions|Yeni 4 Eylül]]'' stadionā, kura ietilpība ir 27 532 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tff.org/Default.aspx?pageId=530&stadId=6140 |title=Yeni 4 Eylül Stadi|language=en |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=tff.org}}</ref> ''Sivasspor'' labākais sasniegums Superlīgā ir 2. vieta 2008.—2009. gada sezonā.

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Zviedru sportistes — [[Šarlote Kalla]] un [[Anna Hāga]]
| tauta = Zviedri
''svenskar''
| skaits = ap 13 miljoniem
| vieta = {{Zviedrija}}
{{Somija}}
{{Spānija}}
{{ASV}} u.c.
| valoda = [[zviedru valoda]]
| reliģija = [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[norvēģi]]
| flag =
| flag_caption = Zviedriji pasaulē
}}

sentences:
Vikipēdijā atrodamie raksti par kvantu mehāniku.
{{Commonscat|Quantum mechanics|Kvantu mehānika}}

sentences: '''Šeridans''' ({{val|en|Sheridan}}) var būt:

sentences: '''Dzēšgumija''' jeb '''dzēšamgumija''' ir [[kancelejas piederums]], kas paredzēts [[rakstīšana|uzrakstītā]] izdzēšanai. Dzēšgumiju ražo no dažādiem materiāliem. Viens no izplatītākajiem materiāliem ir [[gumija]] (kas ir piesaukts arī šī kancelejas piederuma nosaukumā), bet to gatavo arī no [[polivinilhlorīds|vinila]] un [[plastmasas|plastmasām]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lisjēns Demanē
 |       piktogramma_1 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Lucien Démanet''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Žoržs Lisjēns Demanē
 |              dz_dat = {{dat|1874|12|6}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = {{dat|1979|3|16}}
 |            mir_viet =
 |             tautība = francūzis
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[sporta vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|1920]])
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |           pč_dalība = 1 ([[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|1905]])
 |          pč_medaļas = 3 (1 zelta un 2 bronzas)
 |         pč_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|FRA}} [[Francija olimpiskajās spēlēs|Francija]] (FRA)}}
{{MedalSport       | [[File:Gymnastics pictogram.svg|20px]] [[Vingrošana]] (sporta)}}
{{MedalCompetition |VOS}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vingrošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālā daudzcīņa vīriešiem|Individuālā daudzcīņa]]}}
{{MedalBronze      | [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|Antverpene 1920]] | [[Vingrošana 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu daudzcīņa vīriešiem|Komandu daudzcīņa]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | komandu daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | individuālā daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | vingrošanas stienis}}
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''ZillaKami''' (īstajā vārdā Džuniuss Donalds Rodžerss) ir  ir amerikāņu reperis, dziedātājs un dziesmu autors. Līdzās [[SosMula]] viņš ir hiphopa dueta City Morgue dalībnieks un bijušais 6ix9ine dziesmu autors. Tādas publikācijas kā HotNewHipHop viņu atzīmējušas kā trap metāla pionieri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kids.kiddle.co/ZillaKami|title=ZillaKami Facts for Kids|last=hop|first=Hip|last2=Metal|first2=Trap|website=kids.kiddle.co|access-date=2023-10-31|language=en-us|last3=Metal|first3=Nu|last4=Punk|first4=Hardcore|last5=Rapper|last6=Songwriter|last7=Hikari-Ultra|last8=Republic|last9=Morgue|first9=City}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Šarlruā
 | official_name            = ''Charleroi''
 | settlement_type          = [[Beļģijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
 | image_skyline            = Charleroi - place Charles II.jpg
 | image_caption            = Skats uz Šarlruā no augšas
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Beļģija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Beļģija}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        =  [[Valonija]]
 | subdivision_type2        = [[Beļģijas provinces|Province]]
 | subdivision_name2        = [[Eno]]
 | established_title        = Pirmo reizi minēta
 | established_date         = 9. gadsimtā
 | established_title2       = Dibināta
 | established_date2        = 1666.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 102.08
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 203871
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 50 | latm =24  | lats =  | latNS = N
 | longd =04  | longm =26  | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kodi
 | postal_code              = 6000, 6001, 6010, 6020, 6030–6032, 6040–6044, 6060, 6061
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|www.charleroi.be/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos''' ir [[EDSO]] amatpersona. Komisāra postenis ir veidots saskaņā ar EDSA 1992. g. samita lēmumu. Darba galvenā metode ir "klusā diplomātija", mērķis — agrīnā konfliktu novēršana un steidzama rīcība saspīlējuma pārejas konflikta fāzē novēršanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences: '''Īrijas Konfederācija''' ({{val|ga|Cónaidhm Chaitliceach na hÉireann}}) bija [[Īrija]]s pašpārvaldes periods no 1641. gada īru sacelšanās laikā līdz [[Olivers Kromvels|Kromvela]] Īrijas iekarošanai 1649. gadā.

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Hungary|Ungārijas monarhi}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Alyosha
|          Attēls = Alyosha.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Olena Kučera
|      Pseidonīms = Alyosha
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Olena Kučera''' ({{val|uk|Олена Кучер}}; dzimusi {{dat|1986|5|14}} [[Padomju Savienība|PSRS]]), plašāk pazīstama kā '''Alyosha''', ir ukraiņu popmūziķe.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Ceļa kauls |
  Latin        = Patella |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray345.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Ceļa kauls''' ({{val-la|Patella}}) ir pats lielākais papildkauls [[cilvēka skelets|cilvēka skeletā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ceremoniju|Kāzas (nozīmju atdalīšana)|Kāzas}}
 glezna „Kāzas”]]
'''Kāzas''' jeb '''vedības''' ir [[ceremonija]], kuras laikā tiek noslēgta [[laulība]]. Dažādām tautām un etniskām grupām kāzu tradīcijas un rituāli ir atšķirīgi. Pirms kāzām vīrieti sauc par [[līgavainis|līgavaini]], sievieti — [[līgava|līgavu]], pēc kāzām viņi attiecīgi pārtop par [[vīrs|vīru]] un [[sieva|sievu]].

sentences: '''Kluazonisms''' - paņēmiens [[glezniecība|glezniecībā]], kas apvieo vitrāžu mākslu, japāņu kultūras bilžu un [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] emalju tehnoloģiju. Tajā manāms misticisms, simbolisms. Kluazonismu ieviesa Emīls Bernārs un Luī Anrī. To savos darbos izmantoja arī [[Pols Gogēns]].

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences: '''Lakūna''' (no {{val|la|lacūna}} — ‘dobums, caurums’)  [[valodniecība|valodniecībā]] ir  apzīmējums izlaidumam, kas mērķvalodas tekstā radies avottekstā lietotā vārda atbilsmes trūkuma dēļ.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=lak%C5%ABna&list=&lang=LV|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|access-date={{dat|2011|11|03||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304204342/http://termini.lza.lv/term.php?term=lak%C5%ABna&list=&lang=LV|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 85. gada vasara
| operators =
| attēls = Ete 85.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Fransuā Ozons]]
| producents =
| scenārijs = Fransuā Ozons
| aktieri = * [[Fēlikss Lefebvre]]
* [[Benžamēns Vuasīns]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Été 85''
| studija = * ''Mandarin Films''
* ''Scope Pictures''
* ''Canal+''
* ''Playtime''
* ''CNC''
* ''OCS''
* ''France 2 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|7|14|Francija}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl541557505/weekend/|title=Summer of 85 |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"85. gada vasara"''' ({{Val|fr|Été 85}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Fransuā Ozons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fēlikss Lefebvre]] un [[Benžamēns Vuasīns]]. Filma balstīta uz [[Eidens Čemberss|Eidena Čembersa]] 1982. gada romānu ''Dance on My Grave''.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Alsungas viduslaiku pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Alsungas pils - panoramio (1).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Alsunga]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.9818527 | latNS  = N
| longd = 21.5672678 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = [[1372]]. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alsungas pils
|      numurs = 6326
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ārija Elksne
| vārds_orig =
| attēls = Elksne_Arija.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{ubl|[[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas iela]],[[Rīga]]|[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
| pilsonība = {{LVA}}<br>{{URS}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Miķelis Fišers (operdziedātājs)|Miķelis Fišers]]
| bērni = {{ubl|[[Ieva Bērziņa]]|[[Miķelis Fišers (mākslinieks)|Miķelis Fišers]]}}
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Rīgas Medicīnas institūts]]
| apbalvojumi = Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1975)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
 ''Motown 25: Yesterday, Today, Forever'' pasākumā izpilda ''moonwalk'' deju soli ''Billie Jean'' dziesmas laikā (deju soļi sākas 0:00:06)]]
'''''Moonwalk''''' ir [[deja]]s tehnika, kurā dejotājs imitē soļošanu uz priekšu, bet vienlaikus virzās atpakaļ.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nīdermuižas Kunga Jēzus Apskaidrošanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Nīdermuižas baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Nīdermuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Nīdermuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 07  | lats  = 32  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 42  | longs = 40  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Pelēču pagasts]], [[Nīdermuiža]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1931. gads|1931]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Antons Aglonietis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1901. gads|1901. gadā]]
| length                = 26 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = šķeltu [[laukakmens|laukakmeņu]] mūris, sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Nīdermuižas Kunga Jēzus Apskaidrošanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub512 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Pelēču pagasts|Pelēču pagasta]] [[Nīdermuiža|Nīdermuižā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Okano''' var būt:
* [[Masajuki Okano]];
* [[Šuničiro Okano]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mariešu valoda''' ir [[Volgas somu valodas|Volgas somu valodām]] piederoša valoda. Tai ir divi standartizēti varianti: pļavu mariešu un kalnu mariešu,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/VALODA/v5-6.htm |title=AILAB – Somugru valodu saime |access-date={{dat|2014|08|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131221022636/http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/VALODA/v5-6.htm |archivedate={{dat|2013|12|21||bez}} }}</ref> pirmais no tiem ir daudzskaitlīgāks.<ref name="mari">[http://www.univie.ac.at/maridict/site-2014/book.php?int=0 ''Marijskij jazyk dlja vsex'' adaptācija angļu valodā]</ref>

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Mauthauzenes koncentrācijas nometne
| image        = Bundesarchiv_Bild_192-334,_KZ_Mauthausen,_Garagenhofeinfahrt.jpg
| image size   =
| caption      = Mauthauzenes nometnes vārti
| alt          =
| map          = Austrija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 48.256944 |latNS = N
| longd        = 14.501111 |longEW = E
| location     = {{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
| built by     =
| operated by  =
* ''DEST''
* ''[[Schutzstaffel]]'' (SS)
| original use =
| construction = 1938
| in operation = 1938 – 1945
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      = lielākā daļa padomju un poļu ieslodzīto
| killed       =  starp 122 766 un 320 000 cilvēku
| liberated by =
* {{USA}}
* {{dat|1945|5|3|N|bez}}
| notable inmates = [[Pēteris Junge]]
[[Artūrs Kaminskis]]
[[Antonīns Novotnijs]]
| notable books   =
| website      = {{url|https://www.mauthausen-memorial.org/}}
| box width    =
| color        =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Muzeju sala
| image       = Berlin Museumsinsel Fernsehturm.jpg
| imagesize   =
| caption     = Bodes muzejs
| Country     = {{GER}}
| Location    = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| Type        = Kultūras
| Criteria    = ii, iv
| ID          = 896
| Link        =
| Region      =
| Coordinates =
| Year        = 1999
| Session     = 23.
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Berlīne
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 52 | latm  = 31 | lats  = 17 | latNS  = N
| longd = 13 | longm = 23 | longs = 44 | longEW = E
| child      =
| embedded   =
}}
[[File:Karte berlin museumsinsel.png|thumb|Muzeji iezīmēti sarkanā krāsā]]
'''Muzeju sala''' ({{val|de|Museumsinsel}}) ir nosaukums [[Šprē]] upes salas ziemeļu daļai [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Šeit atrodas vairāki starptautiski nozīmīgi muzeji (daļa no Berlīnes valsts muzeju grupas). Visi ir mākslas muzeji. Senākais muzejs (Vecais muzejs) tika uzcelts 19. gadsimta 20. gados.

sentences:
{{Infobox particle
| name            = Kvarks
| image           = Quark structure proton.svg
| image_size      = 225px
| alt             = Trīs krāsaini apļi (simbolizē kvarkus) savienoti pārveidā ar atsperēm (simbolize gluonus), visi iekš pelēka apļa (simbolizē protonu). The colors of the balls are red, green, and blue, to parallel each quark's color charge. The red and blue balls are labeled "u" (for "up" quark) and the green one is labeled "d" (for "down" quark).
| caption         = [[Protons]] sastāv no diviem [[U kvarks|U kvarkiem]], viena [[D kvarks|D kvarka]] un [[gluoniem]], kas ir starpnieki spēkiem, kas tos "saista". Atsevišķu kvarku piešķirtā krāsa ir patvaļīga, taču jābūt klāt visām trim krāsām.
| num_types       = 6 ([[U kvarks|up]], [[D kvarks|down]], [[S kvarks|strange]], [[S kvarks|charm]], [[B kvarks|bottom]], un [[T kvarks|top]])<!-- mass/discovery order-->
| composition     = [[Elementārdaļiņa]]
| statistics      = Fermionisks
| group           =
| generation      = 1., 2., 3.
| interaction     = [[Elektromagnētisms]], [[gravitācija]], [[Stiprā mijiedarbība|stiprā mijiedarbība]], [[Vājā mijiedarbība|vājā mijiedarbība]]
| particle        =
| antiparticle    = Antikvarks({{SubatomicParticle|Antiquark}})
| theorized       = {{plainlist|
*[[Murray Gell-Mann]] (1964)
*[[George Zweig]] (1964)}}
| discovered      = [[SLAC National Accelerator Laboratory|SLAC]] (c. 1968)
| symbol          = {{SubatomicParticle|Quark}}
| baryon_number   = {{Frac|1|3}}
| mass            =
| decay_time      =
| decay_particle  =
| electric_charge = +{{Frac|2|3}} [[elementary charge|e]], −{{Frac|1|3}} [[elementary charge|e]]
| color_charge    = Jā
| spin            = {{Frac|1|2}}
| num_spin_states =
}}

sentences:
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Atkarīgās teritorijas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Augusts Lebrehts Bretšneiders
|          vārds_orig = ''August Lebrecht Bretschneider''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1771
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = Gersdorfa, [[Saksija]], (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un mūziķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Neibergs''' var būt:

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences: {{Commonscat|Fencing at the Olympics|Paukošana olimpiskajās spēlēs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer pseudosieboldianum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer pseudosieboldianum|suga_lv=Neīstā Zībolda kļava|attēls=Acer pseudosieboldianum (Kowal garden).JPG|attēls2=Acer pseudosieboldianum kz01.jpg}}
'''Neīstā Zībolda kļava''' ({{val-la|Acer pseudosieboldianum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2734|title=Neīstā Zībolda kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113054/https://database.smartgardens.eu/plant/2734}}</ref>

sentences:
__TOC__
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| native_name           =
| image                 =
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation =
| historic_religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
</pre>

sentences: '''Elektrolīze''' ir [[Ķīmija|ķīmisks]] process, kas norisinās pie [[elektrods|elektrodiem]] — [[anods|anoda]] un [[katods|katoda]], ja caur [[elektrolīts|elektrolīta]] [[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu plūst [[elektriskā strāva|strāva]], kā rezultātā [[viela]]s tiek sadalītas atsevišķos [[ķīmiskais elements|ķīmiskajos elementos]] un citos savienojumos.

sentences: '''Vispārējā cilvēktiesību deklarācija''' ir dokuments, kuru [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] Ģenerālā asambleja pieņēma [[1948]]. gada 10. decembrī Parīzē, Šaijo pilī. Deklarācija tikai pieņemta ar 48 balsīm "par", savukārt 8 valstis balsojumā atturējās, neviena valsts nenobalsoja pret deklarācijas pieņemšanu. Šis ir vecākais ANO cilvēktiesību sistēmas pamatdokuments; tas nav saistošs pats par sevi, tomēr būtiska daļa tajā esošo normu kļuva par saistošām, jo tās ir iekļautas tādos saistošos cilvēktiesību dokumentos kā [[Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām]] (International Covenant on Civil and Political Rights) un [[Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām]] (International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights). Deklarācijā ietvertie principi ir atspoguļoti arī tādos starptautiskos tiesību aktos kā [[ANO Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu]], ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu u. c.

sentences:
{{Tauta|native_name=Talysh / Tolışon|image=|population={{flag|Irāna}} 700,000–1,000,000
{{flag|Azerbaidžāna}} 500,000–1,000,000
{{flag|Krievija}} 3 595 (2021)|reliģija=[[šiītu islāms]], [[sunnītu islāms]]|related=citas [[irāņu tautas]]|languages=[[tališu valoda]]}}

sentences: '''Smēķēšanas ierobežošana''' ir ar [[Likums|likumu]] noteiktas normas, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības publiskajā vai privātajā telpā (atkarībā no katras konkrētās [[valsts]] likumdošanas).

sentences:
{{cita nozīme|komponisti|Normandijas salu|Herma (sala)}}
{{Komponista infokaste
|       platums =
|         vārds = Mīna Herma
|    vārds_orig = ''Miina Härma''
|        attēls = Miina_Härma.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Kronštatē, 1903-1915
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1864
|    dz_mēnesis = 2
|      dz_diena = 9
|      dz_vieta = Kervekila, Rādi pagasts,
[[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{EST}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1941
|     m_mēnesis = 11
|       m_diena = 16
|       m_vieta = Tartu, [[Igaunijas PSR]]
(tagad {{EST}})
|  dzīves_vieta = Tartu
|     pilsonība =
|       tautība = igauniete
|       dzimums = S
|      paraksts =
|         stils =
|         žanrs = [[koris|kormūzika]]
|       tehnika =
|         grupa =
|      mācījies = [[Sanktpēterburgas konservatorija]]
|     skolotāji = [[Luiss Homiliuss]]
|     skolnieki =
|   apbalvojumi =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}
'''Mīna Herma''' ({{val|et|Miina Härma}}, līdz [[1935. gads|1935. gadam]] '''Mīna Hermane''' ({{val|et|Miina Hermann}}); dzimusi [[1864. gads|1864]]. gada 9. februārī Kervekilas ciemā, Rādi pagastā pie [[Tartu]] — mirusi [[1941. gads|1941. gada]] 16. novembrī Tartu) bija igauņu [[Komponists|komponiste]], [[Diriģēšana|kora diriģente]] un [[Ērģeles|ērģelniece]]. Viņa bija pirmā profesionālā igauņu komponiste sieviete.

sentences:
{{Valsts armija
|country                     =
|name                        = Luksemburgas armija
|native_name                 = Lëtzebuerger Arméi, Armée luxembourgeoise, Luxemburger Armee
|image                       =
|caption                     = Luksemburgas armijas emblēma
|image2                      =
|caption2                    =
|founded                     = 1881. gada 16. februāris
|current_form                = 1967. gada 29. jūnijs
|disbanded                   =
|branches                    =
|headquarters                = [[Dikirha]]
|flying_hours                =
<!-- Bruņoto spēku vadība -->
|commander-in-chief          = [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]]
|commander-in-chief_title    = Lielhercogs
|minister                    = [[Žans Marī Halsdorfs]]
|minister_title              = Aizsardzības ministrs
|commander                   = [[Gastons Reinigs]]
|commander_title             =
<!-- Personālsastāvs -->
|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = brīvprātīga
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 450 (2011)
|ranked                      =
|reserve                     = 0 (atcelts 1997. gadā)
|deployed                    =
<!-- Financial -->
|amount                      = 249 miljoni USD (2009)
|percent_GDP                 = 0,5% (2009)
<!-- Industrial -->
|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           =
|imports                     =
|exports                     =
<!-- Related aricles -->
|history                     =
|ranks                       =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Franču zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences: Šajā sarakstā redzami latviešu valodas Vikipēdijas dalībnieki, kuriem ir augstākā [[izglītība]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''facebookcorewwwi.onion''}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = facebookcorewwwi.onion
| logo_attēls          = Facebook New Logo (2015).svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Sociālais tīkls
| valsts               =
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = 2014. gadā
| darbību_beidza       =
| valodas              = Vairākas
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Obligāta
| reģistrēti_lietotāji = 1 000 000
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://facebookcorewwwi.onion}} <small>(vajadzīgs ''[[Tor (anonimitātes tīkls)|Tor]]'')</small>
}}
'''''facebookcorewwwi.onion''''' ir [[internets|interneta]] vietne, kas ļauj piekļūt ''[[Facebook]]'' caur [[Tor (anonimitātes tīkls)|''Tor'' anonimitātes tīklu]], izmantojot [[.onion]] [[augšējā līmeņa domēns|augšējā līmeņa domēnu]].<ref name="Inverse">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.inverse.com/article/14672-facebook-s-dark-web-onion-site-reaches-1-million-monthly-tor-users|title=Facebook's Dark Web .Onion Site Reaches 1 Million Monthly Tor Users|author=William Hoffman|date=April 22, 2016|work=Inverse}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pcmag.com/article2/0,2817,2471389,00.asp|title=Facebook Releases Special Link for Tor|website=PCMAG|access-date=May 9, 2016}}</ref> 2015. gadā vietni katru mēnesi lietoja 525 tūkstoši lietotāju, bet 2016. gadā lietotāju skaits jau pārsniedza 1 miljonu.<ref name="Inverse"/> Ne ''[[Twitter]]'', ne ''[[Google]]'' nav radījuši savas vietnes, kas darbotos ar ''Tor'', tāpēc ''Facebook'' gūst lietotāju atzinumus par šādas iespējas sniegšanu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://indianexpress.com/article/technology/social/how-to-read-a-secret-magazine/|title=The Torist: How to read a secret magazine on the darknet|date=April 10, 2016|work=The Indian Express}}</ref> kas padara to pieejamu valstīs, kas aktīvi mēģina [[Facebook cenzūra|bloķēt ''Facebook'']].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://betanews.com/2014/11/01/facebook-opens-up-to-tor-users-with-new-secure-onion-address/|title=Facebook opens up to Tor users with new secure .onion address|date=November 1, 2014|website=BetaNews|access-date=May 9, 2016}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences: no [[grieķu alfabēts|grieķu]], [[latīņu alfabēts|latīņu]] un [[krievu alfabēts|krievu]] alfabētiem (lielie burti)]]

sentences: '''Akrēcija''' ir process, kurā [[zvaigzne]] vai cits debess ķermenis uzkrāj vielu no apkārtējās vides. Visbiežāk akrēcija novērojama ciešās binārās sistēmās, kurās viela pārplūst no vienas zvaigznes uz otru, izveidojot ap zvaigzni [[Akrēcijas disks|akrēcijas disku]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baleta kurpes
| attēls                   = Ballet Shoes.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ballet Shoes''
| žanrs                    = televīzijas filma, drāma
| režisors                 = [[Sandra Goldbahere]]
| producents               =
* [[Pīrss Vengers]]
* [[Mišele Baka]]
* [[Deimiens Timmers]]
* [[Patriks Spenss]]
* [[Heidija Tomasa]]
| scenārija autors         = Heidija Tomasa
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Votsone]]
* [[Ričards Grifitss]]
* [[Lūsija Boitone]]
* [[Džasmīna Peidža]]
* [[Emīlija Foksa]]
* [[Viktorija Vuda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|12|26||bez}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{cite web|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ballet-shoes-2007|title=Ballet Shoes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Baleta kurpes"''' ({{val|en|Ballet Shoes}}) ir 2007. gada televīzijas filma, kas balstīta uz Noelas Streitfīldas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sandra Goldbahere]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Votsone]], [[Ričards Grifitss]], [[Lūsija Boitone]], [[Džasmīna Peidža]], [[Emīlija Foksa]] un [[Viktorija Vuda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|12|26||bez}}.

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences:
{{citas nozīmes|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}
{{cita nozīme|gāzveida apvalku ap debess ķermeņiem|Zemes atmosfēru|Zemes atmosfēra}}
 aktīvo atmosfēru.]]
'''Atmosfēra''' ({{val|el|ἀτμός}}, ''atmós'' — 'tvaiks' un {{gree|σφαῖρα}}, ''sphaîra'' — 'lode') ir [[gāze|gāzveida]] apvalks, ko [[astronomisks objekts|debess ķermeņi]] savas [[gravitācija]]s dēļ notur ap sevi. Tā kā nav asu robežu starp atmosfēru un starpplanētu telpu, tad parasti par atmosfēru uzskata to gāzu, tvaiku un putekļu apvalku, kas rotē kopā ar debess ķermeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0057:entry=a)tmo/s|title=Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, ἀτμός|website=www.perseus.tufts.edu|access-date=2022-08-23}}</ref> Atmosfēras slāņa biezums dažādiem debess ķermeņiem var būt krasi atšķirīgs. Tas ir īpaši biezs [[gāzu planēta|gāzu planētām]]. Ne tikai [[planēta|planētām]], bet arī [[zvaigzne|zvaigznēm]] ir atmosfēra, kas ir to ārējais slānis, sākot ar [[fotosfēra|fotosfēru]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Tīringenes Brīvvalsts
 | native_name             = ''Freistaat Thüringen''
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | image_skyline           = Dolmar kuehndorf.jpg
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Tīringenes ainava
 | image_flag              = Flag of Thuringia.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Thuringia.svg
 | shield_size             = 75px
 | capital                 = [[Erfurte]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Thuringia in Germany.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Tīringene Vācijas kartē
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{GER}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16172.50
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2188589
 | population_as_of        = 2013. gada 31. maijā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.thueringen.de/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-TH
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?
| operators =
| attēls = They horses.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Maikls Sarazins]]
* [[Sjūzena Jorka]]
* [[Gigs Jangs]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Reds Batonss]]
| mūzika = [[Džonijs Grīns]]
| oriģinālnos = ''They Shoot Horses, Don't They?''
| studija = * ''ABC Pictures''
* ''Palomar Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinerama Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|12|10}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,86 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/They-Shoot-Horses-Don-t-They#tab=summary|title=They Shoot Horses, Don't They? (1969) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?"''' ({{Val|en|They Shoot Horses, Don't They?}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Maikls Sarazins]], [[Sjūzena Jorka]], [[Gigs Jangs]], [[Bonija Bedelija]] un [[Reds Batonss]]. Filma ir balstīta uz 1935. gada [[Horass Makkojs|Horasa Makkoja]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = #FFFFFF
 | bg_color        = #708090
 | nos             = ''Noah''
 | logo_links      = FC_Noah-logo.png
 | logo_izm        = 150px
 | pilns           = ''Football Club Noah''
 | iesauka         =
 | pilsēta         = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
 | līga            = [[Armēnijas Premjerlīga]]
 | sez             = 2022.—2023.
 | poz             = 8. vieta
 | dib             = 2017
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         =
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = ''Alashkert'' stadions
 | ietilp          = 6850
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            = {{flaga|Armēnija}} Karens Abramjans
 | menedžeris      =
 | tren            = {{flaga|Moldova}} Igors Pikuščaks
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
| pattern_la1 = _noah1920h
| pattern_b1  =  _noah1920h
| pattern_ra1 = _noah1920h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 =
| leftarm1    = 000000
| body1       = 000000
| rightarm1   = 000000
| shorts1     = 000000
| socks1      = FFFFFF
| pattern_la2 =_noah1920a
| pattern_b2  =_noah1920a
| pattern_ra2 =_noah1920a
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2    = 4FD2CF
| body2       = 4FD2CF
| rightarm2   = 4FD2CF
| shorts2     = 4FD2CF
| socks2      = FFFFFF
| pattern_la3 =_noah1920t
| pattern_b3  =_noah1920t
| pattern_ra3 =_noah1920t
| pattern_sh3 =
| pattern_so3 =
| leftarm3    = FFB6C1
| body3       = FFB6C1
| rightarm3   = FFB6C1
| shorts3     = 000000
| socks3      = 000000
}}

sentences: '''Klaviermūzika''' ir kopējs [[mūzika]]s apzīmējums, ko izpilda uz [[klavieres|klavierēm]]. Klaviermūzika sāka attīstīties ap [[18. gadsimts|18. gadsimta]] vidu. Klavieres, kā [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]], [[Izgudrojums|izgudroja]] ap 1700. gadu, un tās ātri ieguva popularitāti un izplatību [[Eiropa|Eiropā]]. Ar klavieru attīstību un uzlabojumiem, [[Mūziķis|mūziķi]] sāka komponēt speciālas kompozīcijas klavierēm.

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences:
[[Kategorija:UEFA]]
[[Kategorija:Starptautiskās futbola sacensības]]
[[Kategorija:Sieviešu futbols]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džordžijas likums
| attēls                   = Georgia rule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Georgia Rule''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Džeimss G. Robinsons]]
* [[Pīters Gabers]]
| scenārija autors         = [[Marks Andruss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeina Fonda]]
* [[Felisitija Hafmena]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Entonijs Marinelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Morgan Creek Productions]]''
* ''[[Mandalay Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|5|11||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/georgia-rule-2007|title=Georgia Rule|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=georgiarule.htm|title=Georgia Rule (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džordžijas likums"''' ({{val|en|Georgia Rule}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeina Fonda]], [[Felisitija Hafmena]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|11||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas tautas|Libieszi]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Somugri]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
{{catmore|Lībieši}}

sentences:
{{citas nozīmes|skaņdarbu solo balsij|Ārija (nozīmju atdalīšana)|Ārija}}
'''Ārija''' ({{val|it|aria}} — 'gaiss') ir noslēgts lirisks skaņdarbs solo balsij (retos gadījumos vairākām balsīm) ar instrumentālo pavadījumu [[opera]]i, [[oratorija]]i, [[Kantāte|kantātēm]] vai citam lielam skaņdarbam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mirt vēlreiz
| operators =
| attēls = Dead Again poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris, romantika
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Emma Tompsone]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Dereks Džekobi]]
* [[Hanna Šigulla]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Veins Naits]]
| mūzika = [[Patriks Doils]]
| oriģinālnos = ''Dead Again''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|8|23}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mirt vēlreiz"''' ({{Val|en|Dead Again}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' romantiska trillera filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]]. Filmā galvenās lomas atveido Brana, [[Emma Tompsone]], [[Endijs Garsija]], [[Dereks Džekobi]], [[Hanna Šigulla]], [[Robins Viljamss]] un [[Veins Naits]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
[[Kategorija:Trimdas literatūra]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]
[[Kategorija:Latviešu rakstnieki]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Liepaja}}
[[Kategorija:Liepāja]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Liepaja]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Oryza sativa
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Asian rice (Oryza sativa) നെല്ല്. (32398084044).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Oryza
| ģints_lv = Rīsi
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = jā
| suga = Oryza sativa
| suga_lv = Sējas rīsi
}}'''Sējas rīsi''' jeb '''Āzijas rīsi''' ({{val|la|Oryza sativa}}) ir [[rīsu ģints]] suga, kura tiek audzēta, lai iegūtu uzturā lietojamos graudus — '''rīsus'''.  No visām uzturā lietojamo rīsu sugām, sējas rīsu šķirnes ir visizplatītākās rīsu šķirnes pasaulē. Sējas rīsi pirmo reizi tika [[Domestikācija|domesticēti]] [[Jandzi]] upes baseinā [[Ķīna|Ķīnā]] pirms 13 500 līdz 8 200 gadiem.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Normile|first=Dennis|date=1997-01-17|title=Yangtze Seen as Earliest Rice Site|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.275.5298.309|journal=Science|language=en|volume=275|issue=5298|pages=309–309|doi=10.1126/science.275.5298.309|issn=0036-8075}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Vaughan|first=Duncan A.|last2=Lu|first2=Bao-Rong|last3=Tomooka|first3=Norihiko|date=2008-04|title=The evolving story of rice evolution|url=https://linkinghub.elsevier.com/retrieve/pii/S0168945208000198|journal=Plant Science|language=en|volume=174|issue=4|pages=394–408|doi=10.1016/j.plantsci.2008.01.016}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Zhang|first=Jianping|last2=Lu|first2=Houyuan|last3=Gu|first3=Wanfa|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Zhou|first5=Kunshu|last6=Hu|first6=Yayi|last7=Xin|first7=Yingjun|last8=Wang|first8=Can|date=2012-12-17|editor-last=Kashkush|editor-first=Khalil|title=Early Mixed Farming of Millet and Rice 7800 Years Ago in the Middle Yellow River Region, China|url=https://dx.plos.org/10.1371/journal.pone.0052146|journal=PLoS ONE|language=en|volume=7|issue=12|pages=e52146|doi=10.1371/journal.pone.0052146|issn=1932-6203}}</ref>

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Edmunds Huserls
|          vārds_orig = Edmund Husserl
|              attēls = Edmund_Husserl_1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Edmunds Huserls 1900. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Prostejova|Prosnica]], [[Austrijas impērija]] (tagad Prostejova, {{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Freiburga]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[matemātika]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Berlīnes Humbolta Universitāte]], [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Teodors Celms]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Edmunds Gustavs Albrehts Huserls''' ({{val|de|Edmund Gustav Albrecht Husserl}}; dzimis {{dat|1859|4|8}}, miris {{dat|1938|4|26}}) bija [[Filozofija|filozofs]] un [[Matemātika|matemātiķis]],  [[Fenomenoloģija|fenomenoloģiskās]] skolas aizsācējs, profesors [[Getingenes Universitāte|Getingenes]] un [[Freiburgas Universitāte|Freiburgas Universitātēs]]. Viņa galvenie darbi ir "Pētījumi loģikas jomā" (1900—1901), "Eiropas zinātņu krīze un transcendentālā fenomenoloģija" (1936), "Pirmā filozofija" (1936—1939).

sentences:
ražots fotoelektronu pavairotājs ''[[Hamamatsu]] R446'' no [[spektrofotometrs|spektrofotometra]].]]
. gadā ražots pavairotājs ar vienu dinodu ФЭУ-2]]
'''Fotoelektronu pavairotājs''' jeb '''fotoelektronu daudzkāršotājs''' ir [[vakuums|vakuuma]] elektroierīce, kurā tiek izmantotas [[fotoefekts|fotoefekta]] un [[sekundārā emisija|sekundārās emisijas]] parādības un kuru lieto kā sevišķi jutīgu [[gaisma]]s [[sensors|sensoru]].

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Peru|Peru tenisisti}}

sentences:
[[Image:PrimeDecompositionExample.svg|right|thumb|200px|Piemērs, skaitlis 864 pirmreizinātājos.]]
'''Pirmreizinātājs''' ir kāda [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] [[dalītājs]], kas ir [[pirmskaitlis]]. Piemēram, skaitļa 12 pirmreizinātāji ir 2 un 3, bet skaitļa 25 vienīgais pirmreizinātājs ir 5. Skaitli sadalīt pirmreizinātājos nozīmē izteikt to kā vairāku pirmskaitļu reizinājumu, katram pirmskaitlim norādot arī kāpinātāju, ar kādu tas ietilpst dotajā skaitlī. Piemēram, 12 = 22 · 3, 7 = 71, 360 = 23 · 32 · 5, utt. [[Aritmētikas pamatteorēma]] apgalvo, ka katru naturālu skaitli, kas lielāks par 1, var sadalīt pirmreizinātājos, turklāt vienā vienīgā veidā (neņemot vērā pirmreizinātāju kārtību). Skaitlim 1 nav pirmreizinātāju, jo tas dalās tikai ar 1, kas nav pirmskaitlis.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Memento"
|    oriģinālnos = ''Memento''
|         attēls = Memento poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = psiholoģiskais trilleris
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Dženifere Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
|      scenārijs = Kristofers Nolans
|        aktieri =
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliāno]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''Team Todd''
|    izplatītājs = ''[[Newmarket Films|Newmarket]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2000|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2001|3|16|ASV}}
|         ilgums = 113 minūtes<!--Theatrical runtime: 113:15--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=MEMENTO|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2013|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129081446/http://www.bbfc.co.uk/releases/memento-0}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Memento (2000) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0209144/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Memento"''' ({{val|en|Memento}}) ir 2000. gada ASV [[psiholoģiskais trilleris|psiholoģiskā trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc režisora brāļa [[Džonatans Nolans|Džonatana Nolana]] īsā stāsta ''Memento Mori''.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Valdekas pils
| native_name         =
| former_names        = Waldeck
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Valdekas pils.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Valdekas pils 2015. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Neogotika
| structural_system   =
| owner               = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| current_tenants     = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Vides un būvzinātņu fakultāte]]s Ainavu arhitektūras un plānošanas katedra
| location            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Rīgas iela 22}}
| pushpin_map         =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1870. gados.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = Ādolfs Vinbergs
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Valdekas pils
|      numurs = 5163
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pianisti pēc tautības]]
[[Kategorija:Ebreji]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buļļu sala
|attēls              = Ritabulli Pludmale 2005.jpg
|attēla paraksts     = Pludmale salas ziemeļu krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija#Rīga
|reljefa_karte = jā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Rīga]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=02|lats=32|latNS=N |longd=24|longm=00|longs=48|longEW=E
|platība             = 13
|garums              = 8.5
|platums             = 1—2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 14
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Pilsēta
|valsts adm vienība       = [[Rīga]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Buļļu''' jeb '''Daugavgrīvas sala'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=72471&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[sala]] starp [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] un [[Buļļupe|Buļļupi]] pie [[Daugava]]s un [[Lielupe]]s ietekas jūrā. Tā ir lielākā sala [[Latvija|Latvijā]]. Administratīvi ietilpst [[Rīga]]s pilsētā un uz tās izvietojušās [[Daugavgrīva]]s (austrumos), [[Rītabuļļi|Rītabuļļu]] (vidusdaļā) un [[Vakarbuļļi|Vakarbuļļu]] (rietumos) pilsētas daļas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mersraga pagasts}}
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Talsu apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Perimetrs''' ({{val|el|περίμετρον}}, ''perímetron'' — ‘apkārtmērs’) ir slēgtas plaknes figūras apkārtmērs. Šo terminu var izmantot vai nu ceļa, vai tās garuma aprakstīšanai — to var uzskatīt par figūras kontūras garumu. Perimetru [[Riņķis|riņķim]] vai [[Elipse|elipsei,]] sauc par riņķa līniju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īrnieks
| operators =
| attēls = The Lodger 1927 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mērija Olta]]
* [[Arturs Česnijs]]
* [[Džūna Tripa]]
* [[Malkolms Kīns]]
* [[Ivors Novello]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Lodger: A Story of the London Fog''
| studija = ''Gainsborough Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Woolf & Freedman Film Service''
| izdošana = {{Filmas datums|1927|2|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Īrnieks"''' ({{Val|en|The Lodger: A Story of the London Fog}}) ir 1927. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mērija Olta]], [[Arturs Česnijs]], [[Džūna Tripa]], [[Malkolms Kīns]] un [[Ivors Novello]].

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences: '''18. jūnijs''' ir gada 169. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (170. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 196 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula apoiensis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula apoiensis|suga_lv=Apoi bērzs|attēls=|attēls2=}}
'''Apoi bērzs''' ({{val-la|Betula apoiensis}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga, kura ir [[Endēmisks|endēmiska]] [[Hokaido sala|Hokaido salā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada decembrī,}}
 (''Acer platanoides'') stumbrā]]
'''Kokauga aizsargmehānisms bojājuma ierobežošanai''' ({{val|en|Compartmentalization of decay in trees (CODIT)}}) ir kokauga iekšējs aizsargmehānisms, kas ļauj kokaugam pasargāt koksni no [[trupe]]s izraisītiem bojājumiem.<ref>[http://www.cfeaguisamo.org/webcfea/images/documentos/documentacion_tecnica/arboricultura/Analise_estructural_arboredo/codit.pdf Tree Compartmentalization: CODIT-Compartmentalization of Decay In Trees]{{Novecojusi saite}} {{angliski}}</ref>

sentences: '''Dunteni''' ({{val|de|von Dunten}}), agrāk '''Duntes''' ({{val|de|Dunte}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči 16. gadsimtā ieceļoja [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rembates pagasts
| karte             = Rembates pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rembates pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Rembates pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rembates pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Rembate
| mērs              = Liene Lazdiņa
| platība           = 80,29
| iedzīvotāji       = 1283<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1283 / 80.29 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = NZ eel.jpg
| att_nosaukums = [[Jaunzēlandes zutis]] (''Anguilla dieffenbachii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|       kohorta = Elopomorpha
|    kohorta_lv = Elopu kohorta
|         kārta = Anguilliformes
|      kārta_lv = Zušveidīgās
|    apakškārta = Anguilloidei
| apakškārta_lv = Zušu apakškārta
|      binomial = Anguilloidei
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*[[Dūņuzušu dzimta]] (''Heterenchelyidae'')
*[[Saldūdens zušu dzimta]] (''Anguillidae'')
*[[Spagetizušu dzimta]] (''Moringuidae'')
}}
'''Zušu apakškārta''' (''Anguilloidei'') ir viena no [[zušveidīgās|zušveidīgo kārtas]] (''Anguilliformes'') apakškārtām, kurā ir 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref name=zinat>[http://ctdbase.org/detail.go?type=taxon&acc=121406#descendants CTD: Anguilloidei]{{Novecojusi saite}}</ref> Saskaņā ar 2016. gada sistemātiku zušveidīgo kārtai dzimtas netiek iedalītas apakškārtās. Tomēr mūsdienās joprojām ir sistemātiķi, kas izmanto kārtas iedalījumu apakškārtas.<ref name=phy>{{Tīmekļa atsauce |url=https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |title=Phylogenetic classification of bony fishes, 2016 |access-date={{dat|2019|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190322032046/https://bmcevolbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12862-017-0958-3 |archivedate={{dat|2019|03|22||bez}} }}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Alopecurus geniculatus sl17.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Alopecurus|ģints_lv=Lapsastes|suga=Alopecurus geniculatus|suga_lv=Liektā lapsaste|binomial=Alopecurus geniculatus|sinonīmi=|kategorijas=nē|autors=L.}}'''Liektā lapsaste''' ({{val|la|Alopecurus geniculatus}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Suga ir līdzīga [[Līdzīgā lapsaste|līdzīgajai lapsastei]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/alopecurus-aequalis-sobol/|title=līdzīgā lapsaste - Alopecurus aequalis Sobol. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-10}}</ref>

sentences: '''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
Stāstījuma sākums '''''in medias res''''' ({{val|la|darbības vidū}}) nozīmē, ka darba pirmā aina ir visspraigākā notikuma attēlojums (sk. ''ab ovo'', ''ab initio'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/284369/in-medias-res|title=In medias res|publisher=''[[Encyclopædia Britannica]]''|accessdate=July 31, 2013}}</ref> Bieži [[ekspozīcija (literatūra)|ekspozīcija]] tiek apieta un aizpildīta pakāpeniski, vai nu caur dialogu, atmiņām vai aprakstu par pagātnes notikumiem. Piemēram, "[[Hamlets]]" sākas pēc Hamleta tēva nāves. Tēli atsaucas uz karaļa Hamleta nāvi, pirms to parāda sižets, jo [[luga]] ir vairāk vērsta uz atriebību, nekā uz pašu tēlu motivāciju, [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]] izmanto ''in media res'', lai izvairītos no nevajadzīgas ekspozīcijas.

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
[[Demogrāfija]]s zinātnē '''apmaiņas migrācija''' ir teorija par nepieciešamo [[Cilvēku migrācija|migrāciju]] reģionā, lai sasniegtu konkrētu mērķi (demogrāfisku, ekonomisku vai sociālu).<ref>http://www.erudit.org/revue/cqd/2008/v37/n2/038132ar.pdf</ref> Parasti pētījumiem, kuros izmanto šo jēdzienu, ir mērķis novērst kopējo iedzīvotāju skaita samazināšanos un darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos.

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Ātrslidotāji]]
[[Kategorija:Ātrslidošana olimpiskajās spēlēs]]

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Gerhards fon Vulfs
|     vārds_orig = Adolf Gerhard Boris Emil von Wulf
|         attēls = Ādolfs Gerhards fon Vulfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Vīsbādene]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1904
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|   dzīves_vieta = [[Cesvaine]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jūliuss fon Vulfs]], [[Šarlote fon Reiterna]]
|          brāļi = [[Voldemārs fon Vulfs|Voldemārs]]
|          māsas = Vilhelmīne Šarlote, Auguste Emma Frederika, Marija Alvīne Elizabete
|   dzīvesbiedrs = Anna Natālija Štāla fon Holšteina
|          bērni = Vilhelms Ādolfs Edmunds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ādolfs Gerhards Boriss Emīls fon Vulfs''' ({{val|de|Adolf Gerhard Boris Emil Baron von Wulf}}, 1857-1904) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[muižniecība|muižnieks]], kas no 1890. līdz 1897. gadam uzcēla jauno [[Cesvaines pils|Cesvaines pili]].

sentences:
'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                     tips = lantanīds
 |          kārtas skaitlis = 59
 |                 6. čaula = 2
 |                 5. čaula = 8
 |                 4. čaula = 21
 |                 3. čaula = 18
 |                 2. čaula = 8
 |                 1. čaula = 2
 |                  simbols = Pr
 |                 atommasa = 140,90765
 |       valences elektroni = [Xe]4f36s2
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
Prazeodīma paraugi [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |      oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3''', +2
 |      elektronegativitāte = 1,13
 |                  blīvums = 6773
 |      kušanas temperatūra = 1208 K (935 °C)
 |     viršanas temperatūra = 3403 K (3130 °C)
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība =
 |      īpatnējā pretestība = 7,00{{E|-7}}
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}
'''Prazeodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar [[ķīmiskais simbols|simbolu]] '''Pr''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 59. Tas ir trešais elements [[lantanīdi|lantanīdu]] grupā, un tradicionāli tiek uzskatīts par vienu no [[retzemju metāli]]em. Prazeodīms ir mīksts, sudrabbalts, kaļams un elastīgs [[metāli|metāls]] ar nozīmīgām magnētiskām, elektriskām, ķīmiskām un optiskām īpašībām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bembix sp.jpg
| att_nosaukums =[[garlūpas racējlapsenes|Garlūpas racējlapsene]] (''Bembix sp.'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Hymenoptera
| kārta_lv =Plēvspārņi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi = Ementālers
|valsts = [[Šveice]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|reģions = [[Ementāles ieleja]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|pilsēta =
|piens =  Govs
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Ciets, drupans
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     = 60—130 kg<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| nogatavināšana    = Pavisam 6—12 mēneši<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Ementāles siers''' jeb vienkārši '''Ementālers''' ({{val|de|Emmentaler}}) ir cietais siers, kas cēlies no [[Ementāles ieleja]]s [[Bernes kantons|Bernes kantonā]], [[Šveice|Šveicē]]. Tradicionāli to gatavo no [[pasterizēšana|nepasterizēta]] [[govs]] [[piens|piena]], taču rūpnieciski ražojot tam tomēr mēdz veikt 15 sekunžu ilgu pasterizēšanu 72 °C temperatūrā.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=[http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:125 121.], [http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:178 174.—175]}}</ref> Sieram piemīt saldens aromāts, sulīga garša bez skābuma piegaršas un tam ir raksturīgi [[valrieksts|valrieksta]] izmēra caurumi.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hyracodon.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Hirakodonts}} ''Hyracodon''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Hyracodontidae
| dzimta_lv =Hirakodontīdi
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Hyrachyinae}}
* † {{TaksoSaite|Paraceratheriinae}}
* † {{TaksoSaite|Hyracodontinae}}
* † {{TaksoSaite|Triplopodinae}}
* † {{TaksoSaite|Eggysodontinae}}
| kategorijas = nē
| binomial=Hyracodontidae <small>([[Cope]], 1879)</small>
}}
'''Hirakodontīdi''' (''Hyracodontidae'') ir izmirušu degunradžveidīgo dzīvnieku [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]]. Dzimta izdalīta pamatojoties uz [[zobi|zobu]] morfoloģisko uzbūvi. Hirakodontīdi bija kustīgi bezragu degunradžveidīgie. Izmēri variēja no nelieliem 1,5m gariem [[hirakodonti]]em līdz gigantiskajiem [[paracerateriji]]em ar skausta augstumu līdz 5m (augstākie jebkad dzīvojošie [[zīdītāji]]). Dzīvoja no augšējā [[eocēns|eocēna]] līdz augšējam [[miocēns|miocēnam]].

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Sasmakas ezers
|attēls=Sasmakas ezers.jpg
|map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=21 | plat_s=51 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=36 | gar_s=36 | gar_EW=E
|platība_ha=252
|garums=7,2
|Vid_dziļums=6,4
|Max_dziļums=12,0
|tilpums=
|augstums_vjl=36,5
|izteka=[[Mazroja]]
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Valdemārpils]]
}}
'''Sasmakas ezers''' (arī '''Valdemārpils ezers''', '''Ārlavas ezers''') ir [[ezers]] [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Ārlavas pagasts|Ārlavas pagastā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
[[File:Several brooms for sale in Japan.jpg|thumb|250px|Dažādas slotas]]
'''Slota''' ir slaucīšanas rīks, kas ir paredzēts [[grīda|grīdu]] vai citu līdzenu horizontālu virsmu slaucīšanai. Slota parasti sastāv no [[suka]]s, kas piestiprināta pie gara kāta. Slotas izgatavošanā var tikt izmantoti gan dabīgi, gan sintētiski materiāli. Slotas kāts var būt pat līdz 2 metrus garš, savukārt suka ir 20—50 cm plata.

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Hatsune Miku
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = Crypton Future Media
| released               = 2007. gada 31. augusts
| latest release version = Hatsune Miku NT (New Type)
| latest release date    = 2020. gada 27. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   =
| engine                 =
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[macOS]]
| platform               =
| language = {{unbulleted list|Japāņu|Angļu|Ķīniešu}}
| status                 =
| genre                  = Vokālā sintezatora lietojumprogramma
| license                =
| repo                   =
| website                = {{url|https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/vocaloid/cv01_us}}
}}{{Nihongo|'''Hatsune Miku'''|初音ミク|lead=yes}} ir japāņu virtuāla dziedātāja, ko [[2007. gads|2007. gada]] [[31. augusts|31. augustā]] izveidoja Crypton Future Media. Viņas balss ir sintezēta, izmantojot dzīvās dziedātājas balss semplēšanas tehnoloģiju, uz [[Yamaha Corporation]] Vocaloid programmatūras balss banka. Balss ir veidota pēc japāņu balss aktrises Saki Fujitas. Miku personifikācija ir popularizēta kā virtuālais idols un ir uzstājusies virtuālajos koncertos kā animēta projekcija.<ref name="a1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ec.crypton.co.jp/pages/prod/virtualsinger/cv01_us|title=About HATSUNE MIKU {{!}} CRYPTON FUTURE MEDIA|website=ec.crypton.co.jp|access-date=2023-10-16}}</ref>

sentences:
{{līdzīgs|Latgalieši}}
s, [[Koknese (valsts)|Kokneses]], [[Tālava]]s valstis]]
, 1939, 1954).]]
 grāmatas "Latvieši...", 1797)]]
'''Latgaļi''', arī '''letgaļi''' vai '''leti''' ({{val-liv|lett}}, {{val-et|läti}}; latīniski rakstītajos avotos: ''Lethi, Letthigalli''; vāciski rakstītajos avotos: ''Letti, Lethi'', baltkrievu<ref>[http://litopys.org.ua/psrl3235/lytov08.htm][[Bihoveca hronika|Bihoveca hronikā]]</ref>: ''łatyhoły'') bija austrumbaltu cilts, vēlāk pārveidojās par tautību,{{fact}} kas pēc [[Vidzeme]]s līvu asimilēšanas izveidoja [[latvieši|latviešu nācijas]] pamatu.{{fact}} Rakstītajos vēstures avotos minēti kopš [[11. gadsimts|11. gadsimta]], pēc apbedīšanas tradīcijām par latgaļiem drošas ziņas ir no 6.—7. gadsimta.<ref>[http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf Elvīra Šnore un Latvijas agrā Dzelzs laikmeta pētniecība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304204925/http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }} Elīna Guščika — 2009.</ref> Iespējams, ka latgaļi Latvijas teritorijā ienākuši no DA 6.—7. gadsimta, daži uzskata, ka tie veidojušies uz vietas no senākajiem [[balti|baltu]] iedzīvotājiem. Latgaļiem bijusi noteicošā loma [[latvieši|latviešu tautas]] veidošanās procesā 13.-16. gadsimtos. [[Livonijas Konfederācija]]s pastāvēšanas laikā [[Rīgas arhibīskapija]]s „[[Letu gals|Letu galā]]” dzīvojošo latgaļu valoda saplūda ar citu novadu izloksnēm, izveidojot [[latviešu valoda|latviešu valodu]]. [[Hidronīmi]] ar sakni let-, lat- saglabājušies līdz mūsu dienām (piemēram Latvīte, [[Letes]] ezers). Vēl 17. gadsimtā latgaļi saukti par „latvjiem” un no šī vārda vēlāk radies vārds „latvietis”, ar kuru sāka apzīmēt arī pārējos Latvijas teritorijā dzīvojošos baltus. Ar laiku nosaukums ieguva arī teritoriālu nozīmi.

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: '''Grobiņas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 84 [[iela]]s [[Grobiņa|Grobiņā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Grobiņa, Dienvidkurzemes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 97
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 27
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bk
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f97s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Berklija metāls
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = alfa: 14 780 kg/m3
bēta: 13 250
|  kušanas temperatūra = 1259 K (986 °C)
| viršanas temperatūra = 2900 K (2627 °C)
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Zīmola infokaste
|nosaukums              = Xbox
|logo                   = Xbox_logo_(2019).svg
|logo_size              = 175px
|type                   = [[Videospēle|Video gaming]]
|currentowner           = [[Microsoft]]
|origin                 = [[Microsoft Redmond Campus]], [[Redmonda]] [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], ASV
|introduced             = {{start date and age|2001|11|15}}
|markets                = Pasaule
|trademarkregistrations = Pasaule
|website                = {{URL|https://www.xbox.com}}
}}
'''''Xbox''''' ir [[Videospēle|videospēļu]] [[zīmols]], kas izveidots un pieder ''[[Microsoft]]''. Zīmols sastāv no piecām spēļu konsolēm, un arī (spēļu) programmas, [[straumēšana]]s pakalpojumiem, tiešsaistes pakalpojumiem ar nosaukumu ''[[Xbox network]]'' un izstrādātāju nodaļas ar nosaukumu ''[[Xbox Game Studios]]''. Zīmols pirmo reizi tika prezentēts [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 2001. gada novembrī, izziņojot oriģinālo [[Xbox (konsole)|''Xbox'' konsoli]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Merlīna Otija
 |      vārds_orig = ''Merlene Ottey''
 |          attēls = Merlene Ottey - 2. Memoriał Kamili Skolimowskiej - Warszawa, 2011-09-20.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Merlīna Otija 2011. gadā (centrā)
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1960|5|10}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{JAM}}/{{SLO}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
|[[Olimpiskās spēles]]|0|3|6
|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]|3|4|7
}}
}}
'''Merlīna Džoisa Otija''' ({{val|en|Merlene Joyce Ottey}}; dzimusi {{dat|1960|5|10}}) ir [[Jamaika]]s [[vieglatlēte]], kas startē sprinta distancēs. Profesionālās karjeras noslēgumā (kopš 2002. gada) pārstāv [[Slovēnija|Slovēniju]], kur arī pašlaik dzīvo.

sentences:
{{citas nozīmes|senvietu Skandināvijā|Birka (nozīmju atdalīšana)|Birka}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Birka
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = BirkaExcavation1.png
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Zviedrija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    = Visticamākā Birkas atrašanās vieta
| map_size       =
| altitude_m     =
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 59.336111 | latNS  = N
| longd = 17.545278 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Zviedrija}}, [[Stokholmas lēne]], [[Ekeres komūna]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           = 9 km2
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 8. gs
| abandoned      = 10. gs
| epochs         = [[Vikingu laikmets]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Birka un [[Huvgordena]]
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1993 (17. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/555 555]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{SWE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''12. decembris''' ir gada 346. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (347. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 19 dienas.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Grosglokners
| Photo                = Großglockner_vom_Fuscherkarkopf.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.074867 |latNS=N
| longd=12.69525 |longEW=E
| Augstums         = 3798
| Relatīvais_augstums  = 2423
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{slikts tulkojums}}
{{ievads+}}
Ir dažādu objektu spēja dažādi apstrādāt vienādus ziņojumus. Polimorfisms nodrošina to, ka vienu un to pašu vārdu var izmantot loģiski saistītiem, bet dažādiem mērķiem. Tas nozīmē, ka vienas programmu sistēmas robežās tiek izmantoti elementi, kuriem ir viens nosaukums, bet dažādā apstrāde.

sentences:
{{Coord|31.776667|N|35.234167|E|display=title}}
[[File:Westernwall2.jpg|thumb|230px|Raudu mūris]]
[[File:Franciscus kotel.jpg|thumb|230px|]]
'''Raudu mūris''' ({{val-he|הַכֹּתֶל הַמַּעֲרָבִי}}) atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Izraēla|Izraēlā]]. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap [[Dievnama kalns|Dievnama kalnu]] esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām [[ebreji|ebreju]] svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no [[Otrais templis|Otrā tempļa]] mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi [[Hērods Lielais|Hēroda Lielā]] laikā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Āres
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|Latvija|Salacgrīva}}
| Žanrs = [[postroks]], [[deju mūzika]]
| Gadi = [[2014]]—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Mlapa =
| Dalībnieki = [[Andrejs  Irbēns]]<br />[[Jānis Zvīnis]]
| Bij_dalībnieki =
}}
'''Āres''' ir mūzikas duets, kas radusies 2014. gadā [[Salacgrīva|Salacgrīvā]], [[Latvija|Latvijā]]. Grupas dalībnieki ir Andrejs Irbēns un Jānis Zvīnis. Viņu mūzikā dzirdamas gan [[Postroks|postroka]], gan deju mūzikas iezīmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/4596544/jauns-vards-muzika-ares|title=Jauns vārds mūzikā: «Āres»|website=TVNET|access-date=2019-05-23|date=2017-01-06|language=lv}}</ref> Līdz šim grupa ir uzstājusies tādos notikumos un vietās kā [[Positivus|Positivus Festival]], [[TEDxRiga|''TedxRiga'']], [[K.K. fon Stricka villa]] un ''Sofar Sounds.''

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņu mūziķi]]
[[Kategorija:Komponisti pēc valsts]]
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Ukraiņu dziedātāji]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gangsteru mednieki
| attēls                   = Gangster Squad Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangster Squad''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Rubens Fleišers]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Kevins Makkormiks]]
* [[Maikls Tadross]]
| scenārija autors         = [[Vils Bīls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Šons Penns]]
| mūzika                   = [[Stīvs Jablonskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|1|7|Holivuda|2013|1|11|ASV|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangster-squad-2012-3|title=Ganster Squad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190107184725/http://www.bbfc.co.uk/releases/gangster-squad-2012-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangstersquad.htm|title=Ganster Squad (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|105,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gangsteru mednieki"''' ({{val|en|Gangster Squad}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Rubens Fleišers]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Džošs Brolins]], [[Raiens Goslings]], [[Niks Nolte]] un [[Šons Penns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|7||bez}} Holivudā.

sentences:
'''Krimas federālais apgabals''' ({{val-ru|Кры́мский федера́льный о́круг}}) bija [[Ukraina]]i piederīgajā [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomajā Republikā]] un [[Sevastopole]]s pilsētā pēc [[Krievijas Federācija]]s aneksijas [[2014]]. gadā izveidota administratīvi teritoriāla vienība.
2016. gada 28. jūlijā ar prezidenta Putina lēmumu Krimas federālo apgabalu likvidēja un pievienoja [[Dienvidu federālais apgabals|Dienvidu federālajam apgabalam]].

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{Infobox flag
|Name = Skotijas
|Article =
|Nickname =
|Image = Flag of Scotland.svg
|Use = 111000
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = 16. gadsimts<ref name='Bartram'>{{publikācijas atsauce| first=Graham | last=Bartram| contribution=The Story of Scotland's Flags| title=Proceedings of The XIX The XIX International Congress of Vexillology| editor-first=| editor-last=| editors=| publisher=Fédération internationale des associations vexillologiques| place=York, United Kingdom| pages=167–172| date=| year=2001 | contribution-url=http://www.flaginstitute.org/pdfs/Graham%20Bartram.pdf| format=PDF}}</ref>
|Design =
|Type = National
}}
'''Skotijas karogs''' ({{val-gd|Bratach na h-Alba}}, {{val-sco|Banner o Scotland}}), pazīstams arī kā '''Svētā Andreja krusts''', ir viens no [[Skotija]]s nacionālajiem [[karogs|simboliem]].

sentences: '''Spraudnis''' ({{val|en|Plug-in}})<ref>{{AkadTerm|term=plug-in|lang=EN}}</ref> ir [[datorprogramma]], kas sadarbojas ar citu programmu un papildina tās funkcionalitāti. Kā piemērus var minēt spraudņus, kuri ļauj attēlot noteiktus grafiskos formātus (piemēram, [[Mērogojama vektoru grafika|SVG]], ja [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogramma]] pati neatbalsta šo formātu), atskaņot [[multivide]]s failus, šifrēt un atšifrēt nosūtītos un saņemtos [[e-pasts|e-pastus]] (piemēram, [[Šifrēšanas tehnika PGP|PGP]]), filtrēt attēlus grafiskajās programmās. Galvenā programma (piemēram, tīmekļa pārlūkprogramma vai e-pasta klients) nodrošina veidu, ka spraudņi var reģistrēt sevi programmā un nosaka datu apmaiņas protokolu starp spraudņiem un pamatprogrammu.

sentences: '''Datorika''' ir zinātnes nozare, kas nodarbojas ar [[informācija]]s vākšanu, apstrādi un saglabāšanu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ījoki
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Iijoki
| attēls            = Raasakkakoski_Iijoki_Finland.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Krāces Ījoki upē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ījervi]] ezers
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=65 | sāk_plat_m=49 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=29 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=46 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            = 370
| iztekas_augstums  = 250
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 174
| gada_notece       =
| baseins           = 14 191
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts fon Štempels
|     vārds_orig = ''Kurt von Stempel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Susējas muiža]] (''Gut Wittenheim-Sussey''), [[Krievijas Impērija]]
([[Rites pagasts]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[PSRS okupācijas zona]]
([[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Alosa_fallax.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Alosinae
| apakšdzimta_lv = Alozu apakšdzimta
|          ģints = Alosa
|       ģints_lv = Alozas
|           suga = Alosa fallax
|        suga_lv = Palede
|       binomial = Alosa fallax <small>([[Bernard Germain de Lacépède|Lacépède]], 1800)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences:
{{citas nozīmes|ģeoloģisku veidojumu|Vulkāns (nozīmju atdalīšana)|Vulkāns}}
<div style="float:right;width:220px;">
 vulkāna izvirdums (Itālija)]]
 vulkāna izvirdums 1980. gada 18. maijā ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])]]
</div>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 50
|lv = piecdesmit
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''MHPArena''|logo_image=MHPArena Stuttgart Logo.svg|image=Mercedes-Benz-Arena Stuttgart.jpg|map_type=Vācija|latNS=N|latd=48|latm=47|lats=32.17|longEW=E|longd=9|longm=13|longs=55.31|UEFA_rating=4|location={{vieta|Vācija|Štutgarte}}|broke_ground=|built=1897|closed=|renovated=1949–1951, 1999–2003, 2004–2005|opened=1933|surface=zāle|construction_cost=|seating_capacity=60 441|tenants=[[VfB Stuttgart]]|expanded=1993, 2009–2011}}
'''MHPArena''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Štutgarte|Štutgartē]], [[Vācija|Vācijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vfb.de/de/vfb/aktuell/neues/club/2023/weltmarken-buendnis/|title=Weltmarken-Bündnis für den VfB|website=VfB Stuttgart|access-date=2023-07-01|language=de}}</ref> Stadionā ir 60 441 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas futbola Bundeslīga|Bundeslīgas]] klubs [[VfB Stuttgart]]. Stadions ir atvērts {{Dat|1933}}. Šeit ir noticis [[1974. gada FIFA Pasaules kauss|1974. gada]] un [[2006. gada FIFA Pasaules kauss]], kā arī [[1988. gada Eiropas čempionāts futbolā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū
| attēls                   = Scooby-Doo Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeimss Ganns]]
* [[Kreigs Titlijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Nīls Fanings]] (balss)
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''Mosaic Media Group''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|6|14}}
| ilgums                   = 86 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =  {{ASV dolārs|84 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0267913/|title=Scooby-Doo (2002)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|4||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā]]"
| imdb                     =
}}
'''"Skubijs Dū"''' ({{val|en|Scooby-doo}}) ir 2002. gada ASV piedzīvojumu filma, kas uzņemta pēc [[Viljams Hanna|Viljama Hannas]] un [[Džozefs Barbera|Džozefa Barberas]] animācijas seriāla motīviem. Tās režisors ir [[Radža Gosnels]]. Galvenās lomas atveido [[Fredijs Princs jaunākais]] (Freds), [[Metjū Lilards]] (Šagijs), [[Linda Kardelīni]] (Velma), [[Sāra Mišela Gelāra]] (Dafne) un [[Rovans Atkinsons]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ādama riba
| operators =
| attēls = Adam's Rib (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, drāma
| režisors = [[Džordžs Kjūkors]]
| producents =
| scenārijs = * [[Rūta Gordona]]
* [[Gārsons Kanins]]
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Ketrina Hepbērna]]
* [[Džūdija Holideja]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''Adam's Rib''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1949|11|18}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ādama riba"''' ({{Val|en|Adam's Rib}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džordžs Kjūkors]], bet scenārija autori [[Rūta Gordona]] un [[Gārsons Kanins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Spensers Treisijs]], [[Ketrina Hepbērna]] un [[Džūdija Holideja]]. Filmai mūziku sarakstījis [[Miklošs Roža]], savukārt dziesmu ''Farewell, Amanda'' sarakstījis [[Kouls Porters]].

sentences: {{Commonscat|Golfers from the United Kingdom|Lielbritānijas golferi}}

sentences: '''Termoregulācija''' ir dzīvo [[Organisms|organismu]] spēja uzturēt [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] [[Temperatūra|temperatūru]] noteiktās robežās, pat ja ārējās vides temperatūra ievērojami atšķiras.

sentences: '''Prazems''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''prasites'' — 'akmens sīpolloku zaļā krāsā') ir puscaurspīdīga—caurspīdīga [[kvarcīts|kvarcīta]] vai [[halcedons|halcedona]] paveids bāli zaļā — zilganzaļā krāsā — šo terminu attiecina arī uz citiem līdzīgas krāsas akmeņiem. Agrāk termins "prazems" apzīmēja noteiktas ķīmiskās uzbūves un krāsas akmeni, tagad šis termins ir kļuvis plašāks.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aira caryophyllea FWS-01.jpg|att_nosaukums=[[Neļķu aira]] (<i>Aira caryophyllea</i>)|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aira|ģints_lv=Airas|binomial=Aira|sinonīmi=|kategorijas=nē|autors=}}'''Airas''' ({{val|la|Aira}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Airu dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Dienvidrietumāzija|Dienvidrietumāzijā]], kā arī [[Āfrika|Āfrikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Aira|title=Genere Aira - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-09-13}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Piedošana
| attēls = Atonement UK poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Atonement''
| žanrs = romantiska filma, kara filma, traģēdija
| režisors = [[Džo Raits]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pols Vebsters]]
| scenārija autors = [[Kristofers Hemptons]]
| galvenajās lomās = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Romola Garai]]
| mūzika = [[Dario Marianelli]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2007|9|7|Apvienotā Karaliste|2007|12|7|ASV|2008|1|9|Francija|}}
| ilgums = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/atonement-2007|title=Atonement|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 12, 2019|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033606/http://bbfc.co.uk/releases/atonement-2007}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|129,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=atonement.htm|title=Atonement (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 12, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Piedošana"''' ({{val|en|Atonement}}) ir 2007. gada romantiska kara traģēdija, kas balstīta uz [[Ians Makjuans|Iana Makjuana]] romānu ar [[Piedošana (grāmata)|tādu pašu nosaukumu]]. Filmas režisors ir [[Džo Raits]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Kīra Naitlija]], [[Sērša Runena]], [[Vanesa Redgreiva]] un [[Romola Garai]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|29||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vasko Nunjess de Balboa
|     vārds_orig = ''Vasco Núñez de Balboa''
|         attēls = Balboa.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1475. gads|1475]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Badahosa]], [[Spānija]]
|      m_dat_alt = [[1519. gads|1519]]. gadā laika posmā starp 12. un 21. janvāri
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Akla]], [[Panama]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs, pētnieks, gubernators un konkistadors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts = Firma de Vasco Nuñez de Balboa.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Tūlītējā apstrāde''' ({{val|en|straight-through processing}}, STP) ir nepārtraukta, pilnībā automatizēta [[Informācija|informācijas]] apstrāde. Pirmdati var būt automātisko sistēmu radīti vai arī ievadīti manuāli, taču to apstrāde notiek pilnīgi automātiski.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.investopedia.com/terms/s/straightthroughprocessing.asp|title=Straight-Through Processing (STP)|website=investopedia.com|accessdate=2021. gada 26. septembris}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Firma
| operators =
| attēls = Firm ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Džīna Triplhorna]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''The Firm''
| studija = * ''Davis Entertainment''
* ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|30}}
| ilgums = 154 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|42 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|270,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2186511873/weekend/|title=The Firm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Firma"''' ({{Val|en|The Firm}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Džīna Triplhorna]], [[Džīns Hekmens]], [[Eds Heriss]], [[Hollija Hantere]], [[Hals Holbruks]], [[Deivids Stratērns]] un [[Gērijs Bjūsijs]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1991. gada romāna ar [[Firma (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           name = Amerikas lidvāvere
|         attēls = Glaucomys sabrinus.jpg
|  att_nosaukums = [[Ziemeļlidvāvere]] (''Glaucomys sabrinus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Sciurinae
| apakšdzimta_lv = Parastās koku vāveres
|          cilts = Pteromyini
|       cilts_lv = Lidvāveres
|       binomial = Pteromyini <small>([[Johann Friedrich von Brandt|Brandt]], 1855)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ligzda''' ir dažādu dzīvnieku būvēts patvērums, kas kalpo par vietu gulēšanai, dzīvošanai un pēcnācēju iznēsāšanai. Galvenokārt ligzdas būvē [[putni]], bet par ligzdām tiek uzskatītas arī dažas [[zīdītāji|zīdītāju]] (migas; būvē, piemēram, [[vāveres]]), [[kukaiņi|kukaiņu]] (pūžņi; piemēram, [[lapsenes]], [[termīti]]), [[čūskas|čūsku]] un [[zivis|zivju]] sugu būves. Atkarība no dzīvnieku sugas un dzīvesvietas ligzdu veidošanai tiek izmantoti dažādi materiāli un būvēšanas vietas. Ligzdu būvei galvenokārt tiek izmantoti organiski materiāli ([[lakstaugs|zāle]], [[sūnas]], [[lapas]], [[zari]]), dzīvnieku pašu izdalījumi vai apspalvojums ([[siekalas]], [[dūnas]]), kā arī neorganiski vai cilvēku darināti materiāli ([[dubļi]], [[oļi]], [[papīrs]], [[audums]], [[plastmasa]]). Ligzdas var būt būvētas dažādās vietās — [[ala|alās]], zemes iedobēs, [[zāliens|zālē]], koku un krūmu zaros, koku dobumos, [[klints|klintīs]], smilšainās nogāzēs —, kā arī izmantojot dažādas antropogēnas būves — zem ēku jumtiem, stabu galos, caurulēs u.c. Dažkārt [[cilvēks]] atsevišķu sugu vairošanās stimulēšanai veido speciālas būves vai ierīces ligzdošanas atvieglošanai — [[putnu būrītis|putnu būrīšus]], pamatnes [[stārķis|stārķu]] ligzdām u.c.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto fon Hūns
|     vārds_orig = ''Otto von Huhn''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Kristiāns Hūns
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Getingene]]s Universitāte
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Oto fon Hūns''' (''Otto von Huhn'', dzimis {{dat|1764|6|17}}, miris {{dat|1832|3|20}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un vēsturnieks, pirmais aizsācis [[bakas|baku]] vakcināciju Latvijā un Krievijas impērijā, garīgi slimo aprūpes iestādes "[[Aleksandra Augstumu iestāde]]" dibinātājs un pirmais direktors. Oto Hūns veica plašus pētījumus Vidzemes un Rīgas iedzīvotāju veselības aprūpes uzlabošanā, epidēmiju ierobežošanā, demogrāfijā un [[topogrāfija|topogrāfijā]].

== Dzīvesgājums ==
Dzimis {{dat|1764|6|17||bez}} Jelgavā, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents|superintendenta]] [[Kristiāns Hūns|Kristiāna Hūna]] ģimenē. No 1780. gada līdz 1783. gadam mācījās [[Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija|Jelgavas akadēmiskajā ģimnāzijā ''Academia Petrina'']]. [[Halle]]s Universitātē Vācijā studēja teoloģiju. 1788. gadā ieguva ''Dr.med.'' grādu [[Getingenes Universitāte|Getingenes Universitātē]]. Gadu vēlāk viņš Pēterpilī nokārtoja eksāmenus un ieguva tiesības strādāt par ārstu [[Krievijas impērija]]s teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Alfreds Zēbergs
| attēls              =
| amats               =
| dzim_dati           ={{dat|1886|08|21}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu progresīvā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Alfreds Dāvids Zēbergs''' ({{val|de|Alfred David Seeberg}}; dzimis {{dat|1886|08|21|N|bez}}, miršanas datums nezināms) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s ķīmiķis, žurnālists un politiķis. Bijis [[Tautas padome]]s loceklis no [[Vācbaltu progresīvā partija|Vācbaltu progresīvās partijas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name           = Vējiem līdzi (grāmata)
Gone with the Wind
| image          =
| caption        =
| author         = [[Mārgarita Mičela]]
| country        = {{ASV}}
| language       = {{en ikona}}
| cover_artist   =
| genre          = [[Vēsturiskais romāns]]
| publisher      = [[Macmillan Publishers (ASV)]]
| release_date   = June 30, 1936. gada 30. jūnijs
| media_type     = Iespieddarbs
| pages          = 1037 ([[pirmajā izdevumā]])
1024 ([[Warner Books]] izdevumā)
| isbn           = 978-0-446-36538-3
| isbn_note      = (Warner)
| dewey          = 813.52
| oclc           = 28491920
| preceded_by    =
| followed_by    = [[Scarlett (Ripley novel)|Scarlett]]
[[Rhett Butler's People]]
}}
'''Vējiem līdzi''' ({{val|en|Gone with the Wind}}) ir amerikāņu rakstnieces [[Mārgarita Mičela|Mārgaritas Mičelas]] romāns, kas pirmo reizi publicēts 1936. gadā. Romāna sižeta notikumi risinās Kleitonas apgabalā un [[Atlanta|Atlantā]],  [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] un [[rekonstrukcijas laikmetā]].

sentences:
s takelāža]]
[[File:Schema-Stehendes-Gut.png|thumb|Stāvošā takelāža uz slupa.<br>
Atslēga:
1. Priekšgala štaga
2. Vants
3. (Šķēršļi)
4. Pakaļgala štaga
5. Iekšējā priekšgala štaga
6. Sānu atsaite
7. (Bomis)
8. Bakštagas]]
'''Takelāža''' ({{val|de|Takelage}}) — kuģu (parasti buru kuģu) trošu, virvju, ķēžu, bloku un citu ierīču kopums. Takelāžu izmanto [[rangouts|rangouta]] (virsklāja konstrukciju, piemēram, [[masts|mastu]]) nostiprināšanai, [[buras|buru]] pacelšanai, nolaišanai un vadīšanai; dažādu kravu celšanai un citiem nolūkiem.

sentences: '''Neperiodiskās komētas''', arī '''ilgperioda komētas'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir [[komēta]]s, kuru [[apriņķošanas periods]] ir lielāks par 200 gadiem. Pie neperiodiskām komētām pieskaita arī komētas, kuras izlido caur [[Saules sistēma|Saules sistēmu]] tikai vienreiz. Tās parasti atrodas uz gandrīz [[parabola|paraboliskām]] [[trajektorija|trajektorijām]]. Tas nozīmē, ka [[Saule]]s tuvumā tās var atgriezties pēc tūkstošiem gadu vai neatgriezties vispār.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Zaļais Goblins
| color         = #33CC00
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Green goblin2.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #14
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Vilems Defo]]
* [[Kriss Kūpers]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Normans Osborns
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Jaunais Goblins|Harijs Osborns]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zaļais Goblins''' jeb '''Normans Osborns''' ({{val|en|Green Goblin/Norman Osborn}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] (''Steve Ditko'') un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 14. numurā, kas iznāca 1964. gada jūlijā. Zaļais Goblins ir [[Zirnekļcilvēks|Pītera Pārkera]] lielākais [[Ļaundaris|ienaidnieks]]. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu sākotnēji attēloja aktieris [[Vilems Defo]], vēlāk — [[Kriss Kūpers]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Notingemas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Nottingham_Roman_Catholic_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Notingemas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Notingemas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.9547
| longd                 = -1.1571
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Notingemšīra|Notingema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogestess Pjūdžins]] (''Augustus Pugin'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1841. gads
| year_completed        = 1844. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Notingemas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1545350"
}
</mapframe>
'''Notingemas katedrāle''' ({{val|en|Nottingham Cathedral}}) jeb '''Svētā Branabas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of St. Barnabas}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Notingenšīra]]s grāfistes [[Notingema]]s pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Notingemas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Datorspēles infokaste
|    nosaukums =
|        bilde =
|    bilde_izm =
|     apraksts =
|    developer =
|    publisher =
|  distributor =
|     designer =
|       series =
|       engine =
|      version =
|      release =
|        genre =
|        modes =
|      ratings =
|    platforms =
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Centaurium erythraea (plant).jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Centaurium erythraea|Čemuru augstiņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Gentianales
|         rinda_lv =Genciānu rinda
|           dzimta =Gentianaceae
|        dzimta_lv =Genciānu dzimta
|            ģints =Centaurium
|         ģints_lv =Augstiņi
|             suga =C. erythraea
|          suga_lv =Čemuru augstiņš
|         binomial =Centaurium erythraea Rafn.
|         sinonīmi =''Erythraea centaurium''
''Centaurium minus''
''Centaurium umbellatum''
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akrilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=СН2=СН–СООН
|molmasa=72,06
|blīvums=1051
|kušanas temperatūra=285 K (12 °C)
|viršanas temperatūra=412 K (139 °C)
}}
'''Akrilskābe''' jeb '''propēnskābe''' (СН2=СН–СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā [[karbonskābe]]. Tā normālos apstākļos ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Akrilskābe šķīst ūdenī un polāros organiskajos šķīdinātājos. Akrilskābes esterus un sāļus sauc par '''akrilātiem'''. Akrilskābi un tās esterus lieto par monomēriem. Aizvietojot akrilskābes molekulā vienīgo ūdeņradi pie otrā oglekļa atoma, iegūst [[metakrilskābe|metakrilskābi]].

sentences: '''Menstruālais cikls''' ({{val-la|menstruus}} — ‘ikmēneša’) ir periodisks [[fizioloģija|fizioloģisks]] pārmaiņu cikls [[reproduktīvā sistēma|reproduktīvajā sistēmā]] sievietēm, kas ir sasniegušas dzimumbrieduma gadus. Acīmredzamas [[menstruācijas]] notiek tikai [[sieviete|sievietēm]] un [[cilvēks|cilvēkam]] tuvu radniecīgām dzīvnieku sugām, piemēram, [[šimpanze|šimpanzēm]]. Citiem [[placentāļi]]em notiek meklēšanās cikls jeb [[estrs]], kura beigās dzemdes gļotāda tiek uzsūkta ķermenī. Sievietes organisms menstruālā cikla laikā tiek sagatavots [[grūtniecība]]i. Menstruālā cikla ilgums ir 28 ± 7 [[diena]]s un tā sākums sakrīt ar [[menstruācijas|menstruāciju]] pirmo dienu. Menstruālā cikla norisi regulē [[endokrīnā sistēma]]. Menstruālā cikla laikā [[estrogēns|estrogēna]] ietekmē beidzas menstruācijas un sāk sabiezēt dzemdes gļotāda. Hormonu ietekmē [[olnīcas|olnīcās]] sāk attīstīties folikuli. Pēc vairākām dienām viens (reizēm vairāki) folikuls kļūst par dominējošo, kamēr pārējie atmirst. Aptuveni cikla vidū notiek [[ovulācija]] — dominējošais folikuls plīst, atbrīvojot [[olšūna|olšūnu]], kas pa [[olvads|olvadu]] virzās uz dzemdi un neapaugļota izdzīvo ne ilgāk kā diennakti, bet pārplīsušā folikula vietā izveidojas [[dzeltenais ķermenis]], kas ražo [[progesterons|progesteronu]], lai [[apaugļošanās]] gadījumā sagatavotu dzemdes gļotādu [[embrijs|embrija]] uzņemšanai. Ja divu nedēļu laikā nenotiek apaugļošanās, dzeltenais ķermenis pārtrauc darboties un gan progesterona, gan estrogēna līmenis krasi samazinās, kā rezultātā sākas menstruācijas — dzemdes gļotāda noārdās un caur [[vagīna|vagīnu]] izdalās no ķermeņa.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Es mācēju danci vest''''' ir latviešu [[tautasdziesma]].

sentences:
{{jāuzlabo|jāpievieno pilnās atsauces}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aleksandrijas Klements
|          vārds_orig = Titus Flavius Clemens
|              attēls = Clement alexandrin.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 150
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]] ([[Romas Impērija]])
|           m_dat_alt = ap 215
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Jeruzaleme]] ([[Romas Impērija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[logos]], [[apātija (filozofijā)]], [[gnosis]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Origēns]], [[Jeruzalemes Aleksandrs]]
|          ietekme_no = [[neoplatonisms]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = grieķu
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|bundzinieku|Roga|Roga}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kaspars Roga
|Attēls        = 05 Roga.JPG
|Att_izm       = 220px
|Apraksts      = Kaspars Roga 2008. gadā
|Fons          = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|19}}
|Vieta_dz      = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jelgava|td=Latvija}}
|Miris         =
|Vieta_mr      =
|Instrumenti   = [[bungas]]
|Žanrs         = [[popmūzika]], [[rokmūzika]]
|Nodarbošanās  = mūziķis, režisors
|Gadi          = 1989—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Prāta Vētra]]
|Dzimums       = V
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences: '''Lidaparāts''' ir [[transportlīdzeklis]] vai [[iekārta]], kas var pārvietoties pa [[gaiss|gaisu]] vai [[kosmoss|kosmosā]].<ref>[http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Lidapar%C4%81ts Lidaparāts] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305101548/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Lidapar%C4%81ts |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} Latviešu valodas vārdnīca</ref>

sentences: '''Kolmens''' (''Coleman'') ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maksa par bailēm
| operators =
| attēls = SalairedelapeurR350.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, piedzīvojumu filma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Īvs Montāns]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Folko Lulli]]
* [[Pēters van Eiks]]
* [[Vera Kluzo]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Le Salaire de la peur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinédis''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|4|22}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Maksa par bailēm"''' ({{Val|fr|Le Salaire de la peur}}) ir 1953. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Īvs Montāns]], [[Šarls Vanels]], [[Folko Lulli]], [[Pēters van Eiks]] un [[Vera Kluzo]]. Filma balstīta uz [[Žoržs Arno|Žorža Arno]] tāda paša nosaukuma 1950. gada romānu.

sentences: '''Pamatforma''' ir apzīmējums, ko latviešu valodā lieto divās nozīmēs. Pēc izplatītākās definīcijas pamatforma ir [[sintakse|sintaktiski]] neatkarīga [[vārds|vārda]] forma, piemēram, [[lietvārds|lietvārdam]] tā ir [[nominatīvs]], savukārt [[darbības vārds|darbības vārdam]] — [[nenoteiksme]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|27||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201022001354/http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV }}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Frīdrihs fon Reke
|          vārds_orig =
|              attēls = Johans Frīdrihs fon Reke Eginka glezna.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = J. F. fon Reke ([[Eginks]], 1842)
|             dz_gads = 1764
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1846
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = Jelgava, [[Kurzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Johans Reke, Sofija Elizabete Šmite
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Elizabete Kupfere
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Citas nozīmes|vēsturnieku|Reke|Reke}}

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
s ģerbonis]]
Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[Jūrmala]]s pilsētas daļas'''. Jūrmalu veido '''26 pilsētas daļas''' jeb '''apkaimes'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jurmala.lv/lv/pasvaldiba/apraksts/apkaimes/7066-pilsetas-apkaimes|title=Pilsētas apkaimes|website=www.jurmala.lv|access-date=2020-11-12|archive-date=2020-11-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20201121070328/https://www.jurmala.lv/lv/pasvaldiba/apraksts/apkaimes/7066-pilsetas-apkaimes}}</ref> Pati Jūrmala pilsētas tiesības ieguva [[1959]]. gadā, kad tā tika atdalīta no [[Rīga]]s, kuras sastāvā tā bija kopš 1946. gada. Jūrmalas pilsētas sastāvā atrodas 3 kādreizējas Latvijas pilsētas, kurām bija pilsētas tiesības — [[Sloka (Jūrmala)|Sloka]] (atsevišķa pilsēta no [[1920]]. līdz [[1946]]. gadam), [[Ķemeri]] (atsevišķa pilsēta no [[1928]]. līdz [[1959]]. gadam) un [[Rīgas Jūrmala]] (atsevišķa pilsēta no [[1920]]. līdz [[1946]]. gadam).

sentences: '''Soulmūzika''' jeb '''souls''' ({{val|en|soul music}} — 'dvēseles mūzika'<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 732. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref>) ir [[mūzikas žanrs]], kas radās, [[afroamerikāņi]]em apvienojot [[gospelis|gospeļu]] un [[ritmblūzs|ritmblūza]] elementus.

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences:
[[Kategorija:Parīze]]
[[Kategorija:Tilti pēc pilsētas]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}

sentences: '''Eiropas Sociālais pētījums''' (''European Social Survey'') ir uz akadēmiskiem standartiem balstīts starptautisks salīdzinošs socioloģisks pētījums, kas izveidots ar mērķi iezīmēt un izskaidrot vairāk nekā 30 [[Eiropa]]s valstu iedzīvotāju attieksmes un vērtības. Projekts uzsāka aktīvu darbību 2001. gadā Rodžera Džovela vadībā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Aleksandrs fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Alexander Friedrich Michael Lebrecht Nikolaus Arthur, Graf von Keyserling''
|              attēls = AlexanderGrafKeyserling.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1815
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{flaga|Krievija}} [[Kabile]], [[Kurzemes guberņa]],
 [[Krievijas impērija]] (tagad [[Kuldīgas novads]], {{LVA}})
|              m_gads = 1891
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 8
|             m_vieta = {{flaga|Krievija}} Raikīla, [[Igaunijas guberņa]],
 [[Krievijas impērija]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Berlīnes Universitāte
|             zinātne = [[ģeoloģija]], [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Archaeological cultures by period}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lielais templis
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Templo_Mayor_50.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Lielā tempļa drupas
| map            =
| map_type       = Meksika#Vidusamerika#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
| latd  = 19.4333 | latNS  = N
| longd = 99.13278 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Meksika|Mehiko (štats)}}
| region         = [[Vidusamerika]]
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = pēc 1325. gada
| abandoned      =
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       = [[acteku civilizācija]]
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1978. līdz 1982. gadam
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mehiko vēsturiskais centrs un Sočimilko
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv, v
|        designation1_date = 1987
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/412 412]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{MEX}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 3010,86 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ixodes_hexagonus_(aka).jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ixodes hexagonus|Suņu ērce}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Arachnida
|      klase_lv = Zirnekļveidīgie
|    apakšklase = Acari
| apakšklase_lv = Ērces
|      sinonīmi =
''Acarina''
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Parasitiformes}}
* {{TaksoSaite|Trombidiformes}}
* {{TaksoSaite|Sarcoptiformes}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
ir viens no putniem, kuru medīja līdz izmiršanai]]
'''Izmiršana''' [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] notiek tad, kad visi vienas [[suga]]s īpatņi ir miruši, pārtraucot jebkādas sugas vairošanās iespējas. Izmiršana var notikt [[ekosistēma]]s pārmaiņu dēļ, radot nelabvēlīgu [[dabiskā vide|vidi]], vai [[cilvēks|cilvēka]] darbības dēļ. Eksperti lēš, ka līdz 2100. gadam varētu izmirt puse pašreizējo sugu.<ref>[[E.O. Vilsons|Vilsons, E.O.]], ''Dzīvības nākotne'' (2002) ({{ISBN|0-679-76811-4}})</ref> [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] veido un uztur globālu sugu izmiršanas draudu novērtējošu "[[Sarkanā grāmata|Sarkano grāmatu]]".

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons|Bukaiszu]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Bukaišu pagasts}}

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
[[Kategorija:Padomju Savienības republikas]]
[[Kategorija:Turkmenistāna]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaunā karatē zvaigzne
| attēls                   = the next karate kid.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Next Karate Kid''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kristofers Kains]]
| producents               = [[Džerijs Veintraubs]]
| scenārija autors         = [[Marks V. Lī]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maikls Aironsaids]]
* [[Norijuki Morita]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|9|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 10, 2019|archive-date={{dat|2019|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190511162040/https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=karatekid4.htm|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Karatē bērns 3]]
| nākošā                   = [[Karatē puika]]
| imdb                     =
}}
'''Jaunā karatē zvaigzne''' ({{val|en|The Next Karate Kid}}) ir 1994. gada drāma, kuras režisors ir [[Kristofers Kains]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Maikls Aironsaids]] un [[Norijuki Morita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|9||bez}}. Šī ir ceturtā daļa "[[Karatē bērns (filmu sērija)|Karatē bērns]]" filmu sērijā.

sentences: '''Kodominance''' ir viena [[gēns|gēna]] dažādu [[alēle|alēļu]] vienlaicīga izpausme [[heterozigota|heterozigotā]], neviens no [[fenotips|fenotipiem]] nav dominējošs. Dažkārt pirmajā paaudzē pēc krustošanas indivīdam ir vienādi izteiktas abu vecāku pazīmes. Piemēram, ja vienam no vecākiem ir A [[asinsgrupa]], bet otram vecākam B asinsgrupa, bērnam var būt AB asinsgrupa.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Arnolds Maidels
| image = Arnolds Maidels.jpg
| imagesize = 180px
| caption =
| birthname =''Arnold Konstantin Hermann von Maydell''
| birthdate = {{dat|1884|07|15}}
| location = Kaveras muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{EST}})
| deathdate =  {{dat|1946|04|26}}
| deathplace = [[Berlīne]], PSRS okupācijas zona (tagad {{GER}})
| nationality = vācbaltietis
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]]
| movement =
| famous works =
| patrons =
| awards =
}}
 ēka (1926).]]
'''Arnolds Kontantīns Hermanis fon Maidels''' (''Arnold Konstantin Hermann von Maydell'', 1883—1946) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[arhitekts]]. [[Madona]]s pilsētas būvplāna izveidotājs.

sentences: '''Vērpjamā vārpsta''' ('''vārpstiņa''') ir rīks [[dzija]]s vērpšanai ar rokām. Viens no senākajiem instrumentiem.

sentences:
{{citas nozīmes|ļoti stipru vēju|vētra (nozīmju atdalīšana)|vētra}}
'''Vētra''' ir ļoti stiprs [[vējš]], kura summārais ātrums 10 minūšu laikā parasti sasniedz vismaz 24 m/s, bet vēja ātrums brāzmās var sasniegt 50 un pat 100 m/s lielu ātrumu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sejembikes tornis
| native_name         = ''Сөембикә манарасы''<br/>''Ба́шня Сююмбикэ́''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tatarstāna#Krievija#Eiropa
| status              =
| image               = Kazan_Kremlin_Soyembika_Tower_08-2016_img2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Tatarstāna|Kazaņa}}
| latd  = 55.796389
| longd = 49.108056
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1703. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| website =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazaņas kremļa vēstures un arhitektūras komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2000
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/980 980]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 13,45 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Sejembikes tornis" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2166466"
}
</mapframe>
'''Sejembikes tornis''' ({{val|tt|Сөембикә манарасы}}, {{val|ru|Ба́шня Сююмбикэ́}}) ir 18. gadsimta sākumā celts [[Kazaņas kremlis|Kazaņas kremļa]] sargtornis, viens no [[Tatarstāna]]s galvaspilsētas [[Kazaņa]]s simboliem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences: '''Tanganjikas Republika''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Republic of Tanganyika'') bija [[valsts]] bijušajā britu [[Tanganjika (mandāts)|Tanganjikas mandātas]] teritorijā, kas pastāvēja no 1961. līdz 1964. gadam. Agrāk no 1885. līdz 1919. gadam tā bija daļa no [[Vācijas Austrumāfrika]]s, tagad — kontinentālā [[Tanzānija]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Units of measure}}

sentences: '''Vienības vektors''' jeb '''orts''' ir tāds [[vektors]], kurš nav [[nullvektors]] un tā garumu ([[vektora modulis|moduli]]) izmanto par mēra vienību, jo vektora garumam virziena noteikšanā nav nekādas nozīmes. Šādus vektorus izmanto citu vektoru un tam paralēlo [[taisne|taišņu]] orientēšanai.

sentences: '''Kubaņas kazaki''' ir [[Krievijas Impērija]]s [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] [[Kazaki|kazaku]] kārtas daļa, kā arī tauta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://versia.ru/kubanskie-kazaki-zaxoteli-stat-narodom|title=Казакия – не Россия? - Кубанские казаки захотели стать народом|website=versia.ru|access-date=2023-05-18|language=ru}}</ref> kas apdzīvo mūsdienu [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]], [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] rietumu daļu, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] dienvidus.

sentences: '''Dīvāns''' ir mīksta [[mēbeles|mēbele]] sēdēšanai vai gulēšanai, kas parasti izgatavota no atpūtai piemērotiem materiāliem, piemēram, no [[āda (materiāls)|ādas]], [[audums|auduma]] vai [[polsterējums|polsterējuma]], lai būtu ērtāka to izmantošana. Zemu un platu dīvānu sauc par '''sofu''',<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/sofa}}</ref> savukārt mazāku dīvānu ar [[polsterējums|polsterētu]] paaugstinājumu vienā galā sauc par '''kušeti'''.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996. | url= https://tezaurs.lv/ku%C5%A1ete}}</ref> Dīvāns ir paredzēts komforta nodrošināšanai vairākiem cilvēkiem, bieži vien tā ir galvenā mēbele [[viesistaba|viesistabā]]. Dīvāni var būt dažādi gan pēc izmēriem, gan pēc formas un dizaina, sniedzot dažādas iespējas [[interjers|interjera]] veidošanā.

sentences:
{{Planētas infokaste
| bgcolour           = #A0FFA0
| name               = Erīda [[file:Eris symbol (bold).svg|20px|⯰]]
| image              = Eris and dysnomia2.jpg
| image_size         =
| caption            = Erīda un tā pavadone Disnomija
| apsis              = astron
| discovery_ref      =
| discoverer         = {{vikidati|properties|linked|P61}}
| discovery_site     = {{flaga|ASV}} {{vikidati|properties|linked|P65}}, [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| discovered         = {{dat|2003|10|21||bez}}
| discovery_method   =
| mpc_name           = 136199 Eris
| alt_names          = 2003UB313, Ksena (plānots nosaukums)
| aphelion         =
  {{plainlist |
* 97,651 [[astronomiskā vienība|AU]]
* 14,602{{E|9}} km
  }}
| perihelion       =
  {{plainlist |
* 37,911 [[astronomiskā vienība|AU]]
* 5,723{{E|9}} km
  }}
| periapsis          =
| apoapsis           =
| semimajor        =
  {{plainlist |
* 67,781 [[astronomiskā vienība|AU]]
* 10,166{{E|9}} km
  }}
| avg_speed          = 3,4338 km/s
| eccentricity       = 0,44068
| period             =
  {{plainlist |
* 203 830 dienas
* 558,04 gadi
  }}
| inclination        = 44,0445°
| angular_dist       =
| long_periastron    =
| time_periastron    =
| semi-amplitude     =
| satellite_of       = [[Saule|Sauli]]
| satellites         = {{vikidati|properties|linked|P398}}
| dimensions         = 2326 ± 12 km
| mean_radius        = 1163 ± 6 km
| surface_area       = (1,70 ± 0,02){{E|7}} km2
| volume             = (6,59 ± 0,10){{E|9}} km3
| mass               =   {{plainlist |
* (1,66 ± 0,02){{E|22}} kg
* 0,0028 [[Zemes masa]]s
* 0,23 [[Mēness masa]]s
  }}
| density            = 2,52 ± 0,07 g/cm3
| surface_grav       = 0,82 ± 0,02 m/s2
| escape_velocity    = 1,38 ± 0,01 km/s
| single_temperature =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis
| official_name           = 塔什库尔干塔吉克自治县<br />{{ara|تاشقۇرغان تاجیك ئاپتونوم ناھىيىسى}}
| settlement_type         = Ķīnas autonomais apriņķis
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| image_shield            =
| capital                 = [[Taškorgana]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Location of Taxkorgan within Xinjiang (China).png
| mapsize                 =
| map_caption             = Izvietojums Siņdzjanā (rozā)
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{CHN}}
| subdivision_type1       = Reģions
| subdivision_name1       = [[Siņdzjana]]
| subdivision_type2       = Prefektūra
| subdivision_name2       = [[Kašgaras prefektūra]]
| established_title       = Dibināts
| established_date        = {{dat|1954}}
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 52400
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 37843
| population_as_of        = 2010
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +8
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 = {{url|http://www.tashkurgan.cn/}}
| footnotes               =
}}
'''Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis''' ({{val-zh|塔什库尔干塔吉克自治县}}, ''Tǎshìkù'ěrgān Tǎjíkè Zìzhìxiàn''; {{val-ug|تاشقۇرغان تاجىك ئاپتونوم ناھىيىسى}}, ''Taxⱪurⱪan Tajik Aptonom Nahiyisi''; {{val-srh|Toxkhürghon Tujik Oftunum Noya}}) ir viens no [[Ķīnas Tautas Republika]]s mazākumtautību autonomajiem apriņķiem. Izvietojies [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona]] rietumos [[Kašgaras prefektūra|Kašgaras prefektūra]], ģeogrāfiski aizņem reti apdzīvotu apvidu [[Taškorgana (upe)|Taškorganas]] upes ielejā un apkārtējās [[Pamirs|Pamira]], [[Karakorums|Karakoruma]] un [[Kuņluņs|Kuņluņa]] grēdu nogāzēs.

sentences:
{{labs raksts}}
'''Vegānisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] nostāja un [[dzīvesveids]], kura atbalstītāji cenšas neizmantot [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] pārtikai, apģērbam, izklaidei vai citiem nolūkiem.<ref name="veganukmission">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vegansociety.com/html/downloads/ArticlesofAssociation.pdf|title=Memorandum of Association of the Vegan Society|accessdate=2010-06-09|pages=1|date=1979-11-20|format=PDF|work=About Us|publisher=Vegan Society|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070620185049/http://www.vegansociety.com/html/downloads/ArticlesofAssociation.pdf|archivedate=2007-06-20}}</ref><ref name="being-vegan">{{Grāmatas atsauce |last=Stepaniak |first=Joanne|title=Being Vegan |url=https://archive.org/details/beingveganliving0000step |publisher=McGraw-Hill Contemporary |date=2000 |pages=[https://archive.org/details/beingveganliving0000step/page/n2 2],6,17,148-150 |isbn=978-0737303230}}</ref> '''Vegāni''' izvairās no jebkāda veida [[dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktu]] lietošanas.<ref name="foodcriteria">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/vegan|title=Vegan|accessdate=2017-04-14|publisher=Mirriam-Webster Dictionary}}{{Tīmekļa atsauce|url=http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/veganism|title=Veganism|accessdate=2017-04-14|publisher=Cambridge Advanced Learner’s Dictionary & Thesaurus}}

sentences: '''25. jūnijs''' ir gada 176. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (177. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 189 dienas.

sentences: '''Rīga dimd''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mariehamna
 | official_name            = ''Mariehamn''
 | image_skyline            = Mariehamn.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             = Maarianhamina.vaakuna.svg
 | shield_link              =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Olande (Somija)#Somija#Eiropa
 | pushpin_map_caption      =
 | pushpin_mapsize          =
 | subregion                = Marienhamna
 | pushpin_label_position   =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Somija}} [[Somija]]
 | subdivision_name1        = {{flaga|Ālandu salas}} [[Olande]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1861
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 20.75
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 11718
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = EET
 | utc_offset               = +2
 | latd = 60 | latm = 06 | lats = | latNS = N
 | longd = 019 | longm = 56 | longs = | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = {{URL|http://www.mariehamn.ax}}
 | footnotes                =
}}
'''Mariehamna''' ({{val|sv|Mariehamn}}, somu: ''Maarianhamina'') ir [[Olande]]s galvaspilsēta. Lielākā Olandu salu komūna ar aptuveni 11000 iedzīvotājiem. Mariehamnā atrodas [[Lagtings|Olandes parlaments]] un [[Olandes valdība|valdība]]. Tāpat kā pārējā salu teritorijā, vairums pilsētas iedzīvotāju pieder pie [[Somijas zviedru kopiena]]s.<ref>[http://pxweb2.stat.fi/Dialog/Varvalagg.asp?ma=060%5Fvaerak%5Ftau%5F107%5Ffi&ti=V%E4est%F6+kielen+mukaan+sek%E4+ulkomaan+kansalaisten+m%E4%E4r%E4+ja+maa%2Dpinta%2Dala+alueittain++1980+%2D+2010&path=../Database/StatFin/vrm/vaerak/&lang=3&xu=&yp=&nr=1&aggfile(1)=Kunnat+aakkosj%E4rjestyksess%E4+2011&prevagg=NNN&mapname=&multilang=fi ''Somijas reģionu iedzīvotāju skaits atbilstoši to valodai.'']{{Novecojusi saite}} {{fi ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Krima|Krimas tatāri]]
[[Kategorija:Tjurki]]
[[Kategorija:Krievijas Federācijas tautas]]
[[Kategorija:Ukrainas tautas]]
[[Kategorija:Turcijas tautas]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kp
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = {{dat|2007|9|24||bez}}
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Korea Computer Center''
|sponsors              = ''Korea Computer Center''
|domātais-pielietojums = Ar [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkoreju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ir izveidotas tikai dažas atsevišķas mājas lapas
|ierobežojumi          = Jābūt uzņēmumam vai organizācijai saistītai ar Ziemeļkoreju
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.kpnic.gov.kp/ www.kpnic.gov.kp]
}}

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Augusts Zerafims  ''' ({{val-de|August Robert Seraphim}}, [[1863]]-[[1924]]) jeb '''Augusts Serafīms'''<ref>{{LKV|XIX.|38 303 - 38 305}}</ref> bija vācbaltiešu vēsturnieks, [[Kēnigsberga]]s pilsētas bibliotēkas direktors (1912-1924).
Vēsturnieka [[Ernests Zerafims|Ernesta Zerafima]] ([[1862]]-[[1945]]) jaunākais brālis.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Indiana Džonss
| color         = #DEDEE2
| series        =
| image         = Indiana jones wearing his hat.jpg
| caption       = Harisons Fords, Indiana Džonsa lomā
| first         = "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]"
| last          = "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]"
| creator       = [[Džordžs Lūkass]]
| portrayer     =
* [[Harisons Fords]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Šons Patriks Flenerijs]]
* [[Džordžs Hols]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = arheologs
| title         =
| family        = Sūzija Džonsa, Henrijs Džonss vecākais, Anna Džonsa
| spouse        = Mariona Ravenvūda
| significantother =
| children      = Henrijs Džonss III
| relatives     =
| religion      = [[Kristietība|kristietis]]
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Henrijs Voltons "Indiana" Džonss jaunākais''' ({{val|en|Henry Walton "Indiana" Jones, Jr.}}) ir izdomāts tēls, piedzīvojumu filmu sērijas, grāmatu, komiksu un datorspēļu galvenais varonis, kuru radījuši [[Stīvens Spīlbergs]] un [[Džordžs Lūkass]]. Henrijs Voltons Džonss jaunākais dzimis {{dat|1899|6|1||bez}} [[Pristona|Pristonā]], [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]], vēlāk iegūdams iesauku '''Indiana Džonss'''. Indiana ir galvenais varonis četrās pilnmetrāžas filmās: "[[Pazudušā šķirsta meklējumos]]", šīs filmas [[Prikvels|prikvelā]] "[[Indiana Džonss un likteņa templis]]" un turpinājumos "[[Indiana Džonss un pēdējais krustakarš]]" un "[[Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts]]". Galvenās Indiana iezīmes ir viņa cepure, pātaga, novalkāta ādas jaka, gāzmaskas soma, revolveris ''Smith&Wesson 2'' un patoloģisks riebums pret čūskām.

sentences: '''Pensionēšanās vecums''' attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas [[pensija]]s saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, [[Pensiju sistēma Latvijā|pensiju sistēmu Latvijā]] regulē likums "Par valsts pensijām".

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Fabelmeni
 | oriģinālnos = ''The Fabelmans''
 |      attēls = Fabelmansposter.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Stīvens Spīlbergs]]
 |  producents =
* [[Kristija Makosko Krīgere]]
* Stīvens Spīlbergs
* [[Tonijs Kušners]]
 |   scenārijs =
* Stīvens Spīlbergs
* Tonijs Kušners
 |     aktieri =
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Pols Deino]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Gebriels Lebels]]
* [[Džads Hiršs]]
 |      mūzika = [[Džons Viljamss]]
 |   operators = [[Janušs Kaminskis]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.goldderby.com/feature/janusz-kaminski-west-side-story-video-interview-1204719591/|title=''West Side Story'' cinematographer Janusz Kaminski on his legendary collaboration with Steven Spielberg|date=January 12, 2022|first=Christopher|last=Rosen|website=[[Gold Derby]]|access-date=January 17, 2022}}</ref>
 |     montāža =
* [[Maikls Kāns]]
* Sāra Brošere
 |     studija =
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|10|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]|2022|11|11|ASV|2023|2|3|Latvija}}
 |      ilgums = 151 minūtes<ref name="TIFF">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-fabelmans-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda3odg1|title=''The Fabelmans'' (12A)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|access-date=December 2, 2022}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Fabelmans (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14208870/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|11||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Fabelmeni"''' ({{val|en|The Fabelmans}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] ASV pieaugšanas drāmas filma. Filmas režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]], scenārija autori un producenti ir [[Tonijs Kušners]] un Spīlbergs. Tas ir daļēji autobiogrāfisks stāsts, kas brīvi balstīts uz Spīlberga pusaudža gadiem un pirmajiem soļiem filmu veidošanā, un tas pasniegts kā stāsts par izdomātu personu Semiju Fabelmenu, jaunieti, topošo kinorežisoru, kurš pēta, kā filmu spēks var palīdzēt viņam ieraudzīt patiesību par savu dzīvi  nelabvēlīgā ģimenē un apkārtējiem ļaudīm. Semija lomu atveido [[Gebriels Labels]], bet otrā plāna lomās filmējās [[Mišela Viljamsa]], [[Pols Deino]], [[Sets Rogens]] un [[Džads Hiršs]]. Filma veltīta Spīlberga vecāku Lī Adleres un [[Arnolds Spīlbergs|Arnolda Spīlberga]] piemiņai, kuri nomira 2017. un 2020. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2022/09/the-fabelmans-toronto-review-steven-spielbergs-cinematic-memoir-1235114855/|title='The Fabelmans' Toronto Review: Steven Spielberg's Cinematic Memoir Becomes Glorious Tribute To Art And Family|first=Pete|last=Hammond|date=September 11, 2022}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Plimutas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_Church_of_St_Mary_and_St_Boniface.jpg
| image_size            =
| caption               = Plimutas katedrāle
| map_type              = Anglija#Apvienotā Karaliste
| map_size              =
| map_label             = Plimutas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.3737
| longd                 = -4.1516
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Devona|Plimuta}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Plimutas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1350966"
}
</mapframe>
'''Plimutas katedrāle''' ({{val|en|Plymouth Cathedral}}) jeb '''Svētās Marijas un Svētā Bonifācija katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Saint Mary and Saint Boniface}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidrietumos, [[Devona]]s grāfistes [[Plimuta]]s pilsētā. 1858. gadā celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Plimutas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences: '''Atomelektrostacija''' (saīsinājumā '''AES''') jeb '''kodolspēkstacija''' ir [[elektrostacija]], kurā [[elektroenerģētika|elektroenerģiju]] ražo no [[siltums|siltuma]], kuru iegūst dažu smago elementu (235[[Urāns (elements)|U]], 239[[plutonijs|Pu]]) [[atoma kodols|atomu kodolu]] dalīšanās ķēdes reakcijā.

sentences:
[[Kategorija:Pleikšņi]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Pleikšņi]]

sentences:
'''Lazarev''' var attiekties uz:
* [[Lazareva jūra]]
* [[Lazareva šelfa ledājs]]
* [[Lazareva (polārstacija)]]
* [[Lazarevs]]

sentences:
{{Nepilnīgs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                 = ''Google Earth''
| logo                 =
| screenshot           =
| caption              = ''Google Earth'' 9 izskats, izmantojot ''[[Google Chrome]]''.
| author               =
| developer            = ''Google''
| released             = {{dat|2001|6|11}}
| frequently updated   = Yes
| programming language = [[C++]]
| operating system     = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]''<br>''[[Xbox One]]'', {{nobr|''[[Android]] 4.1''+}}, {{nobr|''[[iOS]] 11''+}}
| size                 = {{Plainlist|
* ''Windows'': 12.5 [[Megabaits|MB]]
* ''macOS'': 35 MB
* ''Linux'': 24 MB
* ''Android'': 11.57 MB
* ''iOS'': 185.6 MB
}}
| language             = dažādas
| status               = aktīvs
| genre                = [[Virtuālais globuss]]
| license              = [[Bezmaksas programmatūra|bezmaksas]]
| website              = {{URL|earth.google.com}}
}}
__NOTOC__
'''''Google Earth''''' ir ''[[Google]]'' uzturēta bezmaksas virtuālā [[globuss|globusa]] programma, ar kuru var izpētīt [[Zeme|Zemi]]. Šobrīd visjaunākā versija ir ''Google Earth 9.3''.

sentences: '''23. aprīlis''' ir gada 113. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (114. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 252 dienas.

sentences: '''Polijas ultimāts Lietuvai''' attiecas uz krīzi [[Polija]]s un [[Lietuva]]s attiecībās 1938. gada martā. 1938. gada 11. martā pie Trasninku ciema notika incidents, kura laikā Lietuvas teritorijā, pēc abpusējas apšaudes ar lietuviešu robežsargiem, tika nāvīgi ievainots poļu robežsargs Staņislavs Serafins. It kā nelielais incidents noveda pie Polijas [[ultimāts|ultimāta]] Lietuvai ar prasību pēc diplomātisko attiecību atjaunošanas un iespējama Polijas-Lietuvas-[[Vācija]]s kara, kas būtu varējis novest pie Lietuvas sadalīšanas.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=AlopecurusAequalis1.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Alopecurus|ģints_lv=Lapsastes|suga=Alopecurus aequalis|suga_lv=Līdzīgā lapsaste|binomial=Alopecurus aequalis|sinonīmi=|kategorijas=nē|autors=Sobol.}}'''Līdzīgā lapsaste''' ({{val|la|Alopecurus aequalis}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kura ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/alopecurus-aequalis-sobol/|title=līdzīgā lapsaste - Alopecurus aequalis Sobol. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-10}}</ref>

sentences: '''Vārdnīca''' ir [[grāmata]], kurā [[alfabēts|alfabētiskā]] secībā ir sakārtoti kādas valodas [[vārds|vārdi]] un doti to [[tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], skaidrojums, [[izruna]] un cita informācija. Eksistē arī tādas vārdnīcas, kurās šie vārdi tajā pašā valodā ir paskaidroti, ko tie nozīmē. Šādas vārdnīcas sauc par ''skaidrojošām vārdnīcām'', savukārt, ja ir norādīti citi vārdi ar līdzīgu nozīmi, to sauc par ''[[sinonīmu vārdnīca|sinonīmu vārdnīcu]]''.

sentences: '''Atlas''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. Sākotnēji Atlas tika izstrādāta kā [[starpkontinentālā ballistiskā raķete]] 1950. gados.

sentences:
'''Tiešā pārdošana''' ir tieša [[Prece|preču]] pasniegšana potenciālajiem [[Pircējs|pircējiem]] ar nolūku [[Pārdošana|pārdot]] šo preci.
Personiskai apkalpošanai piemīt, pirmkārt, tieša preču pasniegšana un mutiska komunikācija ar pircējiem; otrkārt, mērķtiecīga pircēju apkalpošana (piemēram, [[pārdevējs]] veikalā sniedz plašu konsultāciju par jauno [[Televizors|televizoru]] modeli potenciālajiem pircējiem, piemēram, vīram un sievai).<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences: '''Kažokzvēru audzēšana''' ir konkrētu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Suga|sugu]] pavairošana un audzēšana to kažoku dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reiz Brigē
| attēls                   =  In Bruges poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Bruges''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = [[Mārtins Makdona]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Mārtins Makdona
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Klemense Poezija]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blueprint Pictures]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Scion Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''Focus Features''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2008|2|8|ASV|2008|4|18|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007|title=In Bruges|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190709163807/https://bbfc.co.uk/releases/bruges-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|39,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0780536/?ref_=bo_se_r_1|title=In Bruges|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Reiz Brigē"''' ({{val|en|In Bruges}}) ir 2008. gada kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mārtins Makdona]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Brendans Glīsons]], [[Reifs Fainss]] un [[Klemense Poezija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Jonizējošais starojums''' jeb '''jonizējošā radiācija''' ir daļiņu plūsma vai [[elektromagnētiskais starojums]], kas spēj [[jonizācija|jonizēt]] [[viela|vielu]] — radīt tajā [[jons|jonus]] un brīvus [[elektrons|elektronus]]. Ļoti bieži ar terminu "radiācija" saprot tieši jonizējošo radiāciju. No elektromagnētiskā starojuma veidiem par jonizējošo starojumu uzskata [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]]. Lai arī dažos gadījumos spējīgs jonizēt ir arī [[ultravioletais starojums]] (tā augstfrekvences daļa) un pat redzamā [[gaisma]], tos parasti nepieskaita pie jonizējošās radiācijas. [[Mikroviļņi]] un [[radioviļņi]] nav jonizējoši, neatkarīgi no to intensitātes.

sentences: '''Olimpiskais futbola turnīrs''' notiek kopš {{oss|V=1908|L=D}} Londonā. Olimpiskajā futbola turnīrā spēlē U-23 izlases. Sieviešu futbols olimpiskajās spēlēs iekļauts kopš [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences:
glezna, kurā attēlots, kā [[Mozus]] no Dieva saņem [[desmit baušļi|desmit baušļus]]]]
'''Pravietis''', sieviešu dzimtē — '''praviete''', ir [[persona]], kas apgalvo, ka ir sazinājies ar pārdabisko vai dievišķo, un kalpo kā starpnieks starp to un [[cilvēce|cilvēci]]. Pravieši sevi bieži vien uzskata par [[Dievs|Dieva]] izredzētajiem. Ziņu, ko pravietis pasniedz, sauc par [[pravietojums|pravietojumu]]. Pravieši ir ikvienā [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģijā]] ([[kristietība|kristietībā]], [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[islāms|islāmā]]), kā arī daudzās citās reliģijās.

sentences: '''Desikants''' ir higroskopiska viela, kuru izmanto, lai radītu vai uzturētu sausu vidi. Visbiežāk desikanti tiek izmantoti, lai mazinātu [[Gaisa mitrums|gaisa mitrumu]], kas varētu degradēt hidrofilus produktus. Desikanti ir, piemēram, [[silikagels]], [[kalcija hlorīds]], [[kokogles]], u.c.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bajugana
 | official_name            = ''Bayugan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bayugan city.jpg
| image2                   = Rizal Bayugan Plaza.jpg
| image3                   = Lope Asis Memorial Gymnasium (Bayugan).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator agusan del sur bayugan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidagusana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1961
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007/2011
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 43
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 688.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 109499
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 43 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8502
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 270
 | website                  = {{URL|http://www.bayugan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #084
| nos     = ''FC Flora''
| logo    =
| pilns   = ''Tallinna Football Club Flora''
| iesauka = ''Triibulised (svītrainie)'' <br />''Kaktused (kaktusi)''
| pilsēta = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib     = 1990
| dib_mēn = 3
| dib_dat = 10
| stad    = ''[[A. Le Coq Arena]]''
| ietilp  = 9692
| prez    = {{flaga|Igaunija}} Pelle Pohlaks
| tren    = {{flaga|Igaunija}} Jirgens Henns
| līga    = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez     = 2023.
| poz     = 1. vieta
| mediji  = {{url|fcflora.ee}}
| pattern_la1   =                    | pattern_la2   =
| pattern_b1    =_jablonec1617h      | pattern_b2    =_dundee1314a
| pattern_ra1   =                    | pattern_ra2   =
| leftarm1      = 008000             | leftarm2      = FFFFFF
| body1         = 008000             | body2         = FFFFFF
| rightarm1     = 008000             | rightarm2     = FFFFFF
| shorts1       = FFFFFF             | shorts2       = 000000
| socks1        = 008000             | socks2        = FFFFFF
}}
'''''FC Flora''''' ir [[Igaunija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Tallina]]s. Dibināts 1990. gadā, spēlē [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīgā]]. Mājas spēles aizvada ''[[A. Le Coq Arena]]'' stadionā, kurā ir 9692 skatītāju vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://fcflora.ee/klubist/a-le-coq-arena/ |title=A. Le Coq Arena |accessdate={{dat|2016|2|4||bez}} |publisher=fcflora.ee |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160417105325/http://fcflora.ee/klubist/a-le-coq-arena/ |archivedate={{dat|2016|04|17||bez}} }}</ref> ''FC Flora'' ir 12 reizes izcīnījis Igaunijas futbola čempionu titulu un astoņas reizes uzvarējis [[Igaunijas kauss futbolā|Igaunijas kausā]]. Klubs vairākus gadus ir bijis [[Igaunijas futbola izlase]]s bāzes klubs, kā arī no tā jauniešu komandām nākuši vairāki futbolisti, kas veiksmīgi spēlējuši ārvalstu čempionātos. Šādi spēlētāji ir [[Marts Poms]], [[Andress Opers]], [[Raio Pīroja]], [[Ragnars Klavans]].

sentences:
{{Kalna infokaste
|            Nosaukums = Elbruss
|                Photo = Mount Elbrus May 2008.jpg
|           Photo size =
|             Paraksts =
|                karte = Kaukāzs#Kabarda-Balkārija#Krievijas Eiropas daļa
| paraksta_izvietojums = right
|  latd=43 |  latm=20 |  lats=45 |  latNS=N
| longd=42 | longm=26 | longs=55 | longEW=E
|             Augstums = 5642
|      Atrašanās vieta = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Elbrusa rajons}}
|               Kāpums =
|  Relatīvais_augstums = 4741
|      Topographic map =
|                 Type = [[stratovulkāns]]
|          Kalnu grēda = [[Bokovoja grēda]], [[Lielais Kaukāzs]]
|                  Age =
|        Last eruption = ~{{dat|50}}
|         First ascent = {{dat|1874}}
|        Easiest route =
|              Listing =
}}

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene''' bija 114 km gara 750 mm [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļa]] līnija, kas savienoja [[Ainažu osta|Ainažu ostu]] ar [[Valmiera (stacija)|Valmieras staciju]] un turpinājās līdz [[Smiltene]]i. No 1970. līdz 2000. gadam dzelzceļa līniju pa posmiem pakāpeniski likvidēja un sliedes demontēja.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Landers
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl Ivanovich Lander (1883-1937).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vērgales pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, vēsturnieks, valsts darbinieks, čekists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''26. decembris''' pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir gada 360. [[diena]] (361. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām 5 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lady Bird: Laiks lidot
| oriģinālnos = ''Lady Bird''
| attēls = Lady Bird poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = pieaugšanas filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Greta Gērviga]]
| producents = * [[Skots Radins]]
* [[Elī Bušs]]
* [[Evelīna O'Nīla]]
| scenārijs = Greta Gērviga
| aktieri = * [[Sērša Runena]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Treisijs Letss]]
* [[Lūkass Hedžss]]
* [[Bīnija Feldšteina]]
* [[Stīvens Hendersons]]
* [[Timotijs Šalame]]
| mūzika = [[Džons Brions]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[A24]]''
* ''[[Management 360]]''
* ''[[IAC Films]]''
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|1|Teljuraidas kinofestivāls|2017|11|2|ASV|2018|3|20|Latvija|}}
| ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017|title=Lady Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 19, 2018|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821163112/http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladybird.htm|title=Lady Bird (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lady Bird: Laiks lidot"''' ({{val|en|Lady Bird}}) ir 2017. gada ASV pieaugšanas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Greta Gērviga]]. Galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Lorija Metkalfa]], [[Treisijs Letss]], [[Lūkass Hedžss]], [[Bīnija Feldšteina]], [[Stīvens Hendersons]] un [[Timotijs Šalame]]. Filmā tiek parādītas 17 gadus vecas vidusskolas vecākās klases skolnieces attiecības ar māti. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|1||bez}} Teljuraidas kinofestivālā.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{infokaste+}}
{{jāuzlabo}}
 grāmatai ''Athar al-Baqiya ’an al-Qurun al-Chaliya'').]]
s jaunajā stilā, kuru XVII gs. sāka [[Osmaņu impērija|osmaņu]] mākslinieks Hafizs Osmans.]]
{{islāms}}
'''Muhameds''' ({{val|ar|محمد}}, ''Muḥammad'', saukts arī par '''Mohamedu''', '''Muhammadu''', '''Mehmetu''', '''Mahometu''', dzimis ap [[570. gads|570]]. gadu m.ē., miris {{dat|632|6|8}}) bija arābu sludinātājs no [[Meka]]s, kareivīgs beduīnu tirgotājs, kuru [[islāms|islāma]] ticīgie — [[musulmaņi]] uzskata par pēdējo Dieva [[islāma pravieši|pravieti]].<ref>Leons Taivans, "Tuvo Austrumu civilizācija: arābi, islāms, halifāts", {{ISBN|978-9984-46-309-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |author=Cook, Michael |title=Muhammad |url=https://archive.org/details/muhammad0000cook_h0b4 |publisher=Oxford University Press |year=1983 |isbn=0-19-287605-8}}</ref><ref>[http://www.oxfordislamicstudies.com/article/opr/t125/e2223?_hi=0&_pos=6919 "Sira" {{en ikona}}]</ref> 9. g.s. sākumā Muhameda biogrāfiju pierakstīja Ibn Hišāms (''Ibn Hišām'') no Ibn Ishāka (''Ibn Isḥāq'') apkopotajiem materiāliem.<ref>''Donner, Fred McGraw (1998). Narratives of Islamic origins: the beginnings of Islamic historical writing. Darwin Press. p. 132.'' {{ISBN|978-0-87850-127-4}}.</ref>

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences: perioda māla nogulumi [[Arumetsa|Arumetsā]], [[Igaunija|Igaunijā]].]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica rapa'' var. ''rapa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Turnip 2622027.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lauka rāceņa saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. rapa
|          suga_lv = Rācenis
|           pasuga = B. rapa'' var. ''rapa
|        pasuga_lv = Lauka rācenis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
2010. gadā ar Ford Focus RS WRC 09]]
'''Autorallijs''' (ikdienā saukts vienkārši - '''rallijs''') ir [[autosports|autosporta]] disciplīna, kurā ekipāžas trasē dodas atsevišķi. Autorallija sacensības pārsvarā notiek pa koplietošanas ceļiem un tās sastāv no ceļa sacensībām un papildsacensībām. Sacensību dalībnieki sacenšas ar automobiļiem, autorallija ekipāža sastāv no diviem sportistiem. Rallija sacensības notiek gan ar speciāli sagatavotām automašīnām, gan ar sērijveida automobiļiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Republika e Shqipërisë
|    pilnais_valsts_nosaukums = Albānijas Republika
|            valsts_nosaukums = Albania
|               karoga_attēls = Flag of Albania.svg
|            karoga_nosaukums = Albānijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Albania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Albānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 65px
|                 valsts_moto = Ti Shqipëri më jep nder, më jep emrin shqipëtar
(Tu, Albānija, dod man godu, tu man dod vārdu ''albānis''.)
|                valsts_himna = ''[[Hymni i Flamurit]]''
|               kartes_attēls = Europe-Albania.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tirāna]]
|latd=41 |latm=20 |latNS=N |longd=19 |longm=48 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Tirāna]]
|              valsts_valodas = [[albāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Albānijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Bajrams Begajs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Albānijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Edi Rama]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Osmaņu impērija]]s
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1912|11|28}}
|                 platība_km2 = 28 748
|               platība_rangs = 143.
|              procenti_ūdens = 4,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 3 020 209
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 130.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 98
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 63.
|                     IKP_PPP = $32,259 miljardi<ref>[http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2007/02/weodata/weorept.aspx?sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=914&s=PPPGDP%2CPPPPC&grp=0&a=&pr1.x=55&pr1.y=10 Starptautiskais Valūtas Fonds - Albānija (NKP)] {{en ikona}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015.
|               IKP_PPP_rangs = 112.
|          IKP_PPP_per_capita = $11 700
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 100.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.716
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 95.
|                        Gini = 26.7
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Albānijas leks]]
|                valūtas_kods = ALL
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.al]]
|              tālsarunu_kods = 355
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 008
|              iso_kods_alfa2 = AL
|              iso_kods_alfa3 = ALB
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dunalkas pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences:
'''Hāgas parks''' ir viens no karaliskajiem nacionālajiem pilsētas parkiem.Tas atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]]. Viņš ir To stokholmieši mēdz arī saukt vienkārši par Hāgu, cits nosaukums ir Gustaviānisks parks par godu tā radītājam karalim [[Gustavs III|Gustavam III]], pēc kura iniciatīvas parks tika radīts laika posmā no 1780. līdz 1797. gadam. Parku un tajā atrodošās celtnes ir veidojuši tādi [[arhitekts|arhitekti]] kā Frederiks Magnuss Pīpers, Luīzs Žans Desprezs, Kārlis Kristofers Gjorvels un Ulofs Tempelmans. Parks ir veidots, ietekmējoties no [[angļu parks|angļu parku]] stila veidošanas principiem. Hāgas parkam ir raksturīgas lielas zālāju platības, pusatvērti aploki, kas mijās ar apmežotām platībām.
Šo parku ir apdziedājis un dievinājis [[Zviedrija]]s dziesminieks, [[trubadūrs]] Kārlis Mikaels [[Belmans]], kura patrons bija pats karalis Gustavs III.

sentences: '''Scenogrāfija''' (no {{val|de|Szenografie}}), ([[Franču valoda|fr.]] ''scène'' — skatuve + [[Grieķu valoda|gr.]] ''graphein'' — rakstīt) ir [[Teātris|teātra]] izrādes un citu skatuves uzvedumu vizuālā tēla (dekorāciju, kostīmu, gaismas) veidošanas [[māksla]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. - Rīga: Avots, 2005. 891 lpp. - {{ISBN|9984757374}}</ref>; arī attiecīgais mākslas darbs.<ref>Latviešu valodas vārdnīca. - Rīga: Avots, 2006. - 1211 lpp. - ISBN998475779X</ref>

sentences: '''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

sentences: '''Starptautisko signālkarogu''' sistēma ir [[karogu signāli|karogu signālu]] sistēma, kurā atsevišķus alfabēta burtus attēlo ar karogiem no viena [[kuģis|kuģa]] otram. Tā ir daļa no [[Starptautiskie signālu kodi|Starptautisko signālu kodu]] (ICS) sistēmas.<ref name="international">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |title=International Marine Signal Flags |access-date={{dat|2015|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150810123601/http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |archivedate={{dat|2015|08|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Kategorija jādala}}
{{Commonscat|PC games|personālā datora spēles}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kastri
 | official_name            = ''Castries''
 | settlement_type          = Galvaspilsēta
 | image_skyline            = View of Castries Saint Lucia Day248bdriveb.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Castries.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Saint Lucia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{LCA}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1650. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 79
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2001. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 61341
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = ECT
 | utc_offset               = -4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 01 | lats =  | latNS = N
 | longd = 60 | longm = 59 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Bārs''' (no {{val|el|βάρος}} (''baros'') — 'smagums') ir [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērvienība. Viens bārs ir aptuveni vienāds ar vienu atmosfēru. Tas ir 105 N/m² jeb 100 000 Pa. Meteoroloģijā parasti izmanto milibāru (0,001 bārs jeb 1/1000 no bāra; 1000 dyn/cm² jeb 0,986923×10−3 atm). Atmosfēras spiediena noteikšanai uz citām [[planēta|planētām]] bieži izmanto mikrobāru jeb bāra miljono daļu.

sentences:
vecticībnieku baznīca [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]]]]
 vecticībnieku baznīca [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]]]

sentences: '''Baltijas vairoga dienvidu nogāze''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra (pārejas zona) starp [[Baltijas vairogs|Baltijas vairogu]] ziemeļos un [[Latvijas ieliece|Latvijas ielieci]] un [[Baltijas sineklīze|Baltijas sineklīzi]] dienvidos. Nogāze aptver [[Baltijas jūra]]s ziemeļdaļu, [[Somu jūras līcis|Somu jūras līča]] dienviddaļu, [[Igaunija|Igauniju]] (izņemot tās dienvidrietumu daļu), [[Pleskavas apgabals|Pleskavas]] un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalus]] [[Krievija|Krievijā]], kā arī [[Vidzeme]]s ziemeļu malu ([[Valmieras-Lokno izcilnis|Valmieras-Lokno izcilni]]). [[Kristāliskais pamatklintājs|Kristāliskā pamatklintāja]], [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas]] un [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleks]]a iežu virsma nogāzē lēzeni pazeminās dienvidu virzienā. Valmieras-Lokno izcilnī pamatklintāja virsma atrodas 250-600 metrus z.j.l. Izciļņa Kaledonijas kompleksa velves daļā [[Kembrijs|kembrija]], [[Ordoviks|ordovika]] un [[Silūrs|silūra]] nogulumi ir plānāki, bet vietām silūra un ordovika nogulumi pat vispār pazūd. Šajā rajonā pamatklintāja iežos [[Latvija|Latvijā]] ir konstatētas vairākas [[dzelzsrūda]]s iegulas.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|126}}</ref>

sentences:
[[File:WikiProject Council.svg|thumb]]
'''Vikiprojekts''' ir [[Vikipēdija]]s dalībnieku grupa, kas vēlas darboties kādā noteiktā jomā, lai uzlabotu Vikipēdiju. Vikiprojekts nav vieta, kur ievietot enciklopēdiskos rakstus, bet gan vieta, kur organizēt un koordinēt šos rakstus un to struktūru. Diezgan bieži Vikiprojektu lapās ir norādījumi papildinātājiem, kā labāk uzlabot Vikiprojekta tēmas lapas. Pašlaik [[latviešu Vikipēdija|latviešu valodas Vikipēdijā]] ir 18 Vikiprojekti.

sentences: '''Uvertīra''' ({{val|fr|ouverture}} — 'ievads') ir instrumentāls [[skaņdarbs]] — [[opera]]s, [[balets|baleta]] vai kāda cita dramatiska darba ievads, kā arī [[kantāte]]s vai [[oratorija]]s tipa skaņdarbu sērijas sākuma daļa. Uvertīra — vidēja garuma muzikāla daļa, kas vai nu iepazīstina ar kādu dramatisku darbu, vai iecerēta atskaņošanai koncertā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Codes pagasts
| karte             = Codes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Codes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Codes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Codes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Code
| platība           = 95,32
| iedzīvotāji       = 2773<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2773 / 95.32 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.code.lv
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Artūrs Šopenhauers
|          vārds_orig =Arthur Schopenhauer
|              attēls =Arthur Schopenhauer Portrait by Ludwig Sigismund Ruhl 1815.jpeg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =Portrets "Pasaule kā griba un priekštats" rakstīšanas laikā (''L.S. Ruhl'', 1815)
|             dz_gads =1788
|          dz_mēnesis =02
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Danciga]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]<br />(tagad [[Gdaņska]], {{POL}})
|              m_gads =1860
|           m_mēnesis =09
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes brīvpilsēta]] (tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =Arthur Schopenhauer Signature.svg
|               skola =[[kantisms]], [[ideālisms]]
|           intereses =[[metafizika]], [[estētika]], [[ētika]], [[fenomenoloģija]], [[morāle]], [[psiholoģija]]
|              idejas =[[griba]], [[pesimisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Frīdrihs Majers|Majers]], [[Gotlobs Ernsts Šulce|Šulce]], [[Fihte]], [[Šleiermahers]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Platons]], [[Upanišadas]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Gēte]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Benedikts Spinoza|Spinoza]], [[Džordāno Bruno|Bruno]], [[Džons Loks|Loks]], [[Hjūms]], [[Bērklijs]], [[hinduisms]], [[budisms]], [[Jākobs Bēme|Bēme]]
|          ietekmējis =[[Semjuels Bekets|Bekets]], [[Anrī Bergsons|Bergsons]], [[Horhe Luiss Borhess|Borhess]], [[Luicens Egberts Jans Brauers|Brauers]], [[Jakobs Burkharts|Burkharts]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Mihajs Eminesku|Eminesku]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Džons Grejs|Grejs]], [[Knuts Hamsuns|Hamsuns]], [[Tomass Hārdijs|Hārdijs]], [[Kārlis Roberts Eduards fon Hartmans|fon Hartmans]], [[Hermanis Hese|Hese]], [[Makss Horkheimers|Horkheimers]], [[Žoriss Karls Hūismāns|Hūismāns]], [[Johanness Itens|Itens]], [[Robinsons Džefers|Džefers]], [[Karls Gustavs Jungs|Jungs]], [[Kārlis Krauss|Krauss]], [[Žils Laforgs|Laforgs]], [[Tomass Manns]], [[Gijs de Mopasāns|de Mopasāns]], [[Filips Meinlenders|Meinlenders]], [[Etore Majorana|Majorana]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Kārlis Popers|Popers]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Džordžs Santajana|Santajana]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]], [[Dailans Tomass|Tomass]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Hanss Vaihingers|Vaihingers]], [[Svāmi Vivekānanda|Vivekānanda]], [[Rihards Vāgners]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Mišels Velbeks|Velbeks]]
|               darbi ="[[Pasaule kā griba un priekštats]]" (''Die Welt als Wille und Vorstellung'', 1819, 1852)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Posiva Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1995. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Eurajoki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Teollisuuden Voima]]'', ''[[Fortum]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.posiva.fi posiva.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Posiva Oy''''' ir 1995. gadā dibināts [[Somija]]s [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošanas un noglabāšanas uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Eurajoki]].

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1992|1|1}}
| nationalcaps4 = 3
| nationalgoals6 = 0
| nationalgoals5 = 0
| nationalgoals4 = 1
| nationalgoals3 = 2
| nationalcaps6 = 3
| nationalcaps5 = 1
| nationalcaps3 = 4
| nationalteam4 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U19
| years6 = 2016–2023
| goals6 = 9
| clubs6 = {{flaga|Anglija}} [[Brighton & Hove Albion F.C.|Brighton & Hove Albion]]
| caps6 = 140
| years4 = 2013–2014
| years3 = 2011
| nationalteam3 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U18
| nationalteam5 = {{flaga|Ziemeļīrija}} [[Ziemeļīrijas futbola izlase|Ziemeļīrija B]]
| years1 = 2009–2014
| nationalcaps7 = 20
| nationalteam7 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalyears8 = 2014–
| nationalyears7 = 2011–2014
| nationalgoals8 = 7
| nationalgoals7 = 1
| nationalcaps8 = 55
| years7 = 2020–2021
| nationalteam6 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U19
| goals7 = 3
| clubs7 = {{īre}} {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]]
| caps7 = 18
| nationalyears6 = 2010
| nationalyears5 = 2009
| nationalyears4 = 2009
| nationalyears3 = 2008
| years2 = 2011
| position = [[Aizsargs (futbols)|Centra aizsargs]]
| birth_place =
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Scunthorpe United F.C.|Scunthorpe United]]
| goals3 = 1
| goals2 = 0
| goals1 = 0
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Norwich City FC|Norwich City]]
| countryofbirth = {{vieta|Ziemeļīrija|Deri}}
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs2 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Burnley FC|Burnley]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| clubnumber =
| caps4 = 37
| caps3 = 18
| caps2 = 1
| caps1 = 5
| goals4 = 1
| years5 = 2014–2016
| playername = Šeins Dafijs
| nationalteam2 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U17
| name =
| ntupdate = {{dat|2023|07|01|SK|bez}}
| pcupdate = {{dat|2023|07|01|SK|bez}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalyears1 = 2008
| nationalyears2 = 2008
| nationalteam1 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U16
| caps5 = 63
| nationalgoals2 = 1
| nationalgoals1 = 1
| nationalcaps2 = 5
| caption = Dafijs 2018. gadā
| image = Shane Duffy 2018.jpg
| height = 193
| goals5 = 5
| nationalteam8 = {{fb|IRE}}
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Fulham FC|Fulham]]
| caps8 = 4
| goals8 = 0
| years8 = 2022–2023
| clubs9 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham FC|Fulham]]
| years9 = 2023
| caps9 = 1
| goals9 = 0
| clubs10 = {{flaga|Anglija}} [[Norwich City FC|Norwich City]]
| years10 = 2023–
| caps10 = 0
| goals10 = 0
}}'''Šeins Dafijs''' ({{Val|en|Shane Duffy}}, dzimis {{Dat|1992|1|1}}) ir [[Īrija]]s [[futbolists]], spēlē [[Aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks. Kopš 2023. gada Dafijs pārstāv [[Anglijas futbola čempionāts|Anglijas čempionāta]] komandu [[Norwich City F.C.|''Norwich City'']].

sentences: '''Referāts''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''refere'' – ‘ziņoju’) ir publisks priekšlasījums vai ziņojums par noteiktu tēmu, kas satur noteiktu [[Fakts|faktu]], arī kādu jautājumu un priekšlikumu izklāstu, kā arī atklāj autora attieksmi un vērtējumu par tematu. Referātu raksta, lai izzinātu, izpētītu, izvērtētu kādu tematu un iepazīstinātu ar to klausītājus.<ref>Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 14. lpp.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vēzis|Vēzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēzis
| abbreviation = Cnc
| name_latin = Cancer
| RA = 9
| dec = +20
| areatotal = 505.872
| arearank = 31. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Tarfs]]
| starmagnitude = 3.5
| neareststarname =[[DX Cnc]]
| stardistance = 11.8
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Mazais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''15. jūnijs''' ir gada 166. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (167. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 199 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PacificWhiteSidedDolphine.jpg
| att_nosaukums =[[Klusā okeāna delfīns]] (''Lagenorhynchus obliquidens'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Cetacea
| kārta_lv=Vaļveidīgie
| apakškārta =Odontoceti
| apakškārta_lv=Zobvaļi
| virsdzimta=Delphinoidea
| virsdzimta_lv=Delfīnu virsdzimta
| binomial=Delphinoidea <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small><ref>[http://taxonomicon.taxonomy.nl/TaxonName.aspx?id=68682&tree=0.1 Superfamily Delphinoidea]</ref>
| kategorijas=nē
}}
'''Delfīnu virsdzimta''' (''Delphinoidea'') ir [[vaļveidīgie|vaļveidīgo kārtas]] (''Cetacea'') jūrā dzīvojošu [[zīdītāji|zīdītāju]] virsdzimta, kas pieder pie [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti''). Tā ir lielākā zobvaļu grupa, kas apvieno 3 mūsdienās dzīvojošu sugu [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un 3 izmirušu sugu dzimtas, kuras iedalās 66 [[delfīni|delfīnu]] ģintīs. Ģenētiskajos pētījumos atklājies, ka [[narvaļu dzimta]] un [[cūkdelfīnu dzimta]] savstarpēji ir tuvāk radniecīgas, nekā trešā šīs grupas dzimta - [[delfīnu dzimta]], kura no pirmajām divām dzimtām atdalījās pirms 11 miljoniem gadu.<ref>Waddell, V.G. and Milinkovitch, M.C. and Bérubé, M. and Stanhope, M.J. (2000). "Molecular Phylogenetic Examination of the Delphinoidea Trichotomy: Congruent Evidence from Three Nuclear Loci Indicates That Porpoises (Phocoenidae) Share a More Recent Common Ancestry with White Whales (Monodontidae) Than They Do with True Dolphins (Delphinidae)". Molecular Phylogenetics and Evolution 15 (2): 314–318. doi:10.1006/mpev.1999.0751. {{PMID|10837160}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Jordans
|     vārds_orig = ''Paul Jordan''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1825
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks, statistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts Kristiāns Jordans, Amālija Elizabete, dzimusi fon Vite
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Marija Doroteja, dzimusi Intelmane, 2. Matilde Amālija, dzimusi Intelmane (pirmās sievas māsa)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Estonia}}

sentences: '''Bikini'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ir mazs, divdaļīgs sieviešu [[peldkostīms]]. Viena peldkostīma daļa aizsedz krūtis, bet otra cirksni un dažreiz sēžamvietu.

sentences:
'''Sola''' var būt:
* [[uzvārds]]. Personas ar šo uzvārdu:
** [[Penti Sola]] (''Pentti Sola''; 1907—1940) — šaha problēmists;
** [[Hanna Sola]] (''Ганна Сола''; 1996) — baltkrievu biatloniste;
* [[Sola]] — saules dieviete skandināvu mitoloģijā
* [[Sola (Vecumu pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Vecumu pagastā
* [[Sola (Bērzpils pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Bērzpils pagastā
* [[Sola (Salnavas pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Salnavas pagastā
* [[Sola (Susāju pagasts)|Sola]] — apdzīvota vieta Susāju pagastā

sentences: {{Commonscat|Birds of North America|Ziemeļamerikas putni}}

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-treonīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9NO3
|molmasa=119,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=256 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,60
}}
'''Treonīns''' ('''''Thr''''', 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie [[izomēri]].

sentences:
]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

sentences:
'''Virsmaktīvās vielas''' (VAV) ir tādas vielas, kas samazina [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] starp diviem šķidrumiem vai starp šķidrumu un cietu vielu. Virsmaktīvās vielas tiek izmantotas tīrīšanas līdzekļos, [[dezinfekcija|dezinfekcijā]], vides mitrināšanā, [[emulgators|emulģēšanā]], [[putu veidotāji|putu veidošanā]] un vielu [[dispersija|disperģēšanā]] vidē. Pēc to īpašībām var izdalīt, kuras virsmaktīvās vielas būs piemērotākas konkrētajam pielietojumam.
* [[Anjoni]]skās – tīrīšanas līdzekļiem, [[adsorbcija]]i uz polārām virsmām,
* nejoniskās – stabilas mainīgos [[pH]] līmeņos,
* [[katjoni]]skās – adsorbcijai uz virsmām,
* [[sulfonāti]] – stabili šķīdumos,
* [[sulfāti]] – nestabili šķīdumos,
* [[etoksilāti]] – stabili cietā [[ūdens|ūdenī]].

sentences:
{{Infobox protected area
|name            = Rašmora kalna nacionālais memoriāls
|photo           = File:Mount Rushmore National Treasure.jpg
|photo_caption   = Rašmora kalns ar Vašingtona, Džefersona, T. Rūzvelta un Linkolna skulptūrām
|map             = ASV
|relief          = 1
|map_caption     =
| latd                 = 43.878889
| longd                = -103.459722
|location        = [[Peningtonas apgabals]], [[Dienviddakota]]
|nearest_city    = [[Keistona]], [[Dienviddakota]]
|coords_ref      =
|area_acre       = 1278
|authorized      = 1925. gada 3. marts
|visitation_num  = 2074986
|visitation_year = 2020
|visitation_ref  = <ref name=tourismstat>{{cite web|url=https://www.nps.gov/moru/learn/management/statistics.htm|title=Park Statistics|author=<!--Staff writer(s); no by-line.-->|publisher=National Park Service|access-date=March 10, 2021}}</ref>
|governing_body  = [[Nacionālo parku dienests]]
|website         = {{URL|www.nps.gov/moru}}
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000718
}}
}}
<mapframe text="Glečera nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q83497"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sudraba nitrāta formulvienības struktūrformula

Sudraba nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = sudraba(I) nitrāts,
elles akmens, lapiss,
slāpekļskābais sudrabs
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = AgNO3
|              molmasa = 169,87
|              blīvums = 4350
|  kušanas temperatūra = 212 °C
| viršanas temperatūra = 444 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 122 g/100 ml (0 °C)
216 g/100 ml (20 °C)
440 g/100 ml (60 °C)
733 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Sudraba nitrāts''' (AgNO3), arī '''elles akmens'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=elles%20akmens&list=elles%20akmens&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — elles akmens]</ref> vai '''lapiss'''<ref>[https://tezaurs.lv/lapiss Tēzaurs — lapiss]</ref>, ir [[sudrabs|sudraba]] un [[slāpekļskābe]]s [[sāļi|sāls]]. AgNO3 ir bezkrāsaini [[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (tomēr nav higroskopiski), bet [[gaisma|gaismā]] pamazām kļūst tumši. [[Etilspirts|Etilspirtā]] un [[acetons|acetonā]] šķīst slikti, labāk šķīst [[piridīns|piridīnā]]. Ūdens šķīdumam ir neitrāla reakcija un rūgta metāliska [[garša]]. Virs 159,6 °C stabila ir heksagonāli romboedriska polimorfiskā modifikācija ar mazāku blīvumu.<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 432. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = ViperaDSCF8246a.JPG
| att_nosaukums = [[Degunragodze]] (''Vipera ammodytes'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
| infrakārta = Caenophidia
| infrakārta_lv = Augstākās čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
|      binomial = Vipera <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Acorus calamus.JPG
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Acorales
|           dzimta = Acoraceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Acorus
|         ģints_lv =
|             suga = Acorus calamus
|          suga_lv = Parastā kalme
|         binomial =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā kalme''' jeb '''smaržīgā kalme''' (''Acorus calamus'') ir garš (60-120 cm), pārmitrā zemē augošs [[viendīgļlapji|viendīgļlapju]] [[Ārumu dzimta|ārumu dzimtas]] augs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/acorus-calamus-l/|title=smaržīgā kalme - Acorus calamus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-20}}</ref> Auga dabīgā izcelsmes vieta ir [[Indija]] un [[Arābija]]s zemes, bet mūsdienās tas ir izplatījies pa visu pasauli.

sentences: '''Rotācijas ķermenis''' ir [[Telpa|telpas]] daļa, ko var iegūt, griežot plaknes [[Līnija|līkni]] ap [[Taisne|taisni]], kura atrodas griežamās līknes [[Plakne|plaknē]].

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences: Skaitļa '''dalītājs''' ir jebkurš tāds [[skaitlis]], kas ar doto skaitli dalās bez atlikuma. Piemēram, 3 ir skaitļa 12 dalītājs, 7 ir skaitļa 35 dalītājs, 1 ir skaitļa 5 dalītājs, utt. Viegli saprast, ka skaitlis 1 ir jebkura [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] dalītājs.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dubnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| source         = https://static.panoramio.com/photos/original/11074632.jpg
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ms
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''MNI Networks Ltd.''
|sponsors              = ''Lubimal (MS) Ltd.''
|domātais-pielietojums = ar [[Montserrata|Montserratu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = dažos saitos, no kuriem tikai daļa saistīti ar Montserratu
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = tikai otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.mninet.ms/ www.mninet.ms]
}}

sentences:
{{otheruses4|ķīmisku vielu|Kampars (nozīmju atdalīšana)|kampars}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kampara struktūrformula un molekulas modelis

Attīrīts kampars
|       citi nosaukumi = ''d''-2-keto-1,7,7-trimetilnorkampāns,
''d''-2-kampanons, 2-bornanons,
1,7,7-trimetilbiciklo[2.2.1]heptān-2-ons
|           CAS numurs = 76-22-2
|      ķīmiskā formula = C10H16O
|              molmasa = 152,24
|              blīvums = 990
|  kušanas temperatūra = 179,75 °C
| viršanas temperatūra = 204 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,12 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Kampars''' (C10H16O) ir [[terpenoīdi|terpenoīds]], kurš pieder pie [[ketoni]]em (tā saucamais monoterpēnu ketons). Tā ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam piemīt raksturīgs kampara aromāts. Kampars kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā [[heksagonālā singonija|heksagonāli]] plāksnīšveida kristāli. Ūdenī šķīst vāji, labi šķīst spirtā un [[ēteris|ēterī]]. Kampars ir optiski aktīva viela, kam ir divi [[optiskā izomērija|optiskie izomēri]] un [[racemāts|racēmiskais maisījums]] ar nedaudz zemāku kušanas temperatūru. Kampara molekulā ir divi asimetriskie [[ogleklis|oglekļa]] atomi, tomēr pazīstami tikai divi, nevis četri spoguļizomēri, jo pārējie divi ir pārāk nestabili saspriegto ķīmisko saišu dēļ. Visbiežāk sastopams ir ''d''-kampars, kurš gaismas polarizācijas plakni griež pa labi; parasti ar nosaukumu "kampars" saprot tieši šo izomēru. Kampara molekulai ir sarežģīta bicikliska uzbūve (tās pamatā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzens ar oglekļa "tiltiņu" pa vidu — tādu struktūru sauc par norkampānu).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Aleksandras fjords
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Keina baseins]]
| plat_d= 78| plat_m= 54| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 76| gar_m= 00| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 22
| platums      = 0,8—8,5
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Aleksandrafjorda]]
| citas_daļas  =
}}
'''Aleksandras fjords''' ({{val|en|Alexandra Fiord}}) ir līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies [[Elsmīra sala]]s austrumos, atzarojas no [[Bjūkenena līcis|Bjūkenena līča]] starp Johana pussalu austrumos un Torvalda pussalu rietumos. Pie fjorda ieejas vairākas nelielas saliņas, lielākā no kurām ir Skrelinga sala. Krasti galvenokārt klinšaini. Fjords lielāko daļu gada pildīts ar ledu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Sharif''''' var būt:
* [[Navāzs Šarīfs]];
* [[Omārs Šarifs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jaunā fuksīna struktūrformula
| citi nosaukumi = Magenta III
|           CAS numurs = 3248-91-7
|      ķīmiskā formula = C22H24N3Cl
|              molmasa = 365,90
| šķīdība ūdenī        = 1,13 g/100 mL (20 °C)
}}
'''Jaunais fuksīns''' ir sintētiska organiskā [[krāsvielas|krāsviela]], sastopams kā tumši sarkani kristāli, veido koši sarkanu ūdens šķīdumu.

sentences:
.]]
'''Rudens''' ir viens no [[gadalaiki]]em [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Tas iezīmē pāreju starp [[vasara|vasaru]] un [[ziema|ziemu]]. Rudens ir gadalaiks, kas Zemes ziemeļu puslodē iesākas, kad Saule savā redzamajā kustībā pa ekliptu šķērso debess ekvatoru rudens punktā, un beidzas, kad Saule nonāk ziemas saulgriežu punktā. Viena no galvenajām rudens iezīmēm ir koku [[Lapu krāsu maiņa rudenī|lapu krāsas maiņa]], kas notiek neilgi pirms kokiem nobirst lapas.

sentences: '''Humoreska''' ir neliels dzejas vai [[proza]]s sacerējums, kurā autors labsirdīgi pazobojas par atsevišķām [[Sabiedrība|sabiedrības]] dzīves [[Parādība|parādībām]] vai [[Cilvēks|cilvēka]] rakstura īpašībām.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Humoreska var būt arī humoristisks muzikāls darbs.

sentences:
[[Kategorija:Astronomija| ]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts| ]]

sentences: '''1. septembris''' ir gada 244. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (245. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 121 diena.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Iboga.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Gentianales
|         rinda_lv = Genciānu rinda
|           dzimta = Apocynaceae
|        dzimta_lv = Oleandru dzimta
|            ģints = Tabernanthe
|             suga = T. iboga
|          suga_lv =
|           suga_r = Tabernanthe iboga
|         binomial = Tabernanthe iboga L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Vīķi
| attēls = Vicia April 2008-1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Sējas vīķis]] (''Vicia sativa'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Vicia
| kategorijas = nē
}}'''Vīķi''' ({{val|la|Vicia}}) ir ģints [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtā]], kurai dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropu josla|subtropu joslā]] līdz [[Tropu josla|tropu]] kalniem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:330034-2|title=Vicia L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-02|language=en}}</ref> Tajā ir klasificētas vairāk nekā 240 sugas,<ref name=":0" /> no kurām vairākas ir sastopamas Latvijā.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-02}}</ref>

sentences: '''Galvanometrs''' ir ierīce, ar kuru [[Mērīšana|mēra]] vāju [[Līdzstrāva|līdzstrāvu]] un nosaka tās virzienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://illustrationprize.com/lv/86-difference-between-galvanometer-amp-ammeter.html|title=Viss par elektrību un elektroniku|website=illustrationprize.com|access-date=30.03.2021}}</ref> [[Skala]] var būt graduēta gan [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]], gan [[Spriegums|sprieguma]], gan citu [[Fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] [[Mērvienība|mērvienībās]], iedaļu var arī nebūt, ja nosakāma tikai [[līdzstrāva]]s esamība un virziens, tad to sauc par '''galvanoskopu'''.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Uniātu (Dievmātes Patvēruma jeb Pokrova)baznīca Jēkabpilī.
Tagad pareizticīgo baznīca.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Līvānu rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Līvāni]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Līvāni]]
| robež =[[Varakļānu rajons|Varakļānu rajonu]]
[[Daugavpils rajons|Daugavpils rajonu]]
[[Preiļu rajons|Preiļu rajonu]]
[[Krustpils rajons|Krustpils rajonu]]
[[Aknīstes rajons|Aknīstes rajonu]]
[[Ilūkstes rajons|Ilūkstes rajonu]]
| mlapa =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 178.80
| latd = 52
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Den Helder.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Den Helder, watertoren 2006-08-06 10.28.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 56
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 45
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{URL|https://www.denhelder.nl/}}
| lats =
| elevation_m =
| official_name = ''Den Helder''
| name = Heldera
| population_total = 56369
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Den Helder.svg
}}
'''Heldera''' ({{Val|nl|Den Helder}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 56 369 iedzīvotāji.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = IPSO
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = [[Nokia]]
|family = [[FreeBSD]]
|source_model =
|latest_release_version = 7.2
|latest_release_date = 2008. gads
|kernel_type =
|ui =
|license =
|working_state = Pātraukts (turpināts kā ''GAiA'')
|website = [https://supportcenter.checkpoint.com/supportcenter/portal?model=&version=&os=IPSO&productTab=documents&product=77&eventSubmit_doShowproductpage= checkpoint.com]
|supported_platforms =
}}
'''IPSO''' bija [[operētājsistēma]] specializētām [[ugunsmūris|ugunsmūra]] un citām datortīklu drošības iekārtām. Tā izstrādāta uz [[FreeBSD]] bāzes, ar būtiskām modifikācijām.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Albanuss
|     vārds_orig = ''August Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Beiha pie Leipcigas, [[Saksija]]
([[Brandisa]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Johans Lēberehts Albanuss, māte - Frīderīke Ernestīne, dzim. Flahta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Agnese Karolīne Rauerte (''Agnes Karoline Rauert'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Lobe''' var būt:
* [[Lobe (Krapes pagasts)|Lobe]] — ciems Ogres novada Krapes pagastā
* [[Lobe (upe)|Lobe]] — upe Aizkraukles un Ogres novados
* [[Kārlis Lobe]] — Latvijas armijas virsnieks (1895—1985)

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nicas pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Salikts pakārtots teikums''' ir salikts [[teikums]], kurā ir tikai viena neatkarīga un vismaz viena atkarīga daļa. Neatkarīgā daļa tiek saukta par virsteikumu, savukārt atkarīgā — palīgteikumu.<ref name="Romane" />

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Taurenes pagasts
| karte             = Taurenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Taurenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Taurenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| centrs            = Taurene
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| platība           = 102,4
| iedzīvotāji       = 882<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 882 / 102.4 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecpiebalga.lv
| nos_vācu          = Nötkenshof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Неткенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Franks Tīss
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0430-0050-010, Frank Thiess.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rembates pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Darmštate|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gotland stromatopora hg.jpg
| att_nosaukums=[[Silūra periods|Silūra perioda]] stromatopora no [[Gotlande]]s
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips=Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| klase =Hydrozoa
| klase_lv =Hidrozoji
| apakšklase =Stromatoporoidea
| apakšklase_lv =Stromatoporas
| iedalījums =
| kategorijas =nē
| binomial=Stromatoporoidea
Nicholson & Murie, 1878
}}
'''Stromatoporas''' jeb '''stromatoporoidejas''' (''Stromatoporoidea'') ir izmirušu koloniālu jūras bezmugurkaulnieku grupa ar ne visai skaidru sistemātisko stāvokli. Pirmo reizi 1826. gadā tās aprakstīja Goldfuss, un kaut arī šī grupa tika daudz pētīta, vienots viedoklis par šo izmirušo organismu sistemātiku un radniecību nav sasniegts. Dažādi pētnieki tās pieskaitīja pie [[Foraminīferas|foraminīferām]], [[sūkļi]]em, [[sūneņi]]em, [[hidrozoji]]em gan arī pie [[zarndobumaiņi]]em, plašā nozīmē. Stromatoporu sistemātiskā stāvokļa noskaidrošanu apgrūtina tas, ka gandrīz nekas nav zināms par šo organismu mīksto audu uzbūvi, kas veidoja cenosteju. Nikelsona pētījumi no 1886. līdz 1892. gadam ļāva secināt, ka stromatoporas ir jāattiecina [[zarndobumaiņi]]em, un konkrēti [[Hidrozoji|hidrozoju klasei]], konstatējot līdzību no vienas puses ar ''Hydractinia'', bet no otras puses ar ''Millepora''. Šāds viedoklis vēlāk lielā mērā tika akceptēts daudzu pētnieku darbos.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''MEASAT-2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[MEASAT]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[HS-376|HS-376 HP]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[MEASAT|MEASAT Satellite Systems]]'', {{MYS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing Satellite Development Center|Hughes Space and Communications]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 1996
| Starts                 = {{dat|1996|11|13|SK}} 22:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Ariane 44L]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA-2''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Arabsat 2B]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2018
| Darbības_beigu_datums  = 2018. gads
| Darbības_ilgums        = ~ 22 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1996-063B
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 650 kg
| Pilna_masa             = 1450 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 1,2 kW
| Raidītāji              = 11 C joslas, 6 Ku joslas
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GTO
| GEO_punkts             = 148° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[AFRICASAT-1|MEASAT-1]]''
| KA_nāk                 = ''[[MEASAT-3]]''
}}
'''''MEASAT-2''''' (kādu laiku bijis '''''AFRICASAT-2''''') bija [[Malaizija]]s uzņēmuma ''[[MEASAT|MEASAT Satellite Systems Sdn. Bhd.]]'' (agrākā ''Binariang Satellite Systems Sdn. Bhd.'') [[sakaru pavadonis]]. Tas tika palaists 1996. gada novembrī un darbojās līdz 2018. gadam.
[[Ģeosinhronā orbīta|Ģeosinhronajā orbītā]] 148° austrumu garuma tas nodrošina sakarus klientiem Dienvidaustrumāzijā.

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Māksla]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences: {{Commonscat|Folk metal music groups|Folkmetāla grupas}}

sentences: '''Hronometrs''' ir precīzs atsperes [[pulkstenis]], kurš nepieciešams, lai glabātu precīzu [[Griniča]]s laiku uz kuģa.<ref name="piemērs">Jūras astronomija I daļa, R. Brūvels, Rīga - Jūrniecības departaments, 1932., 410. lpp.</ref> [[jūrniecības astronomija|Jūrniecības astronomijā]] hronometru izmanto, lai noteiktu ģeogrāfisko [[garums|garumu]]. Tas tika izgatavots astoņpadsmitajā gadsimtā un kļuva par svarīgu [[navigācija]]s līdzekli, kamēr neieviesa modernās sakaru, [[radionavigācija]]s un pavadoņu navigācijas sistēmas.

sentences: '''Monogrāfija''' ir [[Zinātne|zinātnisks]] darbs [[grāmata]]s formā, kurā padziļināti pētīta viena tēma vai vairākas cieši saistītas tēmas. Monogrāfijā tiek apkopota un analizēta literatūra par pētāmo tēmu un parasti tiek izvirzītas jaunas hipotēzes, teorijas, koncepcijas, kas veicina zinātnes attīstību.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ironman''''' ir garas distances [[triatlons|triatlona]] sacensību seriāls, ko organizē ''[[World Triathlon Corporation]]'' (WTC). Šajās sacensībās ir 3,86 km [[Peldēšana (sports)|peldēšanas]], 180,25 km [[Riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un 42,2 km [[maratons|maratonskrējiens]], kas notiek nosauktajā secībā bez pārtraukumiem. Tās tiek uzskatītas par vienām no grūtākajām viendienas sacensībām pasaulē.<ref>{{cite web|url=http://www.sbnation.com/2012/10/19/3518540/ironman-world-championship-2012|title=2012 Ironman World Championship: The hardest day in sports|last=Hudson|first=Ryan|publisher=SB Nation|accessdate=July 23, 2013}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|title=FAQ:How do I know if I have the right stuff to do an IRONMAN?|publisher=Ironman|accessdate=July 23, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130821035515/http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|archivedate={{dat|2013|08|21||bez}}}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html|title=The making of an Ironman|last=Walpole|first=Brian|publisher=Performance Sports and Fitness|accessdate=July 23, 2013|archive-date={{dat|2017|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171007104631/http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html}}</ref>

sentences:
provincē [[Ekvadora|Ekvadorā]]]]
'''Ajavaska''' ({{val-es|ayahuasca}}; {{val-qu|ayawaska}}) ir [[psihotropā viela|psihotrops]] dzēriens ([[dekokts]]), ko parasti izgatavo no [[koku liāna]]s (''Banisteriopsis caapi'') vīteņaugiem, sajaucot tos ar dažāda veida sugu augiem, kas satur paaugstinātu [[dimetiltriptamīns|dimetiltriptamīna]] (DMT) daudzumu. Dzērienu reliģiskiem nolūkiem izmanto vairākas [[Amazone]]s lietus mežu iezemiešu ciltis. Tas tiek lietots kā reliģisks [[sakraments]] un ir viena no pasaulē visvairāk [[šamanisms|šamanismā]] izmantotajām psihotropajām substancēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Iepazīstieties, spartieši"
 | oriģinālnos = ''Meet the Spartans''
 |      attēls = Meet the Spartans poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors =
* [[Džeisons Frībergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |  producents =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
* Pīters Safrans
 |   scenārijs =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
 |     aktieri =
* [[Šons Magvairs]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Kens Davitjans]]
* [[Kevins Sorbo]]
 |      mūzika = Kristofers Lenercs
 |   operators = Šons Maurers
 | mākslinieks =
 |     montāža = Peks Praiors
 |     studija =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''3 in the Box''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|25}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet The Spartans |url=https://www.bbfc.co.uk/release/meet-the-spartans-q29sbgvjdglvbjpwwc00mty1mdi |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans (2008) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Meet-the-Spartans#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl727877121/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iepazīstieties, spartieši"''' ({{val|en|Meet the Spartans}}) ir 2008. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisori, scenārija autori un producenti ir [[Džeisons Frībergs]] un [[Ārons Selcers]]. Galvenokārt šī ir parodija par 2007. gada filmu "[[300: Termopilu kauja]]", taču parodētas ir arī citas filmas, TV raidījumi, personības un tā laika [[masu kultūra|popkultūras]] notikumi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lingula-Ozamis-1.JPG
| att_nosaukums =Bezslēdzenes pleckajis ''Lingula'' sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Inarticulata
| klase_lv =Bezslēdzenes pleckāji
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Manometrs''' ir mērierīce [[spiediens|spiediena]] mērīšanai gan gāzēs, gan šķidrumos. Zemes atmosfēras spiedienu (spiediena izmaiņas) mēra ar [[barometrs|barometriem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Phalaropus lobatus.jpg
|    att_nosaukums = [[Šaurknābja pūslītis]] (''Phalaropus lobatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Phalaropus
|         ģints_lv = Pūslīši
|         binomial = Phalaropus <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Troļļi
 | oriģinālnos = ''Trolls''
 |      attēls = Trolls (film) logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Maiks Mičels]]
 |  producents = [[Džīna Šeja]]
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Eibels]]
* [[Glens Berdžers]]
 |     aktieri =
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Džeimss Kordens]]
* [[Gvena Stefani]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|10|8|Londonas kinofestivāls|2016|10|28|Latvija|2016|11|4|ASV|}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016|title=MTrolls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2017|03|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170311022352/http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|125 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1679335/|title=Trolls (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|347,1 miljons}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Troļļi 2]]"
 |        imdb =
}}
'''"Troļļi"''' ({{val|en|Trolls}}) ir 2016. gada ASV muzikāla datoranimācijas filma, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džastins Timberleiks]], [[Anna Kendrika]], [[Zoja Dešanela]], [[Rasels Brends]], [[Džeimss Kordens]] un [[Gvena Stefani]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Londonas kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Runā
 | oriģinālnos = ''Speak''
 |      attēls = Speak film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = pusaudžu filma, drāma
 |    režisors = [[Džesika Šarzere]]
 |  producents =
* [[Freds Berners]]
* [[Metjū Maierss]]
* [[Ennija Janga Frisbija]]
* Džesika Šarzere
 |   scenārijs =
* Ennija Janga Frisbija
* Džesika Šarzere
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Maikls Angarano]]
* [[Roberts Džons Burkē]]
* [[Ēriks Laivlijs]]
* [[Elizabete Pērkinsa]]
* [[D. B. Svīnijs]]
* [[Stīvs Zāns]]
 |      mūzika = [[Kristofers Libertino]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Showtime Networks Inc.]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|1|20||bez}}
 |      ilgums = 92 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Runā"''' ({{val|en|Speak}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pusaudžu drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Džesika Šarzere]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Maikls Angarano]], [[Roberts Džons Burkē]], [[Ēriks Laivlijs]], [[Elizabete Pērkinsa]], [[D. B. Svīnijs]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|20||bez}}.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Baleāru jūra
|attēls= BalearuJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Spānija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm = 0 |lats =  |latNS = N
 |longd = 1 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība = 86 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 2132
|Vid_dziļums = 767
|valstis={{ESP}}
|pilsētas=[[Barselona]]
[[Kasteljo de la Plana]]
[[Palma de Maļorka]]
[[Tarragona]]
[[Valensija (Spānija)|Valensija]]
}}
'''Baleāru jūra''' ([[Spāņu valoda|spāņu]] un {{val|ca|Mar Balear}}) vai '''Ibērijas jūra''' ''(Mar Ibérico)'' ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Baleāru salas|Baleāru salām]] un [[Ibērijas pussala]]s austrumu krastu.<ref>{{cite web|url=http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|title=Limits of Oceans and Seas, 3rd edition|year=1953|publisher=International Hydrographic Organization|accessdate=7 February 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008191433/http://www.iho-ohi.net/iho_pubs/standard/S-23/S23_1953.pdf|archivedate={{dat|2011|10|08||bez}}}}</ref> Nereti Baleāru jūrai pieskaita arī teritoriju austrumos no Baleāru salām līdz [[Sardīnija]]i un [[Korsika]]i ([[Sardīnijas jūra|Sardīnijas jūru]]).<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbed097896bb431f68f31f/ The Encyclopedia of Earth. Balearic Sea]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Zlata Ogneviča
|      Vārds_orig = ''Злата Огневич''
|          Attēls = Zlata Ohnevytj, ESC2013 press conference 05.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Zlata 2013. gada Eirovīzijas preses konferencē
|        Dz_vārds = Inna Bordjuha
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|1|12}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Murmanska}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://zlatao.com/}}
|         Dzimums = S
}}

sentences:
'''Hess''' var būt:
* [[Harijs Hess]] (''Harry Hess'') — Kanādas mūziķis (dzimis 1968);
* [[Rūdolfs Hess]] (''Rudolf Heß'') — vācu politiķis (1894—1987);
* [[Viktors Hess]] (''Victor Franz Hess'') —  austriešu-amerikāņu fiziķis (1883—1964).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Bebrenes muiža
| native_name         =
| former_names        = Rittergut Bewern
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bebrenes muiza.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 300px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Neorenesanse
| structural_system   =
| owner               = [[Latvijas Republikas Izglītības un Zinātnes ministrija|Izglītības un Zinātnes ministrija]]
| current_tenants     = [[Bebrenes vispārizglītojošā un profesionālā vidusskola]]
| location            = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Bebrene}}
| pushpin_map         =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1896
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Leandro Markoni]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: ''Oficiālā šīs politikas versija ir pieejama [[Wikimedia:Privacy policy|Wikimedia fonda lapā]] (angļu valodā). Visas diskusijas par to notiek lapā [[meta:talk:Privacy policy]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Liocarcinus_vernalis.jpg
|    att_nosaukums = [[Pelēkais peldkrabis]] (''Liocarcinus vernalis'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| sekcija = Eubrachyura
| sekcija_lv = Eibrahiuru sekcija
| binomial=Eubrachyura <small>([[Michèle de Saint Laurent|de Saint Laurent]], 1980)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Eibrahiuru sekcija''' jeb '''augstākie krabji''' (''Eubrachyura'') ir viena no [[krabji|krabju infrakārtas]] (''Brachyura'') sekcijām, kura tiek sadalīta divās apakšsekcijās atkarībā no tā, kur atrodas abu dzimumu dzimumorgānu atvērumi. Apakšsekcijas ''[[Heterotremata]]'' krabju tēviņiem dzimumorgānu atvērums atrodas uz kājām, bet mātītei uz krūšu kaula. Toties apakšsekcijas ''[[Thoracotremata]]'' krabjiem dzimumorgānu atvērumi abiem dzimumiem atrodas uz krūšu kaula. Tas eibrahiuru sekcijas krabjus atšķir no pārējiem [[desmitkājvēži]]em, jo tiem atvērumi vienmēr atrodas uz kājām.

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Mākslīgais intelekts]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
'']]
 (''Danaus plexippus'') kāpurs]]
'''Tauriņa kāpurs''' ir [[zvīņspārņi|zvīņspārņu]] kārtas kukaiņu [[kāpurs|kāpurs]]. Vairumam kāpuru ir [[cilindrs|cilindrisks]] ķermenis, kura garums ir no dažiem milimetriem līdz pat 12 cm. Ķermenis sastāv no galvas segmenta, trim krūšu segmentiem un desmit vēdera segmentiem. Pie krūšu segmentiem atrodas trīs pāri īsto kāju, bet pie vēdera ir vairāki pāri kāju, kuras vēlāk reducējas. Uz galvas katrā pusē ir sešas acis (''[[stemmata]]''), kas uztver tikai gaismu, nevis attēlus. Kāpuriem ir īsas segmentētas [[antena (bioloģija)|antenas]] un spēcīgi žokļi. Daudzus tauriņu kāpurus dēvē arī par [[tārpi]]em, piemēram, [[zīdtārpiņš|zīdtārpiņus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akroleīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O
|molmasa=56,06
|blīvums=841
|kušanas temperatūra=−87,7 °C
|viršanas temperatūra=52,5 °C)
}}
'''Akroleīns''' (propenāls, akrilaldehīds, H2C=CH−CHO) ir bezkrāsains vai nedaudz dzeltenīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar neciešami asu smaku un acis kairinošu iedarbību. No tā cēlies vielas nosaukums ({{Val-la|acris}} — ass, kodīgs + ''oleum'' — eļļa). Akroleīns ir vienkāršākais no nepiesātinātajiem [[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Cmbox
|type=notice
|text=Lai pievienotu lapu šai kategorijai, lapā ievietojiet veidni {{tl|inuse}} vai {{tl|inuse2}}
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viens no Simtgades ozoliem, iestādīts pie jaunās LNB ēkas.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
Igaunijā, no kuras pazemes ūdeņi spiežas virspusē]]
'''Pazemes ūdeņi''' ir visi [[ūdens|ūdeņi]], kas dažādā dziļumā atrodas [[Zemes garoza|Zemes garozā]] — iežu porās, plaisās un tukšumos. Lielākā daļa no tiem atrodas Zemes virskārtas augšpusē, tomēr tie var būt līdz 14 km dziļumā. [[Dzeramais ūdens]] visbiežāk tiek iegūts no pazemes ūdeņiem, rokot [[aka]]s vai veicot urbumus. Ja pazemes ūdeņi nonāk zemes virskārtā, veidojas [[avots]] vai [[avoksnājs]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rikanda
| attēls            = Rikandas upe Ērģemē.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rikandas upe Ērģemē, skats no autoceļa P22
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Omuļi]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Seda (upe)|Seda]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=52| sāk_plat_s=48| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25| sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=34| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45| iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=52| iet_gar_s=35| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{EST}}<br />{{LAT}}
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 24
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 35
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,025
| baseins           = 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Žukupe]]
}}
'''Rikanda''' (arī '''Rikarde''', augštecē — '''Ērģeme''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95169 |title=Informācija par objektu: Rikanda |accessdate={{dat|2016|07|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Seda (upe)|Sedas]] labā krasta pieteka [[Valkas novads|Valkas novada]] [[Ērģemes pagasts|Ērģemes]] un [[Valkas pagasts|Valkas]] pagastos. Sākas kā novadgrāvis pie [[Omuļi]]em, tek dienvidaustrumu virzienā. Upes baseins atrodas [[Ērģemes pauguraine|Ērģemes paugurainē]], tajā daudz mežu. Gultne visā garumā regulēta, taisnota. Lielākās pietekas ir [[Pudžurga]] (5 km), [[Oļupe]] (5 km; labās), [[Žukupe]] (8 km; kreisā).<ref>{{Latvijas daba|5|5}}</ref>

sentences: '''Elektriskā lauka indukcija''' (vienkārši — '''elektriskā indukcija''') <math>\vec{D}</math> ir [[Vektors|vektoriāls]] [[Fizikāls lielums|lielums fizikā]], kas vienāds ar [[Elektriskā lauka intensitāte|elektriskā lauka intensitātes]] <math>\vec{E}</math> [[Dielektriķis|dielektriķī]] un [[Dielektriķu polarizēšanās|dielektriķa polarizētības]] <math>\vec{P}</math> summu:

sentences: '''Mazais pirkstiņš''' jeb '''mazais pirksts''' ir piektais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas blakus [[Zeltnesis|zeltnesim]] un to veido trīs [[Falanga (anatomija)|falangas]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Aterezers
|attēls=Aerial image of the Attersee (view from the southwest).jpg
|paraksts=
|map = Austrija
| plat_d=47 | plat_m=54 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=13 | gar_m=33 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
|platība=45,9
|garums=20
|Vid_dziļums=85
|Max_dziļums=171
|tilpums=4
|augstums_vjl=469
|izteka=[[Āgere]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Aterzē]], [[Unteraha]]
}}
'''Aterezers''' ({{val|de|Attersee}}) vai '''Kammerezers''' (''Kammersee'') ir [[ezers]] [[Austrija|Austrijā]], [[Augšaustrija]]s zemē. Nosaukums, iespējams, cēlies no [[ilīriešu valoda]]s ''Ata'' vai ''Ada'', kas nozīmē ‘ūdens’.

sentences: '''Imaginārā vienība''' ir tāds [[komplekss skaitlis]], kura [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir vienāds ar −1. To parasti apzīmē ar ''i''. Imaginārā vienība nav [[reāls skaitlis]], jo reāla skaitļa kvadrāts nevar būt vienāds ar −1.

sentences: '''Skrundas lokators''' jeb '''Skrundas radio lokācijas stacija''' (RLS) bija militārs Padomju armijas objekts, kas atradās tiešā [[Skrunda|Skrundas]] pilsētas tuvumā. Stacijā atradās RLS "Dņepr" un tika būvēts jauns RLS "Darjal".

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Dombes putnu parks
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Hiacintes_ara.JPG
|image_width         = 230px
|image_caption       = Hiacinšu aras ''(Anodorhynchus hyacinthinus)'' Dombes putnu parkā
|map_type            = Francija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 45 | latm  = 59 | lats  = 36 | latNS  = N
|longd =  5 | longm =  1 | longs = 36 | longEW = E
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1970
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Francija|Ēna (Rona-Alpi)|Villarsledomba}}
|area                = 35 ha
|num_animals         = 2000
|num_species         = 400
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     = 300 000
|website             = {{url|http://www.parcdesoiseaux.com/}}
}}
'''Dombes putnu parks''' (''Parc des oiseaux'') ir [[zoodārzs]], kas atrodas [[Villarsledomba]]s komūnā, [[Ēna (Rona-Alpi)|Ēnas (Rona-Alpi)]] [[Francijas departamenti|departamentā]], [[Francija|Francijā]]. Parka teritorija ir 35 [[hektārs|ha]], un tajā mīt ap 400 sugas, kas pārstāv visus Zemeslodes [[kontinents|kontinentus]] un [[klimats|klimatiskās zonas]].

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIS-150
| image             = Zis 150 museum.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1947
| production_end    = 1958
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6720 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 3900 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           =
| designer          =
}}
'''ZIS-150''' ({{val|ru|ЗИС-150}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]] rūpnīcā laika posmā no 1947. gada līdz 1957. gadam. 1957. gadā modelis tika aizstāts ar [[ZIL-164]], kas faktiski ir uzlabots ZIS-150.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Volstrīta: Nauda nekad neguļ
| attēls = Wall Street- Money Never Sleeps film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wall Street: Money Never Sleeps''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivers Stouns]]
| producents = * [[Edvards R. Presmens]]
* [[Ēriks Kopelofs]]
| scenārija autors = * [[Alans Lēbs]]
* [[Stīvens Šifs]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Frenks Landžella]]
| mūzika = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Edward R. Pressman Productions]]''
* ''[[Ixtlan Production]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|5|14|Kannu filmu festivāls|2010|9|24|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wall-street-money-never-sleeps-film|title=Wall Street: Money Never Sleeps|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wallstreet2.htm|title=Wall Street: Money Never Sleeps (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|134,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = [[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Volstrīta: Nauda nekad neguļ"''' ({{val|en|Wall Street: Money Never Sleeps}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šia Lebafs]], [[Džošs Brolins]], [[Kerija Maligana]], [[Īlaijs Volahs]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Frenks Landžella]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 1987. gada filmai "[[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]".

sentences:
[[File: 1mdt.jpg|thumb|300 px|Diphtheria toxin dimer, Corynephage beta.]]
'''Difterijas toksīns''' ('''DT''') ir [[polipeptīds]], kas sastāv no 535 [[Aminoskābes|aminoskābēm]] ar [[Molekulārā masa|molekulāro masu]] aptuveni 62000 [[Atommasas vienība|Da]]. Sastāv no diviem fragmentiem ([[Domēns|domēniem]]): A (DT-A domēns) un B (DT-B domēns).<ref name="Burkovski2014"/> To producē ''[[Corynebacterium diphtheriae]]''.

sentences: '''Vektors''' — orientēts [[taisne]]s [[nogrieznis]], t.i., tāds taisnes nogrieznis, kurš savieno divus punktus <math>A \,</math> un <math>B \,</math> un ir norādīts, kuru no šiem punktiem uzskatīt par nogriežņa sākumu un kuru par gala punktu.

sentences:
ar komentāriem Dēvanāgarī rakstā (18. gadsimts)]]
'''Dēvanāgarī''' ({{val|sa|देवनागरी}}, [[SSTA]]: {{IAST|Dēvanāgarī}}) ir rakstības sistēma, ko lieto atsevišķi vai kopā ar citām rakstu sistēmām vairākās [[Indijas valodas|Indijas valodās]], ieskaitot [[Sanskrits|sanskritu]], [[hindi]], [[Marathu valoda|marathu]], [[Sindhu valoda|sindhu]], [[Bihāri valodas|bihāri]], [[Bhili valoda|bhili]], [[Marvaru valoda|marvaru]], [[Konkanu valoda|konkanu]], [[Bhodžpūru valoda|bhodžpūru]], [[Nepāliešu valoda|nepāliešu]], [[nevaru valoda]] [[Nepāla|Nepālā]] un dažreiz [[Kašmiriešu valoda|kašmiriešu]] un [[Romāni valoda|romāni]] valodā. Raksta un lasa no kreisās uz labo pusi, tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Arizonas "Diamondbacks"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Arizona|Fīniksa}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1998|kapteinis=|klubs=Arizona Diamondbacks|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Chase Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=48 405|krāsas=Sarkana, smilšu, melna, gaiši zila, balta<br />{{color box|#A71930}} {{color box|#E3D4AD}} {{color box|#000000}} {{color box|#3EC1CC}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Kens Kendriks|prezidents=|menedžeris=Maiks Heizens|galvenais_treneris=Torijs Lovullo|logo=Arizona Diamondbacks logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=1 (2001)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=5|bg_color=#E3D4AD|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#A71930}}'''Arizonas "Diamondbacks"''' ({{Val|en|Arizona Diamondbacks}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Fīniksa|Fīniksā]], [[Arizona]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1998. gadā. "Diamondbacks" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Chase Field'' stadionā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Lēdzerkste
|suga=Cirsium oleraceum
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= (L.) Scop.
|binomial=Cirsium oleraceum
|attēls= Cirsium oleraceum kz12.jpg
}}
'''Lēdzerkste''' ({{val|la|Cirsium oleraceum}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga. Tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] bieži sastopama visā valstī. Parasti aug dažāda lieluma grupās vai vienlaidu audzēs pārmitros biotopos: [[Pļava|pļavās]], gar ūdenstilpēm, aizaugošos [[Grāvis|grāvjos]] un slapjos mežos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cirsium-oleraceum-l-scop/|title=lēdzerkste - Cirsium oleraceum (L.) Scop. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-01-01}}</ref>

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Viola
|           attēls = Viola reichenbachiana 001.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = [[Meža vijolīte]] (''Viola reichenbachiana'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Malpighiales
|         rinda_lv = Malpīgiju rinda
|           dzimta = Violaceae
|        dzimta_lv = Vijolīšu dzimta
|            ģints = Viola
|         ģints_lv = Vijolītes
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''15. aprīlis''' ir gada 105. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (106. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 260 dienas.

sentences: '''Virulence''' (no {{val|la|virulentus}} — 'indīgs') ir [[mikroorganismi|mikroorganismu]] [[patogēns|patogenitātes]] pakāpe. Tā atkarīga no [[infekcija|infekciju]] ierosināšanas īpatnībām, kā arī inficējamā [[organisms|organisma]] uzņēmības. Par virulences vienību uzskata mazāko daudzumu baktēriju, kas nogalina visus eksperimenta dalībniekus, bet mēra ar devu, kura pietiek, lai nogalinātu 50% eksperimenta dzīvnieku. Virulence samazinās nelabvēlīgu ārējās vides apstākļu ietekmē. Mikroorganismu virulences samazināšanos izmanto dažādu [[vakcīna|vakcīnu]] ieguvē.<ref>Populārā medicīnas enciklopēdija</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| vārds = Broņislava Martuževa
| attēls = Broņislava Martuževa ap 1955.jpg
| dz_gads = 1924
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 08
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Domopoles pagasts|Slavīti}}
| m_gads = 2012
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 13
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Madona}}
| tautība = latviete
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Dzejniece, disidente
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| lit virzieni = Lirika
| dzimums = S
}}
'''Broņislava Martuževa''' (dzimusi 1924. gada 8. aprīlī, mirusi 2012. gada 13. februārī<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/gramatas/410687-mirusi_dzejniece_bronislava_martuzeva Mirusi dzejniece Broņislava Martuževa]</ref>) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]], nacionālās pretošanās kustības dalībniece un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences: '''Voltas stabs''' bija pirmais praktiski pielietojamais elektroķīmiskais strāvas avots. To izgudroja [[Alesandro Volta]] 1800. gadā.<ref name="Adaptronika">{{grāmatas atsauce|author=Pēteris Apse-Apsītis| title= Adaptronika |date=15 Jūnijs 2015|publisher="RTU Izdevniecība"|isbn=978-9934-10-732-0|page=8}}</ref> Šī [[līdzstrāva]]s baterija sastāvēja no viena vai vairākiem [[galvaniskais elements|galvaniskajiem elementiem]], kas savukārt sastāvēja no [[cinks|cinka]] un [[sudrabs|sudraba]] diskiem, kas tika atdalīti ar sālsūdenī piesūcinātu auduma gabalu. Volta pēc eksperimentiem noteica — jo vairāk galvanisko elementu, jo lielāks elektriskais spēks (tagad tiek saukts par [[elektriskais spriegums|spriegumu]] un mērīts [[volts|voltos]], par godu Voltam) tiek atdots.

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bella Torna
|      Vārds_orig = ''Bella Thorne''
|          Attēls = Bella Thorne 2021.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Bella Torna 2021. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|10|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Pembrokpainsa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, modele, dejotāja
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Walt Disney Records|Walt Disney]]''
|   Darbojies_arī = [[Zendaja]]
|           Mlapa = {{URL|bellathorneofficial.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Anabella Everija "Bella" Torna''' ({{val|en|Annabella Avery "Bella" Thorne}}; dzimusi {{dat|1997|10|8}})<ref name="Disney Channel Medianet">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne|title=Bella Thorne is "CeCe Jones"|accessdate=2010-11-13|work=Disney Channel Medianet|archive-date=2014-10-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20141016014106/http://www.disneychannelmedianet.com/web/showpage/showpage.aspx?program_id=3129298&type=thorne}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dejotāja, dziedātāja, modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar Sisijas Džonsas lomu ''[[Disney Channel]]'' seriālā ''[[Shake It Up]]''. B. Torna ir filmējusies vairāk nekā 20 dažādās filmās un TV seriālos, kā arī vairāk nekā 60 reklāmās. Saņēmusi 2011. gada ''Young Artist Awards'' balvu kā labākā vadošā jaunā aktrise. Atveidojusi lomas tādās filmās kā "[[Aleksandrs un briesmīga, murgaina, neizdevusies, ļoti slikta diena]]" (''Alexander and the Terrible, Horrible, No Good, Very Bad Day'', 2014), "[[Kopā pret pašu gribu]]" (''Blended'', 2014), "[[Alvins un burunduki: Diženais burunduļojums]]" (2015), "[[Tusnīte]]" (''The DUFF'', 2015), "[[Amitivila: Atmošanās]]" (''Amityville: The Awakening'', 2017), ''[[The Babysitter]]'' (2017), "[[Pusnakts saule]]" (''Midnight Sun'', 2018), "[[Slepkavību lielvalsts]]" (2018) un ''[[Infamous]]'' (2020).

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|Frankish people}}
{{Commonscat|Frankish people}}

sentences:
{{cita nozīme|Kandavas mācītāju|Jaunpils mācītāju|Aleksandrs Hanss Bernevics}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Bernevics
|     vārds_orig = ''Alexander Bernewitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1856
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Kandava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Kandava]], [[Talsu apriņķis]], [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|Latvijas SPR]]<br />(tagad [[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vertukšne]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Vertukšne]]

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences: '''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OTE''
| native_name      =
| logo             = OTE_SA.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    = Kompānijas galvenā mītne Atēnās
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1949. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Atēnas]]
| location_country = {{GRE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = informācijas tehnoloģijas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.cosmote.gr/fixed/en/corporate
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{Ēkas infokaste
| map              = Grieķija#Eiropa
| plat_d = 38.045023 | plat_NS =
| gar_d  = 23.804270  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = ''OTE'' galvenās mītnes vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = ''OTE'' galvenās mītnes vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju Rīgā|ciemu Rucavas pagastā|Mangaļi (Rucavas pagasts)}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Mangaļi
| tips                = stacija
| attēls              = Mangaļu stacijas ēka.JPG
| attēla_apraksts     = Mangaļu stacijas ēka
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Mīlgrāvis, Dzirnupe
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 + 9
| adrese              = Mangaļu dzelzceļa stacija,
Vitrupes iela 2, Rīga, LV-1034
| latd  = 57| latm  = 1| lats  = 7.46754| latNS  = N
| longd = 24| longm = 7| longs = 47.57514| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (3 km),
[[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (6 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences: '''Rentgenlampa''' ir ierīce [[rentgenstari|rentgenstaru]] iegūšanai. Tā sastāv no [[Katods|katoda]] ([[Volframs|volframa]] kvēldiegs) un [[Anods|anoda]] (kuru dzesē), kas atrodas [[Vakuums|vakuumā]]. Mazjaudīgām rentgenlampām (līdz ~3 k[[vats|W]]) anods ir nekustīgs un [[elektrons|elektronu]] kūlis krīt vienā un tajā pašā vietā, anodu dzesē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Lielas jaudas rentgenlampām (~ virs 14 kW) katods ir rotējošs disks un elektronu plankuma atrašanās vieta mainās.

sentences: SQL valodā komanda '''DELETE''' izdzēš vienu vai vairākus ierakstus no tabulas. Var tikt izmantots nosacījums, lai dzēstu noteiktus ierakstus. Ja netiek lietots nosacījums tad tiek dzēsti visi ieraksti.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Kasimir von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Bādene-Virtemberga|Virtembergas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Georgs Johans fon Meijendorfs, Auguste Sofija Šarlote [[Štakelbergi|fon Štakelberga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Katrīna fon Fēgezaka (1771—1840)<ref>[http://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Vegesack_nr_679 ''Adelsvapens genealogi Wiki''] (zviedriski)</ref>
|          bērni = Kazimirs (1794—1854), Georgs (Jegors) (1795—1863), Pēteris (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrinierīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāli, uranila hidroksīdi un hidrāti
|ŠtruncaID=4/H.02-10
|ķīm_formula=(K2,Ca,Sr)U3O10·4(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Oranža
|svītra=
|habituss=Plātņveida, pseidoheksagonāli kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=5,66
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Stokholma
 | native_name              = ''Stockholm''
 | settlement_type          = Galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Photomontage
                              | photo1a = View_of_Stockholm-170351.jpg
                              | photo2a = Stockholms_Stadshuset_City_Hall_Stockholm_2016_01.jpg
                              | photo2b = Kastellet_citadel_on_Kastellholmen_Stockholm_2016_02.jpg
                              | photo3a = Kistacentralparts_Publish.jpg
                              | photo3b = Globen_September_2014_01.jpg
                              | photo4a = Stockholms_slott_August_2015_01.jpg
                              | spacing = 2
                              | size = 250
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Stockholms län vapenflagga.svg
 | image_seal               = Stockholm vapen.svg
 | seal_size                = 80px
 | pushpin_map              = Zviedrija
 | pushpin_mapsize          = 200
 | latd = 59 | latm = 21 | lats =  | latNS = N
 | longd = 18 | longm = 4 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Zviedrija}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1252. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = kopš 1388. gada
 | area_total_km2           = 188
 | population_total         = 864324
 | population_as_of         = {{dat|2011|12|31|SK|bez}}
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 1372565
 | population_metro         = 2091473
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | area_code                = +46-8
 | website                  = [http://www.stockholm.se/ stockholm.se]
 | footnotes                =
}}
'''Stokholma''' ({{val|sv|Stockholm}}) ir [[Zviedrija]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedz apmēram 980 tūkstošus, kopā ar priekšpilsētām — 1,6 miljonus, aglomerācijā — 2,4 miljonus. Pilsēta izvietojusies uz 14 salām [[Baltijas jūra]]s rietumu krastā pie [[Mēlarens|Mēlarena]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Kosovas krīze
|partof      = [[Dienvidslāvijas kari]]em
|image       =
|caption     = '''Pulksteņrādītājvirzienā''': Dienvidslāvijas ģenerālštābs pēc [[NATO]] uzlidojumiem; ''[[Zastava Koral]]'' automašīna zem gruvešiem pēc NATO uzlidojumiem; [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] kritušo komandieru piemiņas plāksne; [[ASV]] [[McDonnell Douglas F-15E Strike Eagle|F-15E]] pacelšanās no [[Aviano]] gaisa bāzes.
|date        = {{dat|1998|2|28|N}} — {{dat|1999|6|11|N}}
|place       = [[Kosova]], [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvija FR]], [[Albānija]]<ref>{{ziņu atsauce |url = https://articles.latimes.com/1999/apr/14/news/mn-27375 |title = Yugoslav Troops Said to Cross Into Albania |newspaper=Los Angeles Times |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|first=John|last=Daniszewski}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |url = https://www.independent.co.uk/news/war-in-the-balkans-serbs-enter-albania-and-burn-village-1087030.html |title = War In The Balkans: Serbs enter Albania and burn village |newspaper=The Independent |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|location=London|first=Emma|last=Daly}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://fas.org/irp/threat/terrorism/sup6.pdf |title=Hostage-Taking and Kidnapping Terror in the COE  |publisher=[[US Army Training and Doctrine Command]] TRADOC G2 |location=[[Fort Leavenworth]], Kansas |date=5 December 2008 |via=[[Federation of American Scientists]]}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.wrmea.com/1999-july-august/a-chronology-of-u.s.-middle-east-relations.html|title=A Chronology of U.S.-Middle East Relations|website=WRMEA}}</ref>
|casus       =
|result      = [[Kumanovas līgums]]
|combatant1  =  [[Kosovas Atbrīvošanas armija]]

----
{{flag|NATO}} (no 1999. gada 24. marta [[Dienvidslāvijas bombardēšana]])
|combatant2  =  [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvijas FR]]
|commander1        =  [[Adems Jašarī]]{{KIA}}

 [[Hamess Jašarī]]{{KIA}}

 [[Sali Čekajs]]{{KIA}}

 [[Hašims Tači]]

 [[Silejmans Selimi]]

 [[Ramušs Haradinajs]]

 [[Agims Čeku]]

 [[Ahmets Krasņiči]]{{KIA}}

----
 [[Veslijs Klārks]]

|commander2        =  [[Slobodans Miloševičs]]

 [[Dragoljubs Ojdaničs]]

 [[Vlastimirs Džordēvičs]]

 [[Sretens Lukičs]]

 [[Nebojsa Pavkovičs]]

 [[Vladimirs Lazarevičs]]

 [[Gorans Radosavļevičs]]

|strength1         = 17 000–20 000 [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] karavīru
Aptuveni 1101 NATO lidmašīna
Vairāk kā 30 NATO karakuģu un zemūdeņu
|strength2         = 85 000 Dienvidslāvijas karavīri, 20 000 Dienvidslāvijas policistu
4000–5000 Rietumbosnijas karavīri
2032 tanki un bruņumašīnas
100 SAM vienības
1400 artilērijas vienības
Nezināms skaits serbu pamilitāro vienību
Nezināms skaits krievu pamilitāro vienīb
|casualties1       = '''Nogalināti:'''
1500 karavīri
8676 civilie<ref name="memorybook">{{tīmekļa atsauce|title=Kosovo Memory Book Database Presentation and Expert Evaluation |publisher=[[Humanitarian Law Center#Kosovo Memory Book|Humanitarian Law Center]] |date=4 February 2015 |url= http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-url=https://web.archive.org/web/20201112034039/http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-date=12 November 2020 |dead-url=no|access-date=3 January 2021}}</ref>
 2 [[ASV]] karavīri
|casualties2       = '''Nogalināti:'''
1008–2284 karavīri
454–2500 civilie
}}
{{Dienvidslāvijas kari}}

sentences:
pastmarka, izdota par godu Komunistiskās partijas manifesta publicēšanas simtgadei]]
'''''Komunistiskās partijas manifests''''' — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] darbs, kurā paustas klasiskā [[marksisms|marksisma]] pamatnostādnes. Pirmo reizi publicēts [[1848]]. gada 21. februārī. Pazīstams arī kā '''''Komunisma manifests''''' un ir viens no ietekmīgākajiem politiskajiem traktātiem. ''Manifestā'' tiek skaidrots, kā ar proletariāta [[revolūcija]]s palīdzību komunisti pārņemtu varu no buržuāzijas un izveidotu sociālistisku sabiedrību.

sentences: '''Hromatīns''' ir no [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un ar to saistītām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] veidoti pavedieni, kas veido [[hromosoma]]s. [[Eikariots|Eikariotu šūnās]] tas atrodas [[šūnas kodols|šūnas kodolā]], bet [[Prokariots|prokariotos]] tas ir [[nukleoīds|nukleoīdos]]. Hromatīnu var redzēt tikai tad, kad šūna dalās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sacīkstes "Lielgabala lode"
| attēls = Cannonball run.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Cannonball Run''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hels Nidems]]
| producents = [[Reimonds Čovs]]
| scenārija autors = Broks Jeits
| galvenajās lomās = * [[Bērts Renoldss]]
* [[Rodžers Mūrs]]
* [[Doms Deluizs]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Fara Foseta]]
| mūzika = Els Kops
| operators = Maikls S. Batlers
| montāža =
| studija = ''[[Golden Harvest]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1981|6|19}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = Honkonga<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|title=Cannonball Run|work=BFI Film & TV Database|accessdate=December 27, 2012|publisher=[[British Film Institute]]|location=London|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120802132129/http://ftvdb.bfi.org.uk/sift/title/11440|archivedate={{dat|2012|08|02||bez}}}}</ref>
| valoda = angļu, kantonas, japāņu, arābu
| budžets = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref>[http://www.moviegazetteonline.com/blu-rays/blu-ray-review-the-cannonball-run/ Cannonball run]</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|205,6 miljoni}}<ref name="box office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cannonballrun.htm |title=Cannonball Run, Box Office Information|publisher=[[Box Office Mojo]] |date= |accessdate=March 9, 2012}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]"
| imdb = 0082136
}}
'''"Sacīkstes "Lielgabala lode""''' ({{val|en|The Cannonball Run}}) ir 1981. gada [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Hels Nidems]], galvenajās lomās filmējušies [[Bērts Renoldss]], [[Rodžers Mūrs]], [[Doms Deluizs]], [[Džekijs Čans]] un [[Fara Fosete]]. Filmai 1984. gadā tika izdots turpinājums "[[Sacīkstes "Lielgabala lode" 2]]".

sentences: '''Abdominoplastika''' jeb '''vēdera plastika''' ir ķirurģiska operācija — liekās ādas un taukaudu noņemšana un vienlaicīga vēdera priekšējās sienas muskuļu pievilkšana, reizēm tiek veikta arī nabas korekcija. Operācija bieži nepieciešama arī būtiski novājējušiem, piemēram, pēc [[bariatrija]]s operācijām, tomēr to izdara tikai tad, kad svars ir stabilizējies.<ref>[https://jurmalasslimnica.lv/departments/vedera-plastika-abdominoplastika Jūrmalas slimnīca. Vēdera plastika (abdominoplastika)]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Irbe
|     vārds_orig =
|         attēls = Irbe Anna.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Dzērbenes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Indija|Tamilnāda|Tirupatura}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Misionāre
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Kārlis Irbe (1861—1934)]], Lūcija
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kaļitajevs
|          bērni = Viktors, [[Kirils Irbe]]
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Irbe''' (dzimusi {{dat|1890|9|19}}, mirusi {{dat|1973|2|13}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[luterāņi|luterāņu]] [[misionāre]] [[Indija|Indijā]], piedalījās [[tamili|tamilu]] Evaņģēliski luteriskās baznīcas izveidošanā.<ref name="lat">{{LAT e|3|80}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona elegans
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona elegans <small>Kurz, 1875</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona elegans''''' ir ūdensblusu suga. Tajā izšķir 2 pasugas: ''Alona elegans elegans'' Kurz, 1875 un ''Alona elegans lebes'' Dumont & Van De Velde, 1975.<ref name="Kotov.etal2013"/> ''Alona elegans'' sastopama [[Itālija|Itālijā]] ([[Sicīlija]]s salā) un [[Spānija|Spānijā]] ([[Minorka]]s un [[Maljorka]]s salās).<ref name="Pretus1990"/><ref name="MarroneNaselli-Flores2004"/> Apdzīvo [[Dīķis|dīķus]], īslaicīgas un duļķainas [[peļķe]]s.<ref name="Pretus1990"/><ref name="MarroneNaselli-Flores2004"/>

sentences:
]]
'''Mežatundra''' ir pārejas [[bioma]] starp arktisko [[tundra|tundru]] un [[taiga|taigu]]; tajā mijas [[mežs|meža]] un tundras veģetācija.<ref>[https://tezaurs.lv/me%C5%BEatundra Tezaurs.lv Mežatundra]</ref> Mežatundras ainavām raksturīga nenoteikta robeža, tā stiepjas 30—300 km platā joslā [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos. Eirāzijā mežatundra stiepjas no [[Kolas pussala]]s rietumos līdz [[Indigirka]]s baseinam austrumos, Ziemeļamerikā — no [[Aļaska]]s rietumos līdz [[Labradoras pussala]]i austrumos.

sentences:
pie [[Iecava (stacija)|Iecavas stacijas]] ]]
 — [[Lāčplēsis (stacija)|Lāčplēsis]] ]]
 ]]
 ]]

sentences:
slima cilvēka [[plaušas]] histoloģiskais preparāts, krāsots ar [[hematoksilīns|hematoksilīnu]] un [[eozīns|eozīnu]]]]
'''Histoloģija''' ({{val-el|ἱστός}} — audums, ''λόγος'' — mācība) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvo [[organisms|organismu]] [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]] un [[orgāns|orgānu]] uzbūvi [[mikroskops|mikroskopiskā]] un submikroskopiskā līmenī. Histoloģiju var uzskatīt par medicīniski bioloģisku nozari, jo tai liela nozīme [[medicīna|medicīnā]] (histoloģijas metodes lieto [[biopsija|biopsiju]] materiālu izpētei). Tā ir cieši saistīta ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām zinātnes nozarēm.

sentences: '''Lirika''' vai '''liriskā dzeja''' ir [[dzeja]]s forma, kas izceļas ar [[emocijas|emocionālu]], [[subjektivitāte|subjektīvu]] un [[personība|personīgu]] izpausmi. Tā fokusējas uz autora personīgajiem [[jūtas|jūtām]], [[domas|domām]] un [[pieredze|pieredzi]], sniedzot tās lasītājam ieskatu dzejnieka iekšējā pasaulē. Liriskajā dzejā bieži vien dominē tādi emocionālie stāvokļi, kā [[mīlestība]], [[zaudējums]], [[laime]], [[skumjas]] vai citas [[intimitāte|intīmas]] tēmas. Lirika bieži izpaužas īsos [[dzejolis|dzejoļos]] vai [[dziesma|dziesmās]], kur svarīgs ir valodas skaistums, [[ritms]] un [[atskaņa]]s. Liriskā dzeja ne vienmēr ir saistīta ar konkrētu stāstu vai sižetu, bet drīzāk vērsta uz dzejnieka subjektīvo pieredzi un izjūtām. Lirika ietvert plašu stilu un formu klāstu, un dažādās kultūrās tā var atšķirties gan pēc stilistiskajām īpatnībām, gan tematikas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs fon Bērs
|     vārds_orig = ''Heinrich von Behr''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Renda]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Bonna]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1919–1962
|          valsts = [[Latvija]] (1919—1920),
[[Veimāras Republika]] (1922-1933),
 [[Trešais reihs]] (1933—1945),
 [[Rietumvācija|Vācijas Federatīvā Republika]] (1956—1962)
|       struktūra = Sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[Vērmahts|Vērmahta]] 90. tanku grenadieru divīzija (''90. Panzer-Grenadier-Division''), [[Bundesvērs|Bundesvēra]] 5. tanku divīzija
|          kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusta Bruņinieka krusts|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar Ozollapām]] (''Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub'')
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
1884. gadā]]
'''Mērvienība''' ir izvēlēta kāda mērāma lieluma vērtība, kurai [[mērīšana]]s procesā noskaidro, cik reižu tā ietilpst mērāmajā lielumā. Piemēram, ja par garuma mērvienību izvēlas centimetru, tad mērot kāda priekšmeta garumu, noskaidro, cik centimetrus garš tas ir. Ja par laika mērvienību izvēlas [[gads|gadu]], tad kādam cilvēkam var noskaidrot, cik gadus vecs viņš ir utml. Pastāv dažādas mērvienības un to sistēmas, vienu un to pašu mērāmo lielumu var izteikt arī vairākās mērvienībās.

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences: '''Mazs bij tēva novadiņis''' ir [[Dainas|latviešu tautasdziesma]] [[Helmers Pavasars|Helmera Pavasara]] apdarē. Tā pirmo reizi tika atskaņota [[XX Vispārējie latviešu Dziesmu un X Deju svētki|XX Vispārējos latviešu Dziesmu un X Deju svētkos]] 1990. gadā, kopā atskanot 4 reizes [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziesmusvetki.lndb.lv/songs/?key=Mazs+bij+t%C4%93va+novadi%C5%86is+|title=Dziesmu svētku krātuve|website=dziesmusvetki.lndb.lv|access-date=2022-06-22}}</ref>

sentences:
[[attēls:Phospholipids aqueous solution structures LV.png|thumb|Lipīdu dubultslāņu struktūras|right|250px]]
'''Bioloģiskā membrāna''' jeb '''biomembrāna''' ir noslēdzoša vai atdaloša membrāna, kas kalpo kā selektīvi caurlaidīga barjera [[organisms|dzīvos organismos]]. [[Eikariots|Eikariotu]] [[šūna|šūnu]] bioloģiskās membrānas sastāv no [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]] dubultslāņa ar iestrādātiem integrālajiem [[olbaltumvielas|proteīniem]] (permanenti iestrādāti vai savienoti ar biomembrānu, kuri parasti pilda receptorās vai transporta funkcijas, kā arī tie var būt dažādi [[enzīmi]]) vai perifērajiem proteīniem, kas īslaicīgi pievienojas biomembrānai funkciju pildīšanai. [[Lipīdi]] šūnu membrānā nodrošina plūstenu matricu, kur proteīniem rotēt un [[difūzija|difundēt]] dažādu fizioloģisku funkciju veikšanai. Proteīni ir pielāgoti augstajai membrānas plūstamībai (lipīdu dubultslāņa [[viskozitāte]], ko ietekmē tās pakojums un apkārtējā vide) lipīdu dubultslānī dažādu anulāro lipīdu klātbūtnē. Šūnu membrānas ir atšķirīgas no izolējošiem [[audi]]em, ko veido šūnu slāņi kā piemēram [[gļotāda]] vai [[bazālā membrāna]].

sentences: Vārdam "'''Prūsis'''" ir vairākas nozīmes:

sentences: '''Slēdziens''' ir termins [[loģika|loģikā]]. ''[[Abdukcija]]'' ir viena no trīs slēdzienu veidu un metožu formām, kur pārējās ir [[dedukcija]] un [[indukcija]]. [[Abdukcija]] ir spriešanas veids, kurā no visiem pieņēmumiem tiek izvēlēts tas, kurš vislabāk izskaidro zināmos faktus. Abdukcija kā slēdziena veids un metode ir samērā jauns, to radīja [[Čārlzs Senderss Pīrss]]. Piemēram, ja zāle ir slapja, tad, balstoties uz abdukciju, var secināt, ka ir lijis vai ja kūp dūmi, visticamāk dūmu avots ir uguns.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nejaukais es
| attēls                   = Despicable Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Despicable Me''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Pjērs Kofins]]
* [[Kriss Reno]]
| producents               =
* Džons Koens
* Dženeta Hīlija
* Kriss Meledandrijs
| scenārija autors         =
* Kens Daurio
* Sinko Pols
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Vils Ārnets]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Miranda Kosgrova]]
* Dana Gaidžera
* Elsija Fišera
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Heitors Pereira]]
* [[Ferels Viljamss]]
| operators                =
* Gregorijs Perlers
* Pema Čīgenhāgena
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
* ''[[Universal Animation Studios]]''
* ''[[Mac Guff]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|7|9}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=despicableme.htm Despicable Me (2010)]. ''[[Box Office Mojo]]''. Retrieved 2010-07-26.</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|543,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Nejaukais es 2]]"
| imdb                     = 1323594
}}
'''"Nejaukais es"''' ({{val|en|Despicable Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] datoranimācijas [[Trīsdimensiju telpa|3-D]] kinokomēdija, kura veidota studijās ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]'' un ''[[Universal Animation Studios]]'' ASV un ''[[Mac Guff]]'' studijā Parīzē, Francijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Чёрный дрозд (Turdus merula, per aspera), Битцевский лес.jpg
 | att_nosaukums = Melnā mežastrazda tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |          suga = T. merula
 |       suga_lv = Melnais mežastrazds
 |      binomial = Turdus merula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|green|Nometnieks}}
{{legend|#00FF00|Ligzdo}}
{{legend|#EFCC00|Ziemo}}
{{legend|#C3B091|Introducēts}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Melnais mežastrazds''' jeb '''melnais strazds''' (''Turdus merula'') ir [[Latvija|Latvijā]] parasta [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[suga]], kas apdzīvo [[Eiropa|Eiropu]], [[Āfrika]]s ziemeļrietumus un [[Āzija]]s dienvidu daļu. Tas ir introducēts arī [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Melnajiem mežastrazdiem izdala 7 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes, 2020]</ref> [[Latvija|Latvijā]] mājo nominālpasuga (''T. m. merula'').<ref name=orn/> Atkarībā no izplatības reģiona melnais mežastrazds var būt gan gājputns, gan daļējs gājputns, gan nometnieks.

sentences:
{{navbox
|name = Šaaņsji
|title = [[Šaaņsji]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņkana]]
* [[Baodzji]]
* [[Haņdžuna]]
* [[Jaņaņa]]
* [[Juliņa]]
* [[Sjaņjana]]
* '''[[Sjiaņa]]'''
* [[Šanluo]]
* [[Tunčuaņa]]
* [[Veinaņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Šaaņsji]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rojas Svētā apustuļa Andreja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Rojas katoļu baznīca.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Rojas katoļu baznīca 2017. gadā
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 57 | latm  = 30  | lats  = 19 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 47  | longs = 55 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Talsu novads]], [[Rojas pagasts]], [[Roja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Toms Priedoliņš
| website               =
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2005. gads|2005]]
| year_completed        = [[2019]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[betons|betona]] [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[koks]]
}}

sentences: '''Ekvators''' ir iedomāta līnija apkārt [[Zeme]]slodei, kas atrodas vienādā attālumā no [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] un [[Dienvidpols|Dienvidpola]]. Tā atdala [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]] no [[dienvidu puslode]]s. Ekvatora platuma grāds ir 0°. Ekvators ir Zemes garākā paralēle un tās garums ir aptuveni 40 075,0 [[kilometrs|km]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es redzu vienīgi tevi
| attēls                   = All I See Is You (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All I See Is You''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Kreigs Bomgārtens]]
* [[Džiliana Kuglere]]
* [[Braiens Vilkinss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Konvejs]]
* Marks Forsters
| aktieri                  =
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Āna O'Reilija]]
* [[Ivonna Strahovska]]
* [[Vess Čethems]]
* [[Denijs Hastons]]
| mūzika                   = [[Marks Štreitenfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[SC International Pictures]]''
* ''[[Wing and a Prayer Pictures]]''
* ''[[LINK Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|14|Toronto kinofestivāls|2017|10|27|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-i-see-you-2016|title=All I See Is You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alliseeisyou.htm|title=All I See Is You (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|646,946}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es redzu vienīgi tevi"''' ({{val|en|All I See Is You}}) ir 2016. gada psiholoģiska romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bleika Laivlija]], [[Džeisons Klārks]], [[Āna O'Reilija]], [[Ivonna Strahovska]], [[Vess Čethems]] un [[Denijs Hastons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|14||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://static.panoramio.com/photos/original/10018154.jpg
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džošua Slokams
|     vārds_orig = ''Joshua Slocum''
|         attēls = Joshua Slocum cph.3b46344.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Britu impērija|Jaunskotija|Mount Hanley}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Atlantijas okeāns]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dzejnieks''', arī '''poēts''', ir [[rakstnieks]], kas raksta [[dzeja|dzeju]]. Dzejnieki mēdz rakstīt darbus arī citos [[literatūra]]s žanros, piemēram, [[proza|prozā]], kā arī mēdz piedalīties dzejas lasījumos. Dzejnieku darbi nereti netieši norāda uz attiecīgās tautas vai nācijas kultūras un literatūras līmeni, raksturo konkrētus notikumus un laika periodus. Dzejnieki ir pastāvējuši kopš antīkās vēstures un rakstījuši teju visās valodās; dzejnieki ir pielietojuši plašus dzejas stilus, kuri ir mainījušies līdz ar izmaiņām sabiedrībā un kultūrā.

sentences: '''Tirgvedības plāns''' ir viens no [[Tirgzinība|tirgzinības]] elementiem, kas apkopo visus pasākumus, kas noteikta laika un budžeta ietvaros tiks īstenoti uzņēmuma [[Mērķa tirgus|mērķa tirgū]], lai sasniegtu produkta vai pakalpojuma [[tirgus stratēģija|tirgus stratēģijā]] izvirzītos mērķus. Plānā parasti iekļauj stratēģisku nākotnes aktivitāšu pārskatu, kā arī konkrētu produktu kampaņu detalizētu taktiku, laika grafiku un izmaksu izvērsumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tērners un Hūčs
| attēls                   = Turner and hooch poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turner & Hooch''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Spotisvūds]]
| producents               = [[Reimonds Vāgners]]
| scenārija autors         =
* [[Deniss Šraieks]]
* [[Maikls Blodžets]]
* [[Deniels Petrijs jaunākais]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Mēra Vininghema]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Gross]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|7|28||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/turner-hooch-1989|title=Turner & Hooch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turnerandhooch.htm|title=Turner & Hooch (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tērners un Hūčs"''' ({{val|en|Turner & Hooch}}) ir 1989. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Spotisvūds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Mēra Vininghema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|28||bez}}.

sentences: {{cita nozīme|Krimuldas muižas pili|Krimuldas viduslaiku pili|Krimuldas viduslaiku pils}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI ūdenī (H2O)
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = (57% šķīdums) 1700
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 127 °C (57% šķīdums)
}}

sentences: '''Tīzenhauzeni''' ({{val-de|von Tiesenhausen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Remantadīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = rimantadīns, flumadīns,
meradans, rofluāls,
(RS)-1-(1-adamantil)etānamīns
|           CAS numurs = 13392-28-4
1501-84-4 (hidrohlorīdam)
|      ķīmiskā formula = C12H21N
|              molmasa = 179,302
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 373—375 °C (hidrohlorīda racemātam)
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Remantadīns''' (''Remantadinum'') jeb '''rimantadīns''' ir [[gripa|pretgripas]] un [[ērču encefalīts|pretencefalīta]] preparāts, kas pieder pie [[adamantāns|adamantāna]] atvasinājumiem. Remantadīns ir balta, rūgta kristāliska viela, kas labi šķīst spirtā, bet slikti — ūdenī. Remantadīnam ir divi [[optiskie izomēri]]. Parasti lieto hidrohlorīda veidā. Atsaucoties uz ASV infekcijas slimību centra CDC (''Centers for Disease Control and Prevention'') datiem, 100% sezonālās gripas (H3N2), kā arī 2009. gada pandēmiskās gripas vīrusi ir izturīgi pret remantadīnu, tādēļ to vairs nenozīmē gripas ārstēšanā.<ref>Antiviral Agents for the Treatment and Chemoprophylaxis of Influenza: Recommendations of the Advisory Committee on Immunization Practices (ACIP)http://www.cdc.gov/mmwr/preview/mmwrhtml/rr6001a1.htm</ref>

sentences: '''Smaragds''' (no {{val|el|σμάραγδος}} — 'mirdzošs, spīdošs') (Be3Al2(SiO3)6) ir koši zaļš [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Tas ir viens no vērtīgākajiem dārgakmeņiem līdzās [[dimants|dimantam]], [[rubīns|rubīnam]] un [[safīrs|safīram]], un nereti ir dārgāks nekā pārējie trīs. Lielākajai daļai atrasto smaragda kristālu ir ieslēgumi, kas samazina to vērtību.

sentences: '''Orgānu transplantācija''' ir ķirurģiska operācija, kuras laikā dzīvas vai mirušas personas (donora) audi vai [[Orgāns|orgāni]] tiek pārstādīti citas personas (recipienta) organismā.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|last1=Okanya|first1=C.L.|title=Organ Transplantation and its physiological implications – A review|date=2013}}</ref> Orgāni, kas var tikt pārstādīti, ir plaušu, sirds, aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera un zarnu transplanti. [[Audi]] tiek ņemti no radzenes, ādas, kauliem, asinsvadiem, skrimšļiem un saitēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151015011400/https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm }}</ref>

sentences: '''Monēras''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μόνος'' — 'viens' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.finedictionary.com/Monera.html|title=Monera Definitions|website=finedictionary.com|access-date=14.05.2021}}</ref>) ir viena no piecām [[Valsts (bioloģija)|dzīvo organismu valstīm]] un vienīgā, kurā ietilpstošie [[Organisms|organismi]] ir [[prokarioti]]. Tātad tie ir organismi, kas katrs sastāv no vienas [[Šūna|šūnas]], kurai nav [[Šūnas kodols|kodola]]. Daļa monēru absorbē barību, bet citas ir [[fotosintēze|fotosintezējošas]]. Pie monērām pieder [[Arheji|arhebaktērijas]], [[baktērija]]s un [[Zilaļģes|ciānbaktērijas]]. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/bio/IT/B_10/default.aspx@tabid=9&id=114.html|title=Vitakera klasifikācija|website=siic.lu.lv|access-date=14.05.2021}}</ref> Taču, pēc dažiem avotiem, dalījums piecās dzīvo organismu valstīs tiek uzskatīts par novecojušu, un monēras vairs nav valsts, jo ciānbaktērijas pieskaitītas [[Augi|augu]] valstij to [[Fotosintēze|fotosintēzes]] spēju dēļ un izveidotas divas atsevišķas valstis — baktēriju un arhebaktēriju —, tādējādi šādā [[Taksonomija|taksonomijā]] ir sešas, nevis piecas [[Bioloģija|bioloģiskās]] valstis. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thoughtco.com/six-kingdoms-of-life-373414|title=Guide to the Six Kingdoms of Life|website=ThoughtCo.|access-date=14.05.2021}}</ref>

sentences:
<!-- {{Valodniecība}} -->
'''Fonētika''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] vārda φωνή - ''"skaņa"'' vai ''"balss"'') ir zinātnes nozare, kas pēta cilvēka runas [[skaņa]]s. Tā nodarbojas ar runāto skaņu fizikālajiem raksturlielumiem, to '''radīšanas''' [[Fizioloģija|fizioloģiju]], klausītāja '''uztveri''' un neirofizioloģisko '''izpratni'''. Salīdzinājumam [[fonoloģija]], kas ir nepieciešama pilnīgai fonētikas izpratnei, pēta '''''valodai specifiskas''''' skaņu ''sistēmas'' un skaņu ''modeļus'', kas piemīt atsevišķām [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodām]]. Kaut arī fonoloģija stingri bāzējas fonētikā, tā tomēr ir atsevišķa [[valodniecība]]s nozare, kas nodarbojas ar psiholoģiski reālām, abstraktām skaņu vienībām ([[Fonēma|fonēmām]]) un to individuālajām fizikālajām īpašībām, kas nodrošina saprotamu atšķirību starp šīm skaņām, kā arī saprotamu atšķirību starp šādu skaņu grupām. Fonētika nodarbojas ar reāli izrunātu skaņu fiziskajiem raksturojumiem, nevis ar kontekstiem, kādos šīs skaņas tiek lietotas valodās vai veidiem, kādos šie fiziskie raksturojumi var mainīties atkarībā no konteksta. (Šī pēdējā parādība ir [[fonoloģija]]s pētījumu subjekts: šie skaņu varianti, kuri mainās atkarībā no valodai specifiskām situācijām, fonoloģijā tiek saukti par [[alofons|alofoniem]].)

sentences: '''Etniskā grupa''' ir daudznozīmīgs termins, kas apzīmē dažādus [[Etnoss|etniskās]] kopības veidus. Viena no plašāk izmantotajām nozīmēm ir skaitliski neliela savrupa [[nācija]]s daļa, kas dzīvo noteiktā teritorijā un saglabā dažas [[kultūra]]s, [[valoda]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] īpatnības.<ref>{{tīmekļa atsauce| url= https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/9-klase/latvijas-iedzivotaji-teritorialais-izvietojums-7560/re-cba6b1ba-04be-49db-a82d-e00010c74034 | title= Latvijas iedzīvotāju raksturojums | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> Šo cilvēku grupu vieno arī vēsturiskas saites un dzīves telpa. Vairākas etniskās grupas var veidot [[tauta|tautu]], piemēram, [[šveicieši]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Portuguesa''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Portugāles Republika
|            valsts_nosaukums = Portugal
|               karoga_attēls = Flag of Portugal.svg
|            karoga_nosaukums = Portugāles karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Portugal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Portugāles ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[A Portuguesa]]''
tulk. "Dziesma Portugālei"
|               kartes_attēls = EU-Portugal.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Lisabona]]5
| latd=38 |latm=46 |latNS=N |longd=9 |longm=11 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[portugāļi]] 96,87%
legāli imigranti 3,13% ([[Kaboverde|kaboverdieši]], [[Brazīlija|brazīļi]], [[ukraiņi]], [[Angola|angoļi]] un citi)<ref>[http://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_main INE], Statistics Portugal</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2007
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]6
|        valsts_galvas_tituls = [[Portugāles prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Marselu Rebelu de Souza]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Portugāles premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Antoniu Košta]]
|        neatkarības_iegūšana = Izveide
|         neatkarības_piezīme = Vispārpieņemtais valsts izveides gads ir 1139. gads
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Condado de Portucale|Dibināšana]]
|          neatkarības_datums = {{dat|868}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Condado Portucalense|Atkārtota dibināšana]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1095}}
|       neatkarības_notikums3 = [[São Mamede kauja|''De facto'' neatkarība]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1128|6|24}}
|       neatkarības_notikums4 = '''[[Portugāles karaliste|Karaliste]]'''
|         neatkarības_datums4 = '''{{dat|1139|7|25}}'''
|       neatkarības_notikums5 = [[Samoras līgums|Atzīta]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1143|10|5}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Manifestis Probatum|Pāvesta atzinums]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1179}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1986|1|1}}
|                 platība_km2 = 92 345
|               platība_rangs = 110.
|              procenti_ūdens = 0,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 10 707 924<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html | title= Portugal | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2009-11-28 | archive-date= 2020-05-19 | archive-url= https://web.archive.org/web/20200519213218/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 114
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 87.
|                     IKP_PPP = $232 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 40.
|          IKP_PPP_per_capita = $23 464
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 34.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,866
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 38.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Rietumreiropas laiks|WET]]3
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = [[Rietumreiropas vasaras laiks|WEST]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.pt]]4
|              tālsarunu_kods = 351
|                iso_kods_num = 620
|              iso_kods_alfa2 = PT
|              iso_kods_alfa3 = PRT
|                    piezīme1 = [[Mirandiešu valoda]], kurā runā dažos ciemos  [[Miranda do Douro]] municipalitātē, tika oficiāli atzīta 1999. gadā (''Lei n.° 7/99 de 29 de Janeiro'').<ref>[http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 The Euromosaic study, Mirandese in Portugal] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070313113715/http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 |date={{dat|2007|03|13||bez}} }}, europa.eu - European Commission website, accessed January 2007.</ref> Tiek atzīta arī [[Portugāļu zīmju valoda]].
|                    piezīme2 = Pirms 1999: [[Portugāles eskudo]].
|                    piezīme3 = [[Azoras]]: [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-1; UTC [[Eiropas vasaras laiks|vasarā]].
|                    piezīme4 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme5 = No 1139. līdz 1260. gadam galvaspilsēta bija [[Koimbra]].
|                    piezīme6 = Šībrīža pārvaldes forma tika izveidota [[Neļķu revolūcija|Neļķu revolūcijā]] {{dat|1974|4|25}}, kas izbeidza [[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]] autoritāro režīmu.
}}

sentences:
polārstacija Karalienes Modas Zemē]]
'''Dienvidāfrikas Nacionālā Antarktikas programma''' ({{val|en|South African National Antarctic Programme}}; '''SANAP''') ir [[Dienvidāfrika]]s valdības programma [[Antarktika]]s un [[Subantarktika]]s izpētei. Programmas galvenais ofiss atrodas [[Keiptauna|Keiptaunā]], Īstpīrroudā. Programmas jurisdikcijā ir trīs pētniecības stacijas ([[SANAE IV]] [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], [[Gofailenda]] [[Gofa sala|Gofa salā]] un [[Marionailenda]] [[Prinča Edvarda salas|Prinča Edvarda salās]]), kā arī pētniecības kuģis ''Agulhas''. Programmas zinātniskās pētniecības funkcijas kopš 2003. gada ir Zinātnes un tehnoloģiju departamenta pārraudzībā, bet loģistika un infrastruktūra — Vides un tūrisma departamenta pārraudzībā. Līdzekļu piešķiršanu programmai pārrauga Nacionālais Pētniecības nodibinājums<!-- National Research Foundation -->.

sentences: {{Commonscat|Military of the United States}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 45
|lv = Četrdesmit pieci
}}
'''45''' ('''Četrdesmit pieci''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[44 (skaitlis)|44]] un [[46 (skaitlis)|46]].
{{commons|45}}
== Matemātika ==
* 45 ir [[nepāra skaitlis]]
*
== Zinātnē ==
* [[Rodijs|Rodija]] [[atomskaitlis]]
== Citās nozarēs ==
* Gada 45. diena ir [[14. februāris]]
* [[45. gads]]
* +45 ir [[Dānija]]s tālsarunu kods
* [[futbols|Futbola]] mačs sastāv no diviem periodiem un katrs ir 45 minūtes garš

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 2139.81
| subdivision_name2 =
| population_total = 50345
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ūsimā]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Porvoo''
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Porvo
| elevation_m =
| latd = 60
| established_date = ap [[1380]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_shield = Porvoo.vaakuna.svg
| image_skyline = Porvoo in January.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 23
| motto =
| lats = 40
| longEW = E
| longd = 25
| longm = 39
| longs = 50
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.porvoo.fi/}}
}}'''Porvo''' ({{Val|fi|Porvoo}}, {{val-sv|Borgå}}) ir [[pilsēta]] [[Ūsimā]] reģionā, [[Somija|Somijā]]. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 50 345 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas {{Mērvienība|km=50}} attālumā no [[Helsinki]]em.

sentences:
]]
'''Svētīgais''', arī '''Svētlaimīgais''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s noteiktu mirušu [[Persona|personu]] godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām veikta [[beatifikācija]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Maničgudilo ezers
|attēls=Lake Manych-Gudilo satellite-photo.png
|paraksts=Maničgudilo ezera satelītaina
|map = Krievija#Kalmikija#Rostovas apgabals
| plat_d=46 | plat_m=19 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=344
|garums=
|Vid_dziļums=0,6
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=10
|izteka=[[Maniča]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Maničgudilo ezers''' ({{val|ru|Маныч-Гудило}}, ''Большой Маныч'', ''Гудило'') ir [[sālsezers]] [[Krievija]]s dienvidrietumos, [[Kalmikija]]s, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] teritorijās. Dažkārt tiek uzskatīts par [[Proļetarskas ūdenskrātuve]]s daļu.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Tiviešu sievietes tautastērpos kopā ar cīkstoņiem
|tauta=Tivieši
''тывалар''
|skaits=~312 tūkstoši
|vieta=
 [[Tiva]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 279 789 (2021)<ref name=census2021>{{tīmekļa atsauce|title=Национальный состав населения|url=https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/Tom5_tab1_VPN-2020.xlsx|publisher=Federālais Valsts statistikas birojs|accessdate=}}</ref>

{{CHN}} ~14,4 tūkstoši (2021)

{{MNG}} ~2354 (2020)<ref>[https://1212.mn/BookLibraryDownload.ashx?url=Census2020-Main-report.pdf&ln=Mn Mongolian Census 2020 Main report]</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 2719<ref name="census2021"/>

 [[Hakasija]] (KF) 2051<ref name="census2021"/>

 [[Novosibirskas apgabals]] (KF) 1308<ref name="census2021"/>

 [[Burjatija]] (KF) 1124<ref name="census2021"/>

|valoda=[[tiviešu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
[[budisms]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurkvalodīgie]] [[altajieši]], [[hakasi]], [[uiguri]], [[jakuti]], [[kirgīzi]]
}}
'''Tivieši''' ({{val|tyv|тывалар}}) jeb '''tuvieši'''<ref>{{LPE|101|74}}</ref> ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Tiva]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās, kā arī Ķīnā un Mongolijā. Tiviešu [[etnoss|etnosu]] dala deviņos reģionos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Sorgo
|           attēls = Sorghum.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Parastais sorgo (''Sorghum bicolor'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|   apakšdzimta_lv = Prosaugu apakšdzimta
|            cilts = Andropogoneae
|         cilts_lv =
|            ģints = Sorghum
|         ģints_lv = Sorgo
|         binomial = Sorghum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Āfrika]]<ref name="britannica"/>
|       iedalījums = aptuveni 30 sugas
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akrokorinta
| native_name    = {{gree|Ακροκόρινθος}}
| image          = DSC 0136 ΑΚΡΟΚΟΡΙΝΘΟΣ.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrokorintas nocietinājuma mūri.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 15| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Akropole
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, turku, venēciešu
| excavations    = no 1929. gada
| archaeologists = American School's Corinth Excavations
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akrokorinta''' ({{val|el|Ακροκόρινθος}}) bija [[Senā Korinta|Senās Korintas]] [[akropole]], kas izvietota uz monolītas klints, un kuras pakājē atrodas senā pilsēta (mūsdienu [[Korinta]] atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no tās). Kā [[cietoksnis]] tā pastāvēja no seniem laikiem līdz pat 19. gadsimta sākumam. Labvēlīgs [[reljefs]] veidoja izdevīgu pozīciju aizsardzībai. Turklāt aizstāvjiem bija pieeja dzeramā ūdens avotam. Cietoksnis kontrolēja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]] un bija pēdējais šķērslis ceļā no ziemeļiem uz [[Peloponēsa|Peloponēsu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Personas infokaste
| attēls = NikkiedeJager2020-2.jpg
| vārds = Niki de Jāgere
| vārds_orig = ''NikkieTutorials''
| dz_gads = 1994
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Vāgeningena}}
| nodarbošanās = vizāžiste, skaistumkopšanas video blogere
| darbības_gadi = 2008–pašlaik
| dzimums = S
}}

sentences: '''Hidromorfons''' (C17H19NO3) ir centrālas darbības [[opioīds|opioīdu]] klases pretsāpju līdzeklis. Medicīnas ziņā tas ir pretsāpju līdzeklis, savukārt juridiski tā ir [[narkotika]]. Hidromorfonu izmanto medicīnā [[analgēzija]]i kā [[morfīns|morfīna]] aizvietotāju. Tā tiek uzskatīta par spēcīgāko pretklepus vielu. Tas tika izstrādāts neilgi pēc [[heroīns|heroīna]] aizliegšanas medicīniskiem nolūkiem.

sentences:
 [[303. ekspresbusu maršruts (Rīga)|303]] · [[363. ekspresbusu maršruts (Rīga)|363]]

<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Kinoaktieri pēc tautības]]
[[Kategorija:Ebreji]]

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Briseles metro
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              =
|karte             =

sentences: '''17. aprīlis''' ir gada 107. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (108. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 258 dienas.

sentences:
s lielākā karstā avota, caurtece ir 180 litri sekundē ar +97°C temperatūru.]]
]]
'''Termālie ūdeņi''', arī '''termas''',<ref name="LPE">{{LPE|9|605}}</ref> ir [[pazemes ūdeņi]], kuru temperatūra pārsniedz +20°C. Izplūstot virszemē, tie veido karstos [[avots|avotus]].<ref name="BSE">''Термальные воды'' // Большая советская энциклопедия : [в 30 т.] / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : Советская энциклопедия, 1969—1978.</ref> Pastāv arī citas definīcijas, saskaņā ar kurām avotu var saukt par karstu, ja tā temperatūra ir augstāka par attiecīgā apgabala gada vidējo temperatūru,<ref name="Ivanova">М.Ф.Иванова. ''Общая геология.'' — Москва: Высшая школа, 1974.</ref><ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/hot%20spring Vebstera vārdnīca: Definition of ''hot spring'']</ref> ja tā temperatūra ir augstāka par cilvēka ķermeņa temperatūru u.c.<ref>[https://web.archive.org/web/20070310162547/http://www.bartleby.com/61/35/H0293500.html American Heritage dictionary, fourth edition (2000) definition of ''hot spring'']</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|arheologu|Balodis|Balodis}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums = Francis Aleksandrs Balodis
| vārds =
| vārds_orig =
| attēls = Francis_Balodis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1882
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Voldemārs Dāvids Balodis
| brāļi = Francis Voldemārs, Ēriks Jēkabs
| māsas = Olga Voldemāra Matilda Kreišmane
| dzīvesbiedrs = Aleksandra Kubareva, Emma Albertiņa
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Saratovas Universitāte]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Latvijas Universitāte]],
| alma_mater = [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitāte]],
[[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Minhenes Universitāte]]
| zinātne = [[arheoloģija]], [[eģiptoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = III un II šķiras [[Triju Zvaigžņu ordenis]],
IV šķiras Francijas [[Goda Leģiona ordenis]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Francis Aleksandrs Balodis''' (1882—1947) bija latviešu [[arheoloģija|arheologs]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]]; arheoloģijas zinātnes pamatlicējs [[Latvija|Latvijā]]. Pētījis latviešu senvēsturi, Pievolgas tatāru vēsturi, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] vēsturi un mākslu. Pazīstams ar pētījumiem par [[latgaļi|latgaļu]] un [[kriviči|kriviču]] cilšu senajām etnogrāfiskajām un politiskajām robežām pirms 13. gadsimta.
Francis Balodis bija vadošais Latvijas arheologs pirms [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un viens no nacionālās arheoloģijas skolas dibinātājiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Notiesāšana
| attēls                   = Conviction 2010 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Conviction''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Tonijs Goldvins]]
| producents               =
* [[Endrjū Sadžermans]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* Tonijs Goldvins
| scenārija autors         = [[Pamela Greja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010|title=Conviction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512155722/https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bettyannwaters.htm|title=Conviction|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|9,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Notiesāšana''' ({{val|en|Conviction}}) ir 2010. gada biogrāfiska filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Goldvins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sems Rokvels]], [[Minnija Draivere]], [[Hilarija Svonka]], [[Melisa Leo]], [[Pīters Galahers]] un [[Džuljeta Lūisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: '''Gorjuņi''' ir neliela [[Krievi|krievu]] tautības [[subetniskā grupa]], kas dzīvo [[Ukraina]]s [[Sumu apgabals|Sumu apgabala]] centrālajā daļā. Gorjunu dialektam ir iezīmes, kas tuvas [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]] un [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]] valodām. Gorjuņi saglabā subetnisko identifikāciju, sadzīves līmenī atšķiroties gan no krieviem, gan no [[ukraiņi]]em.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mikroskops
| abbreviation = Mic
| name_latin = Microscopium
| RA = 21
| dec = -36
| areatotal = 210
| arearank = 66. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''γ Mic''
| starmagnitude = 4,67
| neareststarname = ''Lacaille 8760''
| stardistance = 12,87
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Spīrss Brūss
|     vārds_orig = ''William Speirs Bruce''
|         attēls = WilliamBruce.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Londona]], {{ENG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1921
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Edinburga]], {{SCO}}
}}
'''Viljams Spīrss Brūss''' ({{val|en|William Speirs Bruce}}, dzimis {{dat|1867|8|1}} [[Londona|Londonā]], miris {{dat|1921|10|28}} [[Edinburga|Edinburgā]]) bija [[Skotija|skotu]] dabaszinātnieks, [[polārpētnieks]] un [[okeanogrāfs]]. Organizējis un vadījis Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju (1902-1904), kā arī dibinājis pirmo pastāvīgo [[meteostacija|meteostaciju]] [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}

sentences:
{{cita nozīme|vīriešu izlašu sacensībām|sieviešu izlašu turnīru|UEFA Nāciju līga sievietēm}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =UEFA Nāciju līga
| aktuāla_sezona =2022.—2023. gada UEFA Nāciju līga
| logo           = 220px-UEFA Nations League.svg.png
| pikseļi        =
| apraksts       =
| sports         =[[Futbols]]
| dibin          =[[2018. gads|2018]]
| moto           =
| komandas       =55
| valsts         ={{flaga|Eiropa}} [[Eiropa]] ([[UEFA]])
| čempions       ={{fb|ESP}} (1. tituls)
| mlapa          ={{URL|https://www.uefa.com/uefanationsleague/|Oficiālā vietne}}
}}
'''UEFA Nāciju līga''' ir starptautiskas [[futbols|futbola]] izlašu sacensības, kurās spēlē [[UEFA]] dalībvalstu vīriešu izlases. Pirmais turnīrs sākās 2018. gada septembrī pēc [[2018. gada FIFA Pasaules kauss|2018. gada Pasaules kausa sacensībām]]. Turnīrs aizstāja lielāko daļu starptautisko draudzības spēļu, kas iepriekš šajā laikā tika aizvadītas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:265px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Umajādu kalifāts
{{ara|الخلافة الأموية}}'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:265px;
|-
| [[Rāšidunu kalifāts|←]]
| rowspan=3 width=170px align=center valign=down |
<big>'''661-750'''</big>
|  [[Abāsīdu kalifāts|→]]
|-
| [[Austrumromas impērija|←]]
|  [[Kordovas emirāts|→]]
|-
| [[Vestgotu karaliste|←]]
|
|}
|-
| colspan=2 align=center |
Karogs
|-
| colspan=2 align=center |
Umajādu kalifāts ap 750. gadu
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Damaska]]
|-
| '''Valodas''' || [[arābu valoda]] (oficiālā)
[[aramiešu valoda]]
[[armēņu valoda]]
[[berberu valodas]]
[[grieķu valoda]]
[[gruzīnu valoda]]
[[ivrits]]
[[kurdu valoda]]
[[turku valoda]]
|-
| '''Reliģija''' || [[sunnītu islāms]]
|-
| '''Platība''' (750. gadā) || {{nobr|10 500 000}} km²
|-
| '''Iedzīvotāji''' (7. gadsimtā) || {{nobr|62 000 000}}
|-
| '''Valūta''' || Umajādu dinārs
|}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tatjana Černova
 |          attēls = Tatyana Chernova at TNT Fortuna Meeting in Kladno 16June2011 051.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1988|1|29}}
 |         dz_viet = [[Krasnodara]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Septiņcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{RUS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalDisqualified|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=Septiņcīņa}}}}
{{MedalDisqualified|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=Septiņcīņa}}}}
}}
'''Tatjana Černova''' ({{val|ru|Татьяна Сергеевна Чернова}}; dzimusi {{dat|1988|1|29}} [[Krasnodara|Krasnodarā]], [[Krievijas PFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijusī krievu [[vieglatlēte]], [[septiņcīņniece]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft Access''
| logo                   = Microsoft Office Access (2019-present).svg
| screenshot             = Access.PNG
| caption                = ''Microsoft Office Access 2013'' [[Windows 8]] operētājsistēmā
| collapsible            =
| author                 =
| developer              = ''[[Microsoft]] Corporation''
| released               = 1992. gada novembris
| discontinued           =
| latest_release_version = 2013 (15.0.4420.1017)
| latest_release_date    = {{dat|2012|10|2|N|bez}}
| frequently updated     =
| programming language   =
| operating_system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| size                   =
| language               =
| status                 = Aktīva
| genre                  = [[Datu bāzu vadības sistēma]]
| license                =
| website                = {{URL|http://office.microsoft.com/access}}
}}
'''Microsoft Access''' ir relācijas datubāzes pārvaldības sistēma. Tā ir izveidota, lai lietotājiem atvieglotu darbu ar lieliem datu apjomiem. Visi datu bāzē izmantojamie objekti saistīti vienā kopīgā sistēmā. Šo saistību nodrošina saites starp tabulām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Megalopole
 | native_name              = {{gree|Μεγαλόπολη}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | imagesize                =
 | image_caption            = Megalopoles kopskats
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 24 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 8 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Arkādijas nome|Arkādija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 16.126
 | elevation_m              = 430
 | population_total         = 5748
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | website                  = {{URL|https://www.megalopoli.gov.gr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Megalopole''' ({{val|grc|Μεγαλόπολη}}) ir neliela pilsēta [[Arkādijas nome|Arkādijā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Megalopoles dēms|Megalopoles dēma]] administratīvais centrs. Atrodas [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, 430 metrus v.j.l., 154 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]]. 2011. gadā šeit dzīvoja 5748 iedzīvotāji. Uz dienvidaustrumiem no pilsētas iet 7. autostrāde. Nacionālais ceļš Nr.76 savieno Megalopoli ar [[Krestena|Krestenu]]. Megalopole ir viens no svarīgākajiem Grieķijas [[enerģētika]]s centriem. Šajā rajonā ir uzstādītas četras lielas [[TEC]], kas darbojas uz [[Brūnogles|brūnoglēm]], ar kopējo jaudu 850 megavati. un viens 700 megavatu bloks, kas darbojas ar [[Dabasgāze|dabasgāzi]]. [[Megalopoles līdzenums|Megalopoles līdzenumā]] ir lielas platības, kur tiek iegūts [[lignīts]] (brūnogles). Tas rada būtiskas [[Ekoloģija|ekoloģiskas]] problēmas. Tāpēc tiek izstrādāts infrastruktūras attīstības projekts, kas paredz ekoloģiskākas enerģētikas izveidi. Megalopolē ir vairākas [[skola]]s, [[Veikals|veikali]], [[Baznīca (celtne)|baznīcas]], [[viesnīca]]s u.c. iestādes.

sentences: s krasta biocenoze pēc [[bēgums|bēguma]], kurā redzamas [[jūras zvaigzne]]s, [[jūras anemones]] un [[sūkļi]]]]

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences: '''Ekoterorisms''' ([[Angļu valoda|anglu]]: ''eco-terrorism'') ir kustība, kas izmanto [[Terora akti|terora taktiku]] pret tiem, kas, viņasprāt, kaitē [[ekoloģija]]i un apkārtējai videi. Ekoterorisms izpaužas arī kā vides un [[Īpašums|īpašuma]] postīšana, ja to attaisno deklarētais mērķis — vides uzlabošana, dabiskās ainavas atjaunošana, [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] mazināšana.

sentences: '''Īpatnējā pretestība''' ir vielām piemītoša īpašība, kas nosaka, cik lielā mērā viela traucē [[Elektriskā strāva|strāvai]] plūst pa vadītāju. Tā mērvienība ir [[oms]] reiz metrs (Ω·m), bet vadītāja šķērsgriezuma laukumu, tā mazo izmēru dēļ, ir ērtāk mērīt kvadrātmilimetros.

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Salaspils
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = {{Photomontage
|photo1a = Salaspils_1._vidusskolas_4._korpuss.jpg{{!}}
|photo2a = Salaspils_Dievmātes_-_Rožukroņa_Karalienes_Romas_katoļu_baznīca.jpg{{!}}
|photo2b = Daudzdzīvokļu_mājas_Salaspilī_-_ogre11_-_Panoramio.jpg{{!}}
|photo3a = Kircholm_pomnik.jpg{{!}}
|photo3b = Salaspils_stacija.jpg
|color = white
|color_border = white
|position = center
|spacing = 2
|size = 266
|foot_montage =
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_shield = Salaspils COA.svg
| shield_link = Salaspils ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 51
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 20
| longs = 59
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = {{flagicon image|Flag_of_Salaspils_Municipality.jpg}} [[Salaspils novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1993. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kirchholm}}
| area_total_km2 = 12
| population_footnotes =
| population_total = 17 794
| population_as_of = 2023
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2121, LV-2169
| area_code =
| website = {{URL|www.salaspils.lv}}
| footnotes =
| image_flag =
| flag_link = Salaspils karogs
| population =
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Vāhdžīras pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Ķīna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 37.08722 | plat_NS = N
 | gar_d  = 74.484167 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Pamirs]]/[[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Ārtroks
| fona_krāsa             = crimson
| krāsa                  = white
| stila_izcelsme         = [[rokmūzika|roks]], [[avangarda mūzika|avangards]]
| kultūras_izcelsme      = [[1960. gadi|1960. gadu]] sākums, [[Apvienotā Karaliste]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]]
| popularitāte           = Viduvēja, dažas grupas kļuva vispārēji populāras.
| atvasinātās_formas     = [[avanprogresīvais roks]], [[progresīvais roks]]
| apakšžanri             =
| reģionos               = Ārtroks ir izplatīts visur, tomēr tas ir īpaši populārs Anglijā, Skotijā, Velsā, Īrijā, ASV, Kanādā, Zviedrijā, Japānā un Čehijā.
| citas_tēmas            = [[progresīvais roks]]
}}
'''Ārtroks''' ir [[rokmūzika]]s paveids. Ārtrokam raksturīga mainīga dinamika un temps, dažādu skaņkārtu un taktsmēru lietojums, īpaša pievēršanās elektroniskajiem mūzikas instrumentiem. Dziesmās dažkārt iekļauj [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un ''[[musique concrète]]'' elementus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Papīra saspraude''' ir spīļveida [[kanceleja]]s priekšmets, kas ir domāta vairāku [[papīrs|papīra]] lapu saspraušanai kopā. Tā ir veidota no noteiktā veidā salocīta [[tērauds|tērauda]] [[stieple]]s gabala. Pirmās papīra saspraudes tika izgatavotas 19. gadsimta beigās.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ar hroma maisījumu samitrināts keramiskais filtrs.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Petuniabukta
| oriģinālnosaukums    = ''Petuniabukta''
| attēls               = Stacja Polarna UAM.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{POL}}
| latd=78| latm=41| lats=09| latNS=N
| longd=16| longm=27| longs=25| longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1984 (2011)
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Ādama Mickeviča universitāte]]
| pers_vasara          = 6
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = http://www.polar.amu.edu.pl/
}}
'''Ādama Mickeviča universitātes polārstacija''' ({{val|pl|Stacja Polarna Uniwersytetu im. Adama Mickiewicza (AMUPS)}}), zināma arī kā '''Petuniabukta''' vai pēc abreviatūras '''AMUPS''', ir vasaras sezonas [[Polija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.kbp.pan.pl/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=51&lang=pl Komitet Badań Polarnych. Polskie Stacje Polarne]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s vidienē [[Billefjords|Billefjorda]] atzara Petuniabuktas rietumu krastā, 4,5 km no pamestās krievu apmetnes [[Piramidene]]s. Stacija pieder [[Poznaņa]]s [[Ādama Mickeviča universitāte]]i.

sentences:
{{cita nozīme|štatu|filmu|Nebraska (filma)}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Nebraska
''Nebraska''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Linkolna (ASV)|Linkolna]]
| pilsēta = [[Omaha]]
| iestāšanās = [[1867]]. gada [[1. marts]]
| laiks = galvenā daļa - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
rietumu daļa - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = NE US-NE
| mājaslapa = [http://www.nebraska.gov www.nebraska.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 1 768 331
| iedzīvotājiV = 38
| iedzblīvums = 8,6
| iedzblīvumsV = 42
| ieņēmumi = 44 623
| ieņēmumiV = 20
| rase = baltie - 93,06%
melnie - 4,82%
| reliģija = [[protestanti]] - 61%
[[katoļi]] - 28%
nereliģiozi - 9%
| platība = 200 520
| platībaV = 16
| garums = 690
| platums = 340
| ūdens = 0,7
| augstums = Panoramapointa kalns, 1 653
| Vaugstums = 790
| Zaugstums = 256
}}
'''Nebraska''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Lielo līdzenumu reģionā. Nebraskas [[galvaspilsēta]] ir [[Linkolna (ASV)|Linkolna]].

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti|Marcienas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ņujorkas policijas departaments
| abbreviation = NYPD
| patch = Patch of the New York City Police Department.svg
| patchcaption = Emblēma
| logo =
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = ''Fidelis ad Mortem''
| mottotranslated = "Uzticīgi līdz nāvei"
| mission =
| formedyear = 1845. gada 23. maijā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.policetestguide.com/resources/new-york-police-department/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|01|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140122230347/http://www.policetestguide.com/resources/new-york-police-department/ |archivedate={{dat|2014|01|22||bez}} }}</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees = 50 676<ref>{{nowrap|http://www.nyc.gov/html/nypd/html/faq/faq_police.shtml|work=City of New York|author=New York City Police Department|title=FAQ}}</ref>
| volunteers =
| budget = {{US$|5,4 miljardi}}<ref>https://council.nyc.gov/budget/wp-content/uploads/sites/54/2021/03/056-NYPD.pdf</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 1 213 [[Km²]]
| sizepopulation = 8 804 190<ref>http://blogs.wsj.com/metropolis/2014/03/27/new-york-city-population-hits-record-high/</ref>(2020)
| legaljuris = [[Ņujorka]]
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = ''One Police Plaza'', [[Manhatana]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Policijas komisārs
| minister1name = [[Kīčanta Sīvela]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations = 77
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 9 624
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 29
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 8
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 45
| animal2type = Suņi
| animals2 = 31 vācu aitusuņi<br />3 ''bloodhounds''
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.nyc.gov/site/nypd/index.page|www.nyc.gov}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ņujorkas policijas departaments''' ({{val|en|New York City Police Department}}, '''NYPD''', '''NYCPD'''), oficiāli '''Ņujorkas pilsētas policijas departaments''' (''City of New York Police Department''), ir galvenā tiesībsargājošā un izmeklēšanas iestāde [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Departaments tika dibināts 1845. gadā, tā ir lielākā pašvaldības policija ASV.

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mirdza Ersa
| vārds_orig =
| attēls = Mirdza Ersa.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1924
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2008
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Valka]], {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs = Tālivaldis Lībietis
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| māsas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
{{nepilnīgs}}
'''Hipogalaktija''' ir pazemināts [[Piens|piena]] izslaukums, bet '''agalaktija''' ir piena sekrēcijas pilnīga pārtraukšanās. Šādu diagnozi uzstāda, kad tesmenī un pienā neatrod citoloģiskas pārmaiņas, ir tikai piena sekrēcijas traucējumi. Abas šīs parādības var būt dažādu tesmeņa slimību simptomi.

sentences: '''16. marts''' ir gada 75. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (76. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 290 dienas.

sentences:
{{Delta 4 - 2 (5m)}}
'''Delta 4 - 2 (5m)''' ir [[nesējraķete]]s [[Delta 4]] otrā [[raķešpakāpe|pakāpe]] 5 m versijā. Tā ir gandrīz identiska [[Delta II]] otrajai pakāpei, tikai degvielas tvertnes ir ar lielāku diametru (5 m). Pakāpe ir apgādāta ar [[Pratt & Whitney]] [[RL-10B-2]] [[raķešdzinējs|dzinēju]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 62
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 24
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Sm
|             atommasa = 150,36
|   valences elektroni = [Xe]4f66s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Samārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un sevišķi tīrs sublimēts samārijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,17
|              blīvums = 7520
|  kušanas temperatūra = 1345 K (1072 °C)
| viršanas temperatūra = 2067 K (1794 °C)
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ērgļu HES
| native_name         =
| former_names        =
| status              =
| image               = Ērgļu HES.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ērgļu HES ēka
| altitude            = 162 m v.j.l.
| building_type       =
| structural_system   =
| owner               = SIA "Eglītis un biedri"
| location            = {{Vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļi|3s=Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 56 | latm  = 54 | lats  = 02 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 38 | longs = 28 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1996. gads
| opened_date         =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| other_dimensions    =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Lubānas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 42 [[iela]]s [[Lubāna|Lubānā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Lubāna, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Devītie vārti
| operators =
| attēls = Ninth gate ver3.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, šausmu filma
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents = Romans Polaņskis
| scenārijs = * [[Džons Braundžons]]
* Romans Polaņskis
* [[Enrike Urbizu]]
| aktieri = * [[Džonijs Deps]]
* [[Lēna Olina]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Džeks Teilors]]
* [[Emanuela Senjē]]
| mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
| oriģinālnos = ''The Ninth Gate''
| studija = ''[[Canal+]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''BAC Films''
* ''Araba Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|8|25|Francija|1999|8|27|Spānija}}
| ilgums = 133 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|58,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1533511169/|title=The Ninth Gate |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Devītie vārti"''' ({{Val|en|The Ninth Gate}}) ir 1999. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s mistiska [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Lēna Olina]], [[Frenks Landžella]], [[Džeimss Ruso]], [[Džeks Teilors]] un [[Emanuela Senjē]]. Filma ir balstīta uz [[Arturo Peress Reverte|Arturo Peresa Revertes]] 1993. gada romāna "[[Dimā klubs jeb Rišeljē ēna]]".

sentences:
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Salu valstis]]
[[Kategorija:Okeānija]]

sentences:
[[File:World 1914 empires colonies territory.PNG|thumb|Koloniālo un sauszemes impēriju karte visā pasaulē 1914. gadā]]
'''Koloniālisms''' ir kādas nācijas [[suverenitāte]]s paplašināšana ārpus savas teritorijas un politiskas kontroles ieviešana šajā teritorijā, tādējādi izmantojot kolonizētās teritorijas resursus, darbaspēku un iegūstot dažādus citus labumus un priekšrocības. Nereti kolonisti pakļautajai nācijai uzspiež savu valodu, kultūru, sociālās sistēmas atribūtus, morāli, ideoloģiju, reliģiju. Koloniālisms var izpausties [[imperiālisms|imperiālisma]] formā un mēdz būt cieši saistīts ar to. Kolonizācijai var tikt pakļautas nācijas, kuras vēl nav izveidojušas valstiskas formas, kā arī suverēnas valstis. Pēdējā gadījumā kolonizācija var sekot šīs valsts [[okupācija]]i un [[aneksija]]i.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Apajao
| official_name = ''Apayao''
| image_skyline = Dibagat river.JPG
| imagesize =
| image_caption = Digabatas upe [[Kabugao]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Apayao in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1995
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4413.35
| population_total = 124366
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =18 | latm = 05 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 10 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Kabugao]]/[[Luna (Filipīnas)|Luna]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[isnagi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-APA
| website                  = {{URL|http://www.apayao.gov.ph/}}
}}
'''Apajao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Apayao}}, {{val|en|Province of Apayao}}, {{val|ilo|Probinsia ti Apayao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 133 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir [[Kabugao]], bet administratīvās iestādes atrodas [[Luna (Filipīnas)|Lunā]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie [[iloki]] (51 %), kā arī aborigēnās kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[isnagi]] (30 %), [[malauegi]] (4 %), [[isnegi]] (3 %), [[kalingi]] (3 %).

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = ES Intelektuālā īpašuma birojs
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = EUIPO_building_garden.jpg
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          =
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation =
|motto        =
|formation    = 1994
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      =
|headquarters = {{vieta|Spānija|Alikante}}
|location     =
|coords       =
|region_served = [[Eiropas Savienība]]
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://euipo.europa.eu/ohimportal/lv euipo.europa.eu]
|remarks      =
|}}

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
|name = PL/SQL
|logo =
|caption =
|file_ext =
|paradigm = [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]]
|released = 1991
|author =
|developer = [[Oracle Corporation]]
|latest_release_version =
|latest_release_date =
|latest_test_version =
|latest_test_date =
|typing = [[stingrā tipizācija|stingra]], [[statiskā tipizācija|statiska]]
|implementations =
|dialects =
|influenced by = [[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]], [[Pascal]]
|influenced = [[PL/pgSQL]]
|operating system = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
|license =
|working_state =
|website =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happy Endings''
| attēls                   =  HappyEndingsPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Maiks Pareorneks]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Ārnolds]]
* [[Džese Bredfords]]
* [[Bobijs Kanaveils]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Lora Derna]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|29|}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005|title=Happy Endings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609113610/https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyendings.htm|title=Happy Endings (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happy Endings''''' ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dons Rūss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Ārnolds]], [[Džese Bredfords]], [[Bobijs Kanaveils]], [[Stīvs Kūgans]], [[Lora Derna]], [[Līza Kudrova]], [[Megija Jillenhola]] un [[Džeisons Riters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
s dalībvalstis.]]
'''Eiropas Savienības dalībvalstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita''' ir [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstu uzskaitījums, kas ir sakārtots pēc katras valsts vai teritorijas [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]]. Sarakstā ir iekļautas gan valstu, gan atkarīgo teritoriju, gan aizjūras departamentu iedzīvotāju skaits. Iedzīvotāju skaits ir aprēķināts, ņemot vērā pēdējo iedzīvotāju skaitīšanu datus un aprēķināts aptuvens skaitlis, cik iedzīvotāju tagad dzīvo šajās valstīs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Elfidiīna ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|      apakšdzimta = Elphidiinae
|   apakšdzimta_lv = Elfidiīnas
|         binomial = Elphidiinae <small>Galloway, 1933</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cribroelphidium}}
* {{TaksoSaite|Cribrononion}}
* {{TaksoSaite|Elphidium}}
* {{TaksoSaite|Pellatispirella}} †
* {{TaksoSaite|Porosononion}}
* {{TaksoSaite|Rectoelphidiella}}
* {{TaksoSaite|Stomoloculina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Elfidiīnas''' (''Elphidiinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1933. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] elfidiīdas ir zināmas no [[paleocēns|paleocēna stāva]] [[Paleogēns|paleogēnā]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Internal Affairs''
| operators =
| attēls = Internal affairs film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Maiks Figiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Nensija Trevisa]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Ričards Bredfords]]
* [[Viljams Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Internal Affairs''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|1|12}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Internal Affairs''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Maiks Figiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Endijs Garsija]], [[Nensija Trevisa]], [[Lorija Metkalfa]], [[Ričards Bredfords]] un [[Viljams Boldvins]].

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Baltkrievijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Vuelta a España|Posmu uzvaretaji]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Squalius_cephalus_Prague_Vltava_2.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Squalius
|       ģints_lv = Eiropas sapali
|           suga = Squalius cephalus
|        suga_lv = Sapals
|       binomial = Squalius cephalus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Leuciscus cephalus''
}}
'''Sapals''' (''Squalius cephalus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=fish/><ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/61205/0 IUCN: Squalius cephalus]</ref> Nesenā pagātnē sapals tika klasificēts [[Eirāzijas sapali|Eirāzijas sapalu ģintī]] (''Leuciscus'').<ref name=iuc/> Iecienīts makšķernieku loms.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles polarstacijas}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Ļitviņenko
|     vārds_orig = ''Александр Литвиненко''
|         attēls = AlexanderLitvinenko.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat|1962|8|30}} vai {{dat||12|4}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Voroņeža }} (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}<br />{{UK}}
|        tautība = [[Krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aleksandrs Ļitviņenko''' ({{val|ru|Александр Вальтерович Литвиненко}}; dzimis {{dat|1962|8|30}}<ref name="independent">{{ziņu atsauce|url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|title=Alexander Litvinenko|last=Penketh|first=Anne|date=25 November 2006|work=The Independent|accessdate=16 March 2010|location=London|archiveurl=https://www.webcitation.org/5oG9Erp6p?url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|archivedate={{dat|2010|03|16||bez}}}} (at [[WebCite]])</ref><ref name="rtlitvinenko">{{ziņu atsauce|url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|title=Aleksandr Litvinenko|publisher=[[Russia Today]]|accessdate=6 April 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/5omVzcL6j?url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|archivedate={{dat|2010|04|06||bez}}|deadurl=no}}(at [[WebCite]])</ref> vai pēc citiem avotiem {{dat||12|4}},<ref>[http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml Вальтер Литвиненко: «Сегодня моему сыну исполнилось бы 44»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100529143703/http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml |date={{dat|2010|05|29||bez}} }}, Вальтер Александрович Литвиненко, 4 декабря 2006 г., [[ChechenPress]]</ref> miris {{dat|2006|11|23}}) bija [[Krievi|krievu]] izlūks, [[Krievijas Federācijas Federālais drošības dienests|Krievijas Federālā drošības dienesta]] virsnieks.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Džavāharlāls Nehru
 |       vārds_orģ = {{ubl|जवाहरलाल नेहरू|''Jawaharlal Nehru''}}
 |          attēls = Nehru1920.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Džavaharlals Neru 1920. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Indijas premjerministrs]]
 |     term_sākums = {{dat|1947|8|15|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1964|5|27|N}}
 |      prezidents =
 |     priekštecis = ''amats tika izveidots''
 |        pēctecis = [[Gulzarirals Nanda]] (pagaidu)
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = Indijas ārlietu ministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1947|8|15|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1964|5|27|N}}
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = ''amats tika izveidots''
 |       pēctecis2 = [[Gulzarirals Nanda]]
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 = Indijas finanšu ministrs
 |    term_sākums3 = {{dat|1958|2|13|N}}
 |    term_beigas3 = {{dat||3|13|N}}
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 = [[T. T. Krishnamachari|T. T. Krišnamačari]]
 |       pēctecis3 = [[Morarji Desai|Morardži Desajs]]
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 = Indijas aizsardzības ministrs
 |    term_sākums4 = {{dat|1962|10|31|N}}
 |    term_beigas4 = {{dat||11|14|N}}
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 = [[V. K. Krishna Menon|V. K. Krišna Menons]]
 |       pēctecis4 = [[Yashwantrao Chavan|Jašvantrao Čavans]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1889|11|14}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Britu Indija|Ziemeļrietumu provinces|Allahābāda|td=Indija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1964|5|27|1889|11|14}}
 |       mir_vieta = {{vieta|Indija|Deli|Ņūdeli}}
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Kašmīras panditi|Kašmīras pandits]]
 |         partija = [[Indijas Nacionālais kongress]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = [[Kamala Neru]]
 |           bērni = [[Indira Gandija]]
 |       profesija = {{ubl|advokāts|valstsvīrs|politiķis}}
 |      alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
 |        reliģija = [[hinduisms|hinduists]]<ref name="reliģija">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.culturalindia.net/leaders/jawaharlal-nehru.html | title= Jawaharlal Nehru Biography | publisher= Information of Indian Culture, Tradition & Heritage | language= en | accessdate= 2019. gada 13. jūlijā}}</ref>
 |        paraksts = Jawaharlal Nehru Signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Miltiadis Tentoglu
 |      vārds_orig = ''Μιλτιάδης Τεντόγλου''
 |          attēls = 2022-08-15 European Championships 2022 – Men's Long Jump by Sandro Halank–012.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Miltiadis Tentoglu 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|3|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Saloniki}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=75}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,60 m (2021)
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 8,55 m (2022) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR2_d = Tāllēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{GRE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|tāllēkšana}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|tāllēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|tāllēkšana}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2022|tāllēkšana}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Glāzgova 2019|tāllēkšana}}
{{MedalGold|Toruņa 2021|tāllēkšana}}
{{MedalGold|Stambula 2023|tāllēkšana}}
}}
'''Miltiadis Tentoglu''' ({{val|el|Μιλτιάδης Τεντόγλου}}; dzimis {{dat|1998|3|18}} [[Saloniki|Salonikos]]) ir grieķu [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņš ir {{oss|V=2020|L=G}} čempions, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada pasaules čempions]] un divkārtējs Eiropas čempions tāllēkšanā, ieguvis zelta godalgas arī pasaules un Eiropas čempionātos telpās.

sentences:
{{ExamplesSidebar|20%|
* '''Vienvārda saikļi'''
:un, arī, bet, tomēr, taču, jeb
* '''Vairākvārdu saikļi'''
:kaut gan, kaut arī, lai gan, lai arī, tā kā, tā ka,
* '''Sakārtojuma saikļi'''
:un, bet, tomēr, turpretim, jeb
* '''Pakārtojuma saikļi'''
:jo, lai, ka, kamēr
}}
'''Saiklis''' jeb '''konjunkcija''' ({{val|la|conjunctio}} — ‘savienojums, saiklis’) ir nelokāmu palīgvārdu [[vārdšķira]]. Saikļi norāda uz dažādām jēdzieniskajām un gramatiskajām attieksmēm starp vārdiem, vārdkopām, salikta teikuma daļām, kā arī starp patstāvīgu teikumu un tā iepriekšējo [[konteksts|kontekstu]].

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences:
]]
Jēdziens "'''karstasiņu zirgi'''" jeb " '''pilnasiņu zirgi'''" tiek lietots konkrēta zirgu tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: karstasiņu zirgus un [[aukstasiņu zirgi|aukstasiņu zirgus]]. Abu tipa sajaukumu sauc par [[siltasiņu zirgi]]em.

sentences:
{{noformējums+}}
{{jāuzlabo|Žāvēšana nav gluži sinonīms kaltēšanai}}
{{vikisaites+}}
'''Žāvēšana''' (kaltēšana) ir mitruma samazināšana, izmantojot siltuma paņēmienus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Vehicle''''' ir viena no [[Londona]]s apvienības ''[[Ammunition Promotions]]'' dibinātajām ierakstu kompānijām, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences: un [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]]]]

sentences:
]]
'''Dārzkopība''' jeb '''dārzniecība''' ir [[lauksaimniecība]]s nozare, dažādu [[dārzs|dārza]] produktu — [[Auglis|augļu]], [[Oga|ogu]], [[Dārzenis|dārzeņu]], [[krāšņumaugs|krāšņumaugu]] — ražošana, kā arī augļu koku, ogulāju, dārzeņu un krāšņumaugu stādāmā materiāla audzēšana. Pie dārzkopības daļēji pieskaita arī parku un apstādījumu ierīkošanu. Cilvēkus, kas ar dārzkopību nodarbojas profesionāli vai sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, sauc par '''dārzniekiem'''.

Dārzkopības nozares ir [[augļkopība]], [[dārzeņkopība]], [[daiļdārzniecība]].<ref>{{LPE|2|433}}</ref>

sentences:
valdīšanas laikā 1519. gadā]]
'''Acteki''' ({{val|nah|mēxihcah}}) bija vairāku [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] etnisko grupu apvienojums, kuru kultūra uzplauka [[Vidusamerika|Vidusamerikā]] (mūsdienu [[Meksika]]s centrālajā daļā) laika posmā no aptuveni 1300. gada līdz 1521. gadam. Mūsdienās acteku vairs nav — tie ir asimilējušies un sajaukušies ar citiem Meksikas iedzīvotājiem. Acteki bija izveidojuši vienu no varenākajām valstīm [[Amerika|Amerikā]] — [[Acteku impērija|Acteku impēriju]], kuru 1521. gadā pakļāva [[spāņi]]. Šī valsts politiski un militāri dominēja mūsdienu Meksikas teritorijā mazliet vairāk par diviem gadsimtiem. Actekiem bija bagāta [[kultūra]] un [[mitoloģija]]. Viņu galvaspilsēta [[Tenočtitlana]] atradās uz [[Tekskoko]] ezera salas, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas [[Mehiko]] teritorijā. Acteku impēriju sagrāva spāņu [[konkistadors|konkistadori]]. Acteki runāja [[navatlu valoda|navatlu valodā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences: '''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Gente–Vevelgema
| current_event = 2020. gada Gente—Vevelgema
| image         =
| date          = Marta beigas
| region        = Flandrija, Beļģija
| latviski      =
| localnames    = Gent–Wevelgem {{nl ikona}}
| nickname      = ''Ghent-Bubblegum''
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     =
| director      = Luks Gejsenss
| first         = 1934
| number        = 85 (2023. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Gistavs Van Bells]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Roberts Van Ēnems]]
{{flaga|BEL}} [[Riks Van Lojs]]
{{flaga|BEL}} [[Edijs Merkss]]
 {{flaga|ITA}} [[Mario Čipollīni]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SVK}} [[Peters Sagans]]
''3 uzvaras''
| mostrecent    = {{flaga|FRA}} [[Kristofs Laports]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zūtermēra
| native_name = ''Zoetermeer''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Zoetermeer Dobbe.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Zoetermeer vlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Zoetermeer wapen.svg
| pushpin_map = Nīderlande
| latd = 52
| longd = 4
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 4
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 30
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 124 971
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
| subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| area_total_km2 = 37,05
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 2700–2729
| area_code = 079
| website = [https://www.zoetermeer.nl/]
| footnotes =
}}'''Zūtermēra''' ({{Val|nl|Zoetermeer}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande|Dienvidholandes]] [[Nīderlandes provinces|provincē]]. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 124 971 iedzīvotājs. Zūtermēra ir trešā lielākā pilsēta [[Dienvidholande|Dienvidholandē]] pēc [[Roterdama|Roterdamas]] un [[Hāga|Hāgas]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Klāgenfurtes doms
| infobox_width         =
| image                 = Klagenfurt_Domplatz_Kirche_22022007_01.jpg
| image_size            =
| caption               = Klāgenfurtes doms
| map_type              = Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Gurkas doms
| position = left
| latd  = 46.623991  | latNS  = N
| longd = 14.312207  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1724 (1581)
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Harold Urey''
| attēls =Harold Urey.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1893
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =29
| dz_vieta =Volkertona (''Walkerton''), [[Indiāna]], {{USA}}
| m_gads =1981
| m_mēnesis=1
| m_diena=5
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas = [[Kopenhāgenas Universitāte]],
[[Džonsa Hopkinsa Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Enriko Fermi institūts]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
| alma_mater =[[Montānas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| zinātne =[[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Gilberts Lūiss]]
| studenti =[[Stenlijs Millers]]
| sasniegumi =[[deitērijs]],
[[Millera-Jūrija eksperiments]]
| apbalvojumi =1934. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Čempionāti]]
[[Kategorija:Sports Eiropā| ]]

sentences:
{{Citas nozīmes|sievieti, kura audzina bērnus|mamma (nozīmju atdalīšana)|mamma}}
 laikā]]
'''Māte''' ir [[sieviete]], kura ir devusi dzīvību [[bērns|bērnam]]. Dažreiz par mātēm uzskata arī tās sievietes, kuras audzina bērnus, kas nav tiešie viņas pēcteči. Patiesībā tās ir [[pamāte]]s vai [[audžumāte]]s. Arī tās sievietes, kuras [[adopcija|adoptē]] bērnus, dēvē par mātēm. Mātes mīļākā formā mēdz dēvē par '''māmiņām''', '''māmuļām''', '''māmulītēm''', '''māmuliņām''' un '''mammām'''.

sentences:
ir sterils [[Ēzeļi|ēzeļu]] tēviņa un [[Zirgi|zirgu]] mātītes ([[Ķēve|ķēves]]) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai]]
[[Bioloģija|Bioloģijā]] '''hibrīds''' ir divu dažādu augu vai dzīvnieku [[Šķirne|šķirņu]], [[Suga|sugu]] vai [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] pēcnācējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/hibridiz%C4%81cija|title=hibridizācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-01}}</ref> Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda [[Šūna|šūnai]] ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par [[Himēra (ģenētika)|himēru]]. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir [[Sterilizācija (mikrobioloģija)|sterili]].<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=3rd ed|title=Biological science|url=https://www.worldcat.org/oclc/5706969|publisher=Norton|date=1980|location=New York|isbn=0-393-95021-2|oclc=5706969|first=William T.|last=Keeton|pages=800}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Simple Plan''
| attēls                   = Simple plan poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Sems Reimi]]
| producents               =
* [[Džeimss Džekss]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Skots B. Smits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Bridžita Fonda]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Savoy Pictures]]''
* ''[[BBC]]''
* ''[[Tele-München]]''
* ''[[UGC-PH]]''
* ''[[Toho-Towa/Marubeni]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|11|Toronto kinofestivāls|1998|12|11|ierobežots vietu skaits|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/simple-plan-1998|title=A Simple Plan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0120324/|title=A Simple Plan|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|11||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Simple Plan''''' ir 1998. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Skota B. Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Sems Reimi]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Bridžita Fonda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Hidrīdi''' ({{Val-el|hydōr}} - [[ūdens]]) ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]] ar tādiem [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ievērojami mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža [[izotops|izotopu]] ([[protijs|protija]], [[deitērijs|deitērija]] un [[tritijs|tritija]]) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par '''protīdiem''', '''deiterīdiem''' un '''tritīdiem''' (sk. [[litija deiterīds]]).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Sākumskola "Taurenītis"
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Skolas ēka 2674.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Kļavu iela 29/31, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 46 | longs = 01 | longEW = E
|schooltype             = valsts sākumskola
|fundingtype            =
|established            = 1992. (1976.) gads
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           = Sarmīte Limba
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://www.taurenitis-skola.lv/}}
}}

sentences:
{{Infokaste kanāls
| name = Nikaragvas kanāls
| image = Nicaragua_canal_proposals_2013.png
| caption = Iespējamās kanāla trases 2013. gadā (būvniecības darbi ir uzsākti pa otro variantu, skaitot no ziemeļiem)
| company =
| date_use = 2014. gada 22. decembris
| start = [[Klusais okeāns]]
| end =  [[Atlantijas okeāns]]
| length = 278 km
| status = celtniecībā
| nav =
}}
'''Nikaragvas kanāls''' ir ieplānots [[kuģošanas kanāls]] [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], [[Nikaragva]]s teritorijā, lai savienotu [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Karību jūra|Karību jūru]]. Kanāla garums paredzēts 278 km (no tā 105 km cauri [[Nikaragvas ezers|Nikaragvas ezeram]]).

sentences: '''Svante Pēbo''' ({{val|sv|Svante Pääbo}}; dzimis {{dat|1955|4|20}}) ir [[Zviedrija]]s ģenētiķis, viens no [[paleoģenētika]]s pamatlicējiem. 2022. gadā Pēbo ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā]] "par viņa atklājumiem izzudušo [[Hominīni|hominīnu]] genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nobelprize.org/uploads/2022/10/press-medicine2022.pdf|title=The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2022|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences: '''Šteinhaueru dzimta''' bija Rīgas latviešu dzimta, kas kļuva turīga 18. gadsimta sākumā, galvenokārt pateicoties mastu šķirotāju amatam, bija Rīgas [[brāļu draudzes]] vadītāji, vēlāk pārvācojās vai pārcēlās uz dzīvi brāļu draudžu kolonijās Anglijā un Ziemeļamerikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C18H32O2
|molmasa=280,45
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=260 °C
}}
'''Stearolskābe''' (9-oktadecīnskābe, CH3(CH2)7C≡C(CH2)7−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Stearolskābe ir bezkrāsaini prizmatiski kristāli. Stearolskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā — [[tarirīnskābe]].

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Angermindes pils
| native_name = ''Stiftsburg Angermünde''
| image = Rinda (Angerminde) piiskopilinnus 8.jpg
| image_size =
| caption = Angermindes pils atliekas
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Ances pagasts]], [[Ventspils novads]], {{LAT}}
| lat_degrees =57.531944
| lat_direction = N
| long_degrees = 21.9075
| long_direction = E
| locmapin =
| built = minēta 1357. gadā
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Angermindes (Rindas) viduslaiku pils
|      numurs = 2523
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Parastā akcija''', arī '''parastās akcijas''' ({{val|en|common stock}}), ir viens no [[akcija (vērtspapīrs)|vērtspapīru]] veidiem. [[Akcija]] apliecina, ka tās īpašniekam pieder kāda daļa no attiecīgā [[uzņēmums|uzņēmuma]].<ref>[http://www.lkb.lv/files/tinymce/Emisijas_prospekts.pdf Parasto akciju emisijas prospekta piemērs]</ref> Attiecīgā uzņēmuma akcionāram ir tiesības uz [[dividende|dividendēm]] vai cita veida [[peļņa]]s vai ienākumiem, kā arī ir balsstiesības uzņēmuma kopsapulcēs. Akcijas turētājs jeb akcionārs ir šī uzņēmuma līdzīpašnieks un ar šo [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] var piedalīties [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Norbi bāka (aizmugurējā vaduguns)
| native_name         = Norrby ülemine tuletorn
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Norrby_ülemine_tuletorn_2011.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Norbi]], [[Vormsi pagasts]], [[Lēnes apriņķis]], {{EST}}
| pushpin_map         =
| latd  = 59  | latm  = 00 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 20 | longs = 51 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1935. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kālmāns Kaločajs
|          vārds_orig = ''Kálmán Kalocsay''
|              attēls = Kalman Kalocsay 1.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Kālmāns Kaločajs 1921. gadā
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Abaūjsānto|td=Ungārija}}
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 27
|             m_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Austroungārija]], [[Ungārija]]
|             tautība = [[ungāri|ungārs]]
|        dzīvesbiedrs = Margarēta Vangele
|               bērni =
|            paraksts = Kalman Kalocsay signature.svg
|     pseidonīms = Kolomano, Peters Peneters u.c.
|   nodarbošanās = ārsts, dzejnieks, tulkotājs, lingvists
|   rakstīšanas valoda = [[esperanto]]
|        periods = 1921.—1976.
|          žanri = dzeja, atdzeja, valodniecība, proza
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kālmāns Kaločai''', arī '''Kālmāns Kaločajs''' ({{val|hu|Kálmán Kalocsay}}, {{IPA2|ˈkaːlmaːn ˈkɒlot͡ʃɒi}}, {{val|eo|Kolomano Kaloĉajo}}, dzimis {{dat|1891|10|06}}, miris {{dat|1976|02|27}}) bija [[ungāri|ungāru]] [[esperanto valoda|esperantistu]] dzejnieks, tulkotājs un redaktors, kurš ievērojami ietekmēja esperanto kultūru gan tās literatūrā, gan pašā valodā, izmantojot oriģināldzeju un literāro darbu tulkojumus no dzimtās [[ungāru valoda]]s un citām Eiropas valodām. Daļa viņa darbu tika publicēta ar dažādiem pseidonīmiem, tai skaitā Kolomano Kaloĉajo (vārda esperantizētā forma), C.E.R. Bumi, Kopars, Alekss Kajs, K. Stelovs, Malice Piks un Peters Peneters.<ref name="ALE">[http://www.everk.it/index.php?id=27,116,0,0,1,0 Kálmán Kalocsay: biografio kaj bibliografio]</ref> Esperantistu sabiedrībā pazīstams arī tikai pēc vārda Kolomano.<ref>[http://www.ipernity.com/doc/esperanto-muzeo-svitavy/10414576 G.Handzlik — Mi volas danki vin, dziesmas teksts]</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vītiņu pagasts
| karte             = Vītiņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vītiņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vītiņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Vītiņi
| platība           = 133,66
| iedzīvotāji       = 1176<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1176 / 133.66 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Austra Āboliņa
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1932
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 01
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2015
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 30
| m_vieta = Rīgā, {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Ādolfs Āboliņš un Olga Āboliņa dzimusi Paleja
| brāļi =
| māsas = Ida Krustiņa (1929—2005)
| dzīvesbiedrs = Valentīns Lazdiņš (1924—1994)
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], [[ekoloģija]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]], [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Mežsaimniecības problēmu institūts "Silava"]].
| akad_amats =
| alma_mater = [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte]]
| pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Marija Galeniece|Marija Geleniece]]
| skolnieki = Baiba Bambe, Ilze Rēriha, Ansis Opmanis
| sasniegumi = Latvijas sūnu flora. Sūnaugi. Latvijas Sarkanā grāmata, 2. sēj. Manuskripts. Latvijas aizsargājamo sūnu sugu saraksts.
| apbalvojumi = [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balva (2001), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] V šķira (2011)
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Austra Āboliņa''' (1932—2015) bija latviešu [[Brioloģija|brioloģe]], [[Botānika|botāniķe]], vadošā [[Sūnaugi|sūnu]] pētniece Latvijā. Sarakstījusi vairāk kā 250 zinātnisku publikāciju, papildinājusi Latvijas sūnu [[flora]]s sarakstu ar apmēram 80 jaunām sugām, izstrādājausi Latvijas apstākļiem indikātoru sūnu sugas [[Biotops|biotopu]] noteikšanai.

sentences:
s novietojums]]
'''[[Lietuva]]s administratīvo iedalījumu''' veido '''10 apriņķi''' ({{val|lt|apskritis}}), kuri sīkāk iedalās '''43 rajonu pašvaldībās''' ({{val|lt|rajono savivaldybė}}), '''10 pašvaldībās''' ({{val|lt|savivaldybės}}) un '''7 pilsētu pašvaldībās''' ({{val|lt|miesto savivaldybė}}). Pašvaldības veido '''546 [[seņūnija]]s''' ({{val|lt|seniūnija}}). Pašreizējais administratīvais iedalījums tika izveidots [[2001]]. gadā. Lietuvu vēsturiski veido arī 5 kultūrvēsturie novadi — [[Aukštaitija]], [[Suvalkija]], [[Žemaitija]], [[Dzūkija]], [[Mazā Lietuva]].

sentences:
'''Parabola''' ir visu to [[plakne]]s punktu [[kopa]], kas atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta un kādas fiksētas plaknes [[taisne]]s (kas neiet caur fiksēto punktu). Šo punktu sauc par parabolas fokusu, bet taisni - par [[parabolas direktrise|parabolas direktrisi]]. Parabola ir viena no otrās kārtas līknēm.<br />
Parabolu var iegūt arī šķeļot [[konuss|konusu]] ar plakni, kas paralēla kādai no tā veidulēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bhuto''' (''Bhutto'') var būt:

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
'''Konstrukcija''' ({{val|la|constructio}} — 'uzbūve') var būt:
* jebkuras tehniskas sistēmas (piemēram, [[mašīna]]s, [[celtne]]s, [[aparāts|aparāta]] vai [[detaļa]]s), tās daļu un elementu izveidojums (ārējā forma), uzbūve un elementu savstarpējā mijiedarbība; arī pati tehniskā sistēma (piemēram, [[būvkonstrukcija]]);
* izveidojums darba rasējumā (piemēram, mašīnai vai tās elementam);
* uzbūve, sastāvdaļu izkārtojums (piemēram, mākslas darbā vai tekstā);
* [[Valodniecība|valodniecībā]] [[valoda]]s vienību (parasti vārdu) savienojums, kam ir noteiktas gramatiskās īpašības.

sentences: '''Pirkšana''' ir [[komercija|komerciāla]] darbība, kas saistīta ar [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojuma]] saņemšanu no pārdevēja, pēc brīvprātīgas abu pušu vienošanās par [[cena|cenu]] un citiem pirkšanas-pārdošanas darījuma nosacījumiem. Vairums pirkšanas darījumu notiek [[tirgus|tirgū]], kur pārdevēji pircējiem masveidā piedāvā jau gatavus, bieži vien tipveida produktus. Taču daudzos gadījumos pirkšana un pārdošana var būt komplicēts process, kas aizsākas ar pārdodamās preces pasūtīšanu, [[projektēšana|projektēšanu]] un izgatavošanu. Parasti tie ir sarežģīti objekti vai tehniskas būves, piemēram, [[elektrostacija]]s, [[kuģis|kuģi]], dažādi [[infrastruktūra]]s u.c. objekti.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Budbergs''' var būt:

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Freds Brimmers
| image         = Fred Bruemmer.jpg
| imagesize     = 160px
| caption       = Fotoizstādes atklāšanā Rīgā (2008)
| nationality   = [[vācbaltietis]], [[kanādietis]]
| field         = fotogrāfs, rakstnieks
| training      =
| movement      =
| patrons       =
| awards        = Kanādas Karaliskās mākslas akadēmijas loceklis
| birthname     = Frīdrihs Kārlis fon Brimmers
| birthdate     = {{dat|1929|6|26}}
| location      = [[Rīga]], {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|2013|12|17|1929|6|26}}
| deathplace    = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| famous works  =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Pareizrakstība}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaukā sieviete
| attēls                   = Pretty woman movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pretty Woman''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reuters]]
* [[Gerijs V. Goldšteins]]
| scenārija autors         = [[Dž. F. Lotons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Regency International Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1990|3|23||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0|title=Pretty Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 24, 2018|archive-date={{dat|2018|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180823211237/http://www.bbfc.co.uk/releases/pretty-woman-1990-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=prettywoman.htm|title=Pretty Woman (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|463,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jaukā sieviete"''' ({{val|en|Pretty Woman}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]] un [[Ričards Gīrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1990|3|23||bez}}. Filmas nosaukums radies no [[Rojs Orbisons|Roja Orbisona]] dziesmas ''Oh, Pretty Woman''.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmā tikšanās 2020/2021 gadā
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 26-08-2021 in Riga.jpg
| datums     = {{dat|2021|8|26}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Sveiks, Švejk!
| apraksts   = satikšanās un kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Wells Fargo Center''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Wells Fargo Center.jpg
| map_type = Filadelfija
| latNS = N
| latd = 39
| latm = 54
| lats = 4
| longEW = W
| longd = 75
| longm = 10
| longs = 19
| location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
| broke_ground = {{dat|1994|09|14|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1996|||d|bez}}
| opened = {{dat|1996|08|13|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|210 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 19 500
| cap_basketball = 20 478
| cap_hockey = 19 543
| tenants = [[Filadelfijas "Flyers"]] ([[NHL]]) (1996-)<br/>[[Filadelfijas "76ers"]] ([[NBA]]) (1996-)
}}
'''''Wells Fargo Center''''' ir daudzfunkcionāla arēna [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[ASV]]. Arēnu atklāja {{Dat|1996|8|13|5=bez}}. Arēnā mājas spēles aizvada [[NHL]] komanda [[Filadelfijas "Flyers"]] un [[NBA]] komanda [[Filadelfijas "76ers"]].

sentences: {{Commonscat|Religion in Germany|Reliģija Vācijā}}

sentences:
'''Tyler''' var būt:
* [[Džons Tailers]] (''John Tyler''), ASV desmitais prezidents (1790.—1862.)
* [[Liva Tailere]] (''Liv Tyler''), amerikāņu aktrise (dzimusi 1977.)

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Keila Barona
|     vārds_orig = ''Kayla Barron''
|         attēls = SpaceX Crew-3 Mission Specialist Kayla Barron (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = K. Barona 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1987
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Poketelo (Aidaho)|Poketelo]], [[Aidaho]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 176 d 2 h 39 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 66. ekspedīcija|SKS-66]], [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]]
| kos_kuģi = ''[[SpaceX Crew-3]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[leitnants]]
|  dienesta_laiks = kopš 2010. gada
|          valsts = {{USA}}
|       struktūra = [[ASV Jūras kara flote|Jūras kara flote]]
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Keila Džeina Barona''' (''Kayla Jane Barron'', dzimusi {{dat|1987|9|19}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (''NASA'') [[kosmonauts|astronaute]], inženiere, [[ASV Jūras kara flote]]s [[leitnants|leitnante]].

sentences:
[[File:Dolly face closeup.jpg|thumb|220px|Dollija]]
'''Dollija''' ({{dat|1996|7|5|N}} — {{dat|2003|2|14|N}}) bija [[aita]], pasaulē pirmais [[klonēšana|klonētais]] [[zīdītājs]]. Viņu no pieauguša dzīvnieka [[somatiskās šūnas|somatiskajām]] [[šūna|šūnām]]<ref>{{publikācijas atsauce|author=McLaren A |title=Cloning: pathways to a pluripotent future |journal=Science |volume=288 |issue=5472 |pages=1775–80 |year=2000 |pmid=10877698 |doi=10.1126/science.288.5472.1775}}</ref><ref name=Wilmut>{{publikācijas atsauce|author=Wilmut I, Schnieke AE, McWhir J, Kind AJ, Campbell KH |title=Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells |journal=Nature |volume=385 |issue=6619 |pages=810–3 |year=1997 |pmid=9039911 | doi=10.1038/385810a0 |bibcode=1997Natur.385..810W}}</ref> klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (''The Roslin Institute'') [[Skotija|Skotijā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Dagda (nozīmju atdalīšana)|Dagda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dagda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Dagdas novada dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dagdas pilsētas un pagasta apvienības pārvaldes ēka
| image_flag = Flag of Dagda.svg
| flag_link = Dagdas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Dagda.svg
| shield_link = Dagdas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 05
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 32
| longs = 14
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Dagden}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2008
| population_as_of = 2020
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5674
| website = {{url|www.dagda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Dagda''' ir [[pilsēta]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] [[Latgale|Latgalē]]. Atrodas [[Latgales augstiene]]s austrumu nogāzē, pie [[Dagdas ezers|Dagdas ezera]] un [[Narūta]]s upītes, 36 km ziemeļaustrumos no [[Krāslava]]s, 267 km no [[Rīga]]s.
Agrākā [[Dagdas rajons|Dagdas rajona]] (1950-1962) un [[Dagdas novads|Dagdas novada]] (2009-2021) centrs.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Melnā mise
 | oriģinālnos = ''Black Mass''
 |      attēls = MelnaMise.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Skots Kūpers]]
 |  producents =
* [[Džons Lesners]]
* [[Pīters Makkormiks]]
* [[Braiens Olivers]]
* [[Tailers Tompsons]]
* Skots Kūpers
 |   scenārijs =
* [[Džezs Batervorts]]
* [[Marks Maluks]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Rorijs Kočreins]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Vendian Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2015|9|18|ASV|2015|10|2|Latvija|}}
 |      ilgums = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015|title=Black Mass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033117/http://bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteybulger15.htm|title=Black Mass (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|99,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Melnā mise"''' ({{val|en|Black Mass}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džoels Edžertons]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kevins Beikons]], [[Džesijs Plemonss]], [[Korijs Stolls]], [[Dakota Džonsone]] un [[Rorijs Kočreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       attēls = Tamias_sibiricus_(eating_a3).JPG
|       valsts = Animalia
|    valsts_lv = Dzīvnieki
|         tips = Chordata
|      tips_lv = Hordaiņi
|        klase = Mammalia
|     klase_lv = Zīdītāji
|        kārta = Rodentia
|     kārta_lv = Grauzēji
|       dzimta = Sciuridae
|    dzimta_lv = Vāveres
|        cilts = Marmotini
|     cilts_lv = Murkšķi
|        ģints = Tamias
|     ģints_lv = Burunduki
|   apakšģints = Eutamias
|apakšģints_lv = Sibīrijas burunduki
| apakšģints_r = Sibīrijas burunduks
|         suga = Tamias sibiricus
|      suga_lv = Sibīrijas burunduks
|    izplatība =
{{legend|#58111a|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
|     binomial = Tamias sibiricus
|       autors = [[Erik Laxmann|Laxmann]], 1769
|  kategorijas = nē
|     sinonīmi =
*''Eutamias sibiricus''
}}

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences:
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Elpošanas orgānu sistēma|Slimības]]

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pleskodāle
|attels             =
|paraksts           = Šampētera muižas oriģinālā ozolu aleja pirms Šampētera pārvada būvniecības 2006. gadā.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 3,480 km²
|iedzivotaju_skaits = 6 263 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[35. autobusu maršruts (Rīga)|35.]]  [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/pleskodale/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Tieslietas]]

sentences: '''Jautājums par barometru''' ir nepilnīgi formulēta eksāmena jautājuma piemērs, kurš paredz šauru pieeju studiju priekšmeta robežās un var radīt morālu [[dilemma|dilemmu]] eksaminatoram, ja studenta atbilde sniedzas ārpus šīm robežām, bet citādi ir korekta. Izklāstā, kuru popularizējis eksāmenu sastādītājs, ASV ķīmijas profesors Aleksandrs Kalandra (1911—2006), studentam tika uzdots jautājums "Kā var noteikt augstceltnes augstumu ar [[barometrs|barometra]] palīdzību?".<ref>http://www.unz.org/Pub/SaturdayRev-1968dec21-00060?View=PDF</ref> Eksaminators uzskatīja, ka pastāv tikai viena pareiza atbilde — noteikt [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] starpību uz celtnes jumta un uz zemes, un tad aprēķināt augstumu pēc formulas. Pretēji gaidītajam, students savā atbildē aprakstīja virkni citu risinājumu. Tie arī bija korekti, bet neviens no tiem neļāva novērtēt studenta zināšanas eksaminējamajā priekšmetā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Agroklimatiskie rādītāji''' ir [[Klimats|klimatisko]] apstākļu sakarība ar [[lauksaimniecība]]s kultūraugu augšanu, attīstību un miera stāvokli. Svarīgākie agroklimatiskie rādītāji Latvijas apstākļos ir [[temperatūra]] un [[mitrums]] [[Veģetācijas periods|veģetācijas periodā]] un zemākās temperatūras pārziemošanas laikā vai miera periodā.<ref name="LME">{{LME|1|14}}</ref> Saskaņā ar agroklimatiskajiem rādītājiem veic agroklimatisko rajonēšanu. Siltuma daudzumu veģetācijas periodā, kurš nosacīti pieņemts pie temperatūras virs +10 °C, sauc par aktīvo temperatūru summu. Aktīvo temperatūru summa Latvijā vidēji svārstās no 1700° [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] līdz 2100° valsts dienvidaustrumos. Cits rādītājs ir efektīvo temperatūru summa, kas ir vidējo diennakšu temperatūru summa virs bioloģiskās nulles robežas, turklāt vairumam Latvijas kultūraugu šī bioloģiskā nulle atbilst +5 °C.<ref name="LME" /> Katra auga attīstībai nepieciešama noteikta efektīvo temperatūru summa. Latvijā tā parasti ir 1400-1700 °C robežās.

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences: s karte ar Nogajiešu tatāru zemi Volgas lejtecē (1549).]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lidojošā Zivs
| abbreviation = Vol
| name_latin = Volans
| RA = 8
| dec = −70
| areatotal = 141
| arearank = 76. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Vol''
| starmagnitude = 3,77
| neareststarname = ''β Vol''
| stardistance = 108
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Zelta Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Elejas pagasts}}

sentences:
{{Infobox settlement
| official_name           = Tilburga
| native_name             = ''Tilburg''
| settlement_type         = Municipalitāte
| image_skyline           = Tilburg kerk.jpg
| imagesize               = 200px
| image_caption           = Svētā Jozefa baznīca
| image_flag              = Flag of Tilburg.svg
| flag_size               = 125px
| image_shield            = Coat of arms of Tilburg.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_map             = Nīderlande
| coordinates_region      = NL
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Ziemeļbrabante]]
| established_title       = Pirmoreiz minēta
| established_date        = 709
| area_footnotes          = (2009)
| area_total_km2          = 119.15
| area_land_km2           = 117.30
| area_water_km2          = 1.85
| area_urban_km2          =
| area_metro_km2          =
| elevation_m             =
| elevation_footnotes     =
| population_as_of        = 2009. gada 31. maijs
| population_footnotes    = Avots: <br /> [[Statistics Netherlands|CBS]], [http://statline.cbs.nl/ Statline].
| population_total        = 203,492
| population_density_km2  = 1723
| population_urban        =
| population_metro        =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| latd=51 |latm=33 |lats=18 |latNS=N
| longd=5 |longm=5 |longs=26 |longEW=E
| coordinates_display     = inline,title
| postal_code_type        = [[Pasta indekss]]
| postal_code             = 5000–5049, 5056, 5070, 5071
| area_code               = 013
| website                 = [http://www.tilburg.nl/ www.tilburg.nl]
}}
{{commonscat|Tilburg|Tilburga}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ieva Lase
| vārds_orig =
| attēls = Ieva Lase (1957).jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2002
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 25
| m_vieta = Rīga, {{LAT}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Inta (pilsēta)|Inta]] ([[Komi]])
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| māsas = Ruta Birgere
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Varaji
|attēls          =
|image_caption   = Varaju studenti [[Vikipēdija]]s editatonā [[Taklobana]]s koledžā
|native_name     = ''Waray''
|skaits          = 4 106 539 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[varaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[visaji]]
}}
'''Varaji''' (''Waray'', ''Waray-Waray'')) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[visaji]]em. Apdzīvo [[Visajas|Visaju]] arhipelāga austrumdaļu, [[Samara (sala)|Samaras]], [[Leite]]s un [[Bilirana]]s salas. Kopskaits tiek lēsts ap 4,1 miljonu (3,8 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[visaji|visaju]] tautām. Lielākā daļa varaju mīt [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģiona [[Austrumsamara]]s (463 647 cilvēki; 97,4 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Ziemeļsamara]]s (604 372; 94,9 %), [[Samara (province)|Samaras]] (739 438; 93,5 %), [[Leite (province)|Leites]] (799 064; 45,1 %), [[Bilirana (province)|Biliranas]] (66 316; 37,1 %) provincēs un [[Taklobana]]s (233 215; 93,5 %) pilsētā, kā arī valsts galvaspilsētā [[Valsts galvaspilsētas reģions|Manilā]] (562 573; 4,2 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Samaras salā dzīvojošos varajus dēvē par '''samariešiem''' (''Samareños, Samarnons''), bet Leites salā — par '''leitiešiem''' (''Leyteños'').<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/waray/ Ethnic Groups of the Philippines. Waray]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ |title=Peoples of the Philippines: Waray |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|09|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220926165610/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/waray/ }}</ref> Runā [[varaju valoda|varaju valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodu]], bet oficiālajā saziņā — [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas. Pēc konfesionālās piederības lielākoties [[katoļi]].

sentences:
pie [[Ziemeļu forti]]em]]
'''Kureļa grupa''' bija latviešu militārais formējums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara laikā]]. Tas tika izveidots 1944. gada jūlijā no Rīgas apriņķa aizsargiem ar oficiālu mērķi vācu atkāpšanās gadījumā aizstāvēt Daugavu starp Pļaviņām un Ķegumu un organizēt partizānu vienības padomju aizmugurē. Grupas vadība bija saistīta [[Latvijas Centrālā padome|Latvijas Centrālo padomi]] un bija iecerēts, ka tā varētu stāties jaunveidojamās Latvijas valdības rīcībā.

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Cīravas lidlauks
| attels                     = Cīravas lidlauks - aerodrome.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVIA
|lat_deg=56|lat_min=44|lat_sec=16|lat_dir=N
|lon_deg=21|lon_min=21|lon_sec=35|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Cīravas pagasts]], [[Dienvidkurzemes novads]]
| elevation-f                = 75
| elevation-m                = 23
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 800
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 13/31
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 800
| r2-surface                 = zāle
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Cīravas lidlauks''' (ICAO: '''EVIA''') ir nesertificēts lidlauks [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Cīravas pagasts|Cīravas pagastā]]. Izbūvēts [[Durbe (upe)|Durbes]] upes krastā {{nobr|2 km}} no [[Cīrava]]s ciema centra. Lidlaukā ir divi skrejceļi: {{nobr|800 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats betona seguma skrejceļš un tam paralēls {{nobr|800 m}} garš zāles seguma skrejceļš. Pēc [[bāzu līgums|bāzu līguma]] nosacījumiem PSRS karaspēka kontingents 1939. gadā Cīravā uzsāka kara lidlauka būvi. Otrā pasaules kara laikā lidlauku līdz pat 1945. gada 4.-5. maijam izmantoja vācu [[Luftwaffe]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 72
 | lv  = Septiņdesmit divi
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lokenhausas pils
| native_name         = ''Burg Lockenhaus''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Léka_légifotó1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[romānika]], [[gotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Lokenhausa]], [[Burgenlande]], {{AUT}}
| latd  = 47.404028 | latNS  = N
| longd = 16.424583 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = ap 1200. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Senfranču valoda''' ({{val|fr|ancien français}}) ir [[Romāņu valodas|romāņu]] [[Dialekts|dialektu]] kopums, ko izmantoja teritorijā, kas aptuveni atbilst mūsdienu [[Francija]]s ziemeļu vidienei no aptuveni 10. līdz 14. gadsimtam. Tā radās, attīstoties [[latīņu sarunvaloda]]i, ko ietekmēja [[senfranku valoda]].

sentences:
'''Doktors'''  ({{val-la|doctor}}, no ''docere'' — mācīt un ''doctus'' — izglītots) ir augstākais [[akadēmiskais grāds]], ko iegūst pēc [[doktora studiju programma]]s apgūšanas un promocijas darba jeb [[disertācija]] pabeigšanas. Promocijas darbs ir oriģināls zinātniskais pētījums (publikāciju kopa vai [[monogrāfija]]), kas paplašina esošo zināšanu robežas un rada jaunas zināšanas. Lai iegūtu zinātņu doktora grādu, disertācija ir jāaizstāv profesionālu ekspertu komitejā. Doktora studiju laiku, prasības grāda iegūšanai un aizstāvēšanas kārtību nosaka katras atsevišķās valsts likumdošana, piemēram, Latvijā ieviests ne tikai zinātniskais doktora grāds, bet arī profesionālais doktora grāds mākslās, ko iegūst pēc mākslinieciskās jaunrades darba izstrādes un aizstāvēšanas.<ref>Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 617 “Noteikumi par profesionālās augstākās izglītības valsts standartu doktora grāda iegūšanai un kārtību, kādā piešķir profesionālo doktora grādu mākslās”</ref>
Saskaņā ar Eiropas valstu tradīcijām visi doktora grādi ir zinātņu doktora grādi, agrāk doktora grādus piešķīra arī teoloģijas, tiesību zinātņu un medicīnas studiju beidzējiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''lifecell''
| logo             = lifecell-logo-2020.png
| caption          =
| type             = sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kijeva]]
| location_country = {{UKR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Turkcell]]'', {{TUR}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.lifecell.ua lifecell.ua]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''lifecell''''' (agrākais nosaukums '''''life:)'''''), uzņēmuma nosaukums ''TOV Laifsell'' (''ТОВ «Лайфселл»''), ir [[Ukraina]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas ir dibināts 2005. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kijeva|Kijevā]]. Tas pastarpināti pieder [[Turcija]]s mobilo sakaru operatoram ''[[Turkcell]]''.

sentences: '''Bīdmērs''' ir [[mērinstruments]] detaļu ārējo un iekšējo lineāro izmēru mērīšanai. Bīdmēru veido pamatskala un palīgskala. Atslēdznieku universālajam bīdmēram ir atsevišķi mērtaustu pāri ārējo izmēru un atsevišķi — iekšējo izmēru mērīšanai, kā arī bīdlineāls dziļuma mērīšanai. Bīdmēru plaši lieto mašīnbūvē, metālapstrādē, aparātbūvē, kokapstrādē u.c.

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Microsoft]]

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences: '''[[Algebra]]s pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta [[polinoms|polinomam]] ar [[Komplekss skaitlis|kompleksiem]] koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]] var uzskatīt par komplekso skaitli ar [[Imaginārā daļa|imagināro daļu]] 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma rēbuss
| attēls                   =  Murder by Numbers film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder by Numbers''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Barbets Šrēders]]
| producents               = Barbets Šrēders
| scenārija autors         = [[Tonijs Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bens Čaplins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Maikls Pits]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Castle Rock Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|4|19|}}
| ilgums                   = 117 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1|title=Murder by Numbers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823172103/https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderbynumbers.htm|title=Murder by Numbers (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|56,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma rēbuss"''' ({{val|en|Murder by Numbers}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un producents ir [[Barbets Šrēders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bens Čaplins]], [[Raiens Goslings]] un [[Maikls Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|19||bez}}.

sentences: '''4. septembris''' ir gada 247. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (248. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 118 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zāganas hercogiene Vilhelmīne
|     vārds_orig =
|         attēls = Wilhelmine von Sagan by Grassi.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1781
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = [[Pēteris Bīrons]], [[Doroteja fon Mēdema]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Luijs de Rohans (1800—1805), Vasīlijs Trubeckojs (1805—1806), Kārlis Rūdolfs fon der Šulenburgs (1819—1828)
|          bērni = ārlaulības meita (1801)
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šnēbergs
|attēls                 = Puchberg_-_Schneeberg.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šnēbergs no austrumiem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.7675 | latNS  = N
| longd = 15.807778 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Klostervapens]]
|augstums               = 2 078
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Pirmvaloda''' jeb '''protovaloda''' ir hipotētiska [[valoda]], kas pastāvējusi pirms divu vai vairāku cilmes ziņā radniecīgu valodu rašanās. Pirmvalodas parasti netiek tieši pētītas vai labākajā gadījumā tiek pētītas daļēji, rekonstruētas ar salīdzinošās vēstures metodes palīdzību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|platums=
|dzimta=Magnoliopsida
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|nosaukums=
|klase_lv=Divdīgļlapji
|rinda_lv=Genciānu rinda
|dzimta_lv=Rubiju dzimta
|binomial=Galium uliginosum
|ģints=Galium
|ģints_lv=Madaras
|suga=Galium uliginosum
|suga_lv=Dūkstu madara
|rinda=Gentianales
|att_izmērs=250px
|attēls=Galium uliginosum - lodumadar Keilas.jpg
|valsts=Plantae}}
'''Dūkstu madara''' (''Galium uliginosum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], Āzijas [[Rietumāzija|rietumu]] un [[Centrālāzija|centrālajā]] daļā.

sentences: '''Dogmatisms''' (no {{val-grc|δόγμα}} — uzskats, mācība, lēmums) ir domāšanas veids un darbības princips, kam raksturīga sekošana nemainīgām [[dogma|dogmām]] (uzskatiem un tradīcijām), neņemot vērā jauno un progresīvo. Dogmatisma pamatā ir domāšana sastingušās, nemainīgās formulās, neievērojot konkrētos apstākļus, vietu un laiku. Cilvēkam, kam ir nosliece uz dogmatismu, parasti neatzīst visu, kas neatbilst viņa [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] un [[priekšstats|priekšstatiem]]. Dogmatisms ģimenē, izglītības sistēmā un citās dzīves svērās sakņojas sabiedrisko attiecību [[konservatīvisms|konservatīvismā]], pauž to sociālo grupu intereses, kuras baidās zaudēt savu priviliģēto stāvokli. Indivīda līmenī dogmatisms biežāk novērojams [[flegmatiķis|flegmatiķiem]] un [[melanholiķis|melanholiķiem]], tāpēc, regulējot savstarpējās attiecības, jāņem vērā ģimenes locekļu nosliece uz dogmatismu - atkarībā no vecuma, dzīves pieredzes, [[temperments|temperamenta]] tipa un citiem faktoriem. Tas dod iespēju izvairīties no [[konflikts|konfliktiem]] darbā un sadzīvē, pārkārtot uzvedību un domāšanu atbilstoši mūsdienu prasībām.<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums,Valda Ritenberga, 105. lpp. {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|senu tjurku tautu|mūsdienu slāvu tautu|bulgāri}}
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     =
| skaits    = izmiruši
| vieta     =
|   valoda = [[protobulgāru valoda]]
| reliģija = [[šamanisms]]
|   grupas =
|     radi = [[čuvaši]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Žeimele
 | official_name            = Žeimelis
 | settlement_type          = Miests
 | image_skyline            = Zeimelis2.JPG
 | image_caption            = Žeimes luterāņu draudzes baznīca (2010)
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat_of_arms_of_Žeimelis.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Lietuva
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Lietuva}}
 | subdivision_type1        = Apriņķis
 | subdivision_name1        = [[Šauļu apriņķis]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 953
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd =56  | latm =16  | lats =  | latNS = N
 | longd =23  | longm =59  | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ABB
| native_name =
| logo = ABB logo.svg
| image =
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = [[publiska kompānija]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1988. gadā, apvienojot ''Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget'' (Zviedrija) un ''Brown, Boveri & Cie'' (Šveice)
| founder =
| defunct =
| location_city =
| location_country = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}<br/>{{vieta|Zviedrija|Vesterosa}}
| location =
| locations =
| area_served = globāla
| key_people =
| industry = [[elektroenerģētika]], [[automātika]]
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žans Fransuā Šampolions
|     vārds_orig = ''Jean-François Champollion''
|         attēls = Jean-Francois Champollion 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žana Fransuā Šampoliona 1831. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Fižaka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|Francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Valodniecība]], [[vēsture]], [[eģiptoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rozetas akmens]] rakstības atšifrēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Fransuā Šampolions''' ({{val|fr|Jean-François Champollion}}; dzimis {{dat|1790|12|23}}, miris {{dat|1832|3|4}}) bija [[franči|franču]] [[vēsturnieks]], [[valodnieks]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss fon Šepings
|     vārds_orig = ''Magnus Friedrich op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dītrihs Ernsts fon Šepings]], Elizabete fon Štakelberga
|          brāļi = [[Oto fon Šepings]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Medema
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|vietām nezinātniski un neenciklopēdiski}}
{{cita nozīme|noteiktiem gaismas viļņa garumiem|vielām, kas piešķir krāsu,|krāsas}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Cedrāts
|         binomial = Citrus medica
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Chinesische Zedrat Zitrone.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. medica
|          suga_lv = Cedrāts
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* saldais citrons
* cidrs
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rudens Ņujorkā
| operators =
| attēls = Autumnmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Džoana Čena]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Entonijs Lapalja]]
* [[Eleina Striča]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Šerija Stringfīlda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Autumn in New York''
| studija = * ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|8|11}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl826639873/weekend/|title=Autumn in New York |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Rudens Ņujorkā"''' ({{Val|en|Autumn in New York}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Džoana Čena]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Vinona Raidere]], [[Entonijs Lapalja]], [[Eleina Striča]], [[Vera Fārmiga]] un [[Šerija Stringfīlda]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Affliction''
| operators =
| attēls = Affliction (1997 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', [[drāma]]
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Niks Nolte]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Affliction''
| studija = * ''Largo Entertainment''
* ''Reisman Productions''
* ''Kingsgate Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate|Lions Gate Films]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1998|12|30|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0118564/|title=
Affliction (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Affliction''''' ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Niks Nolte]], [[Sisija Speiseka]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz 1989. gada [[Rasels Benkss|Rasela Benksa]] romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
[[File:Port wine.jpg|250px|thumb|Glāze portvīna]]
[[File:Porto.Grahams03.jpg|250px|thumb|Portvīna nogatavināšana koka mucās]]
'''Portvīns''' ({{val|pt|Vinho do Porto}} — '[[vīns]] no [[Portu]]') ir [[portugāļi|portugāļu]] [[stiprinātais vīns]], ko īpaši ražo [[Douru|Douru ielejā]] Portugāles ziemeļu provincēs. Portvīna gatavošanas īpatnība ir, ka sulas [[rūgšana]]s laikā tai pievieno [[spirts|spirtu]], kas pārtrauc rūgšanu, tā saglabājot daļu sulā esošā [[cukurs|cukura]], kas vīnam sniedz saldu garšu.<ref name="Kārkliņa, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year= 2008 |publisher= [[LU Akadēmiskais apgāds]] |location= Rīga |isbn= 978-9984-45-156-5 |page=81.—82}}</ref>

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Volīnijas slaktiņš
| attēls            = Lipniki massacre.jpg
| attēla_apraksts   = Luckas vojevodiste. Poļu līķi, kas savesti uz identifikācijau un apbedīšanu, 1943. gada 26. marta slaktiņa upuri
| vieta             = [[Volīnija]], [[Galīcija]], [[Poļesje]], Holmščina
| koordinātas       =
| datums            = 1943—1944
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = šaušana, [[galvas nociršana]], dedzināšana
| bojā_gājušie      =
* 50 000—60 000 poļu<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=Od rzezi wołyńskiej do akcji Wisła |date={{dat|2011||bez}} |publisher=Wydawnictwo Literackie |location=[[Krakova]] |isbn=ISBN 978-83-08-04576-3 |page=447}}</ref>
* 2 000—3 000 ukraiņu, kurus nogalināja poļu partizānu vienības atbildes darbību rezultātā<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=W kregu łun w Bieszczadach |date=2009. g |page=13}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas sacelšanās armija]], [[ukraiņi|Ukrainas iedzīvotāji]], ''[[Armia Krajowa]]'', ''[[Armia Ludowa]]'', [[Polijas pašaizsardzība Volīnijā]], [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Polijas, PSRS un Vācijas ražojuma šaujamieroči, dakšas, cirvji, naži, izkaptis, lāpas
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Volīnijas slaktiņš''' ({{val|pl|Rzeź wołyńska}}, ukraiņu vēsturē — '''Volīnijas traģēdija''' ({{val|uk|Волинська трагедія}}, {{val|pl|Tragedia Wołynia}})) bija [[Ukrainas nemiernieku armija]]s veikta [[etniskā tīrīšana]] — [[poļi|poļu]] civiliedzīvotāju masveida iznīcināšana Rietumukrainā,<ref>Władysław Siemaszko, Ewa Siemaszko ''Ludobójstwo dokonane przez nacjonalistów ukraińskich na ludności polskiej Wołynia 1939—1945'', Warszawa 2000, Wydawnictwo «von Borowiecky», ISBN 83-87689-34-3 — podsumowanie strat polskich. Ryszard Torzecki, op.cit., s. 267 szacował straty ludności polskiej na Wołyniu na 30-40 tys. osób, co pokrywa się z liczbą 36 543-36 750 ofiar udokumentowanych w źródłach z pracy Władysława i Ewy Siemaszków (patrz wyżej).</ref><ref name="motika2003">{{tīmekļa atsauce |last1=Мотика |first1=Ґжеґож |title=Антипольська акція ОУН-УПА |url=http://www.ji.lviv.ua/n28texts/motyka1.htm |publisher=Український Альманах 2003}}</ref> [[Volīnija]]s teritorijā,<ref name="igori">{{grāmatas atsauce |last1=Ільюшин |first1=Ігор |title=Енциклопедія історії України. Волинська трагедія 1943 |date=2003 |publisher=Інститут історії України НАН України |isbn=ISBN 966-00-0734-5 |page=688}}</ref> kas līdz 1939. gadam atradās [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] sastāvā. Sākās 1943. gada martā un sasniedza maksimumu tā paša gada jūlijā. Slaktiņa mērķis bija novērst potenciālās Polijas pretenzijas uz šo apgabalu, balstoties uz poļu minoritātes vēlmēm.<ref>[https://www.jstor.org/stable/3600827 Snyder, Timothy (2003b). "''The Causes of Ukrainian-Polish Ethnic Cleansing 1943''". Past & Present. 179 (179): 197—234. doi:10.1093/past/179.1.197. ISSN 0031-2746. JSTOR 3600827.]</ref> Upuru vidū bija arī [[ebreji]], [[krievi]], [[čehi]], [[gruzīni]] un [[ukraiņi]], kas bija daļa no poļu ģimenēm vai pretojās UPA darbībām, piemēram, slēpjot poļu bēgļus.<ref>[https://ipn.gov.pl/download/1/169564/Wolyn-1943-rozliczenie-Konferencja-IPN.pdf "Wołyń 1943 — Rozliczenie"] (PDF), Konferencje IPN, 41: 27—30, 2010</ref> Kopā tika nogalināti 50-60 tūkstoši cilvēku. Poļu atbildes darbības, kas sākās 1943. gada vasaras beigās, savukārt noveda pie dažiem tūkstošiem upuru ukraiņu civiliedzīvotāju vidū.

sentences: {{cita nozīme|ūdenstilpi|titānu sengrieķu mitoloģijā|Okeāns (mitoloģija)}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|attēls=Dune Gentian Gentianella uliginosa (5908375372).jpg|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|dzimta_lv=Genciānu dzimta|ģints=Gentianella|ģints_lv=Drudzenītes|suga=Gentianella uliginosa|suga_lv=Dūkstu drudzenīte|binomial=Gentianella uliginosa <small>(Willd.) Börner</small>|sinonīmi=Gentiana uliginosa (Willd.)}}'''Dūkstu drudzenīte''' ({{val|la|Gentianella uliginosa}}) ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenītes|drudzenīšu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], galvenokārt jūras piekrastē, kā arī mēreni mitrās [[Pļava|pļavās]], starpkāpu ieplakās, dažādās atmatās, parasti vietās ar skraju veģetāciju. [[Latvija|Latvijā]] šī suga ir sastopama reti gandrīz visā valsts teritorijā, neiekļaujot austrumdaļu, pārsvarā jūras piekrastē. Daži autori to iekļauj [[Rūgtā drudzenīte|rūgtās drudzenītes]] (''Gentiana amarella'') sastāvā kā pasugu ''Gentiana amarella. ssp. uliginosa''.

sentences: '''Safīrs''' (no ebreju ספּיר – "Sapir" – no [[Bībele]]s tekstiem. Bībelē ir bijusi arī atsauce uz citu akmeni – [[lazurīts|lazurītu]]) ir [[minerāls|minerāla]] – [[korunds|korunda –]] paveids. Par safīru sauc jebkuru juvelierkvalitātes korunda kristālu, kas nav sarkanā krāsā (sarkanus korundus sauc par [[rubīns|rubīniem)]]. Visbiežāk safīrs ir zilā krāsā. Safīru veidojošais korunds tīrā veidā ir bezkrāsains. Īpašo krāsu dod dažādi piejaukumi, piemēram [[dzelzs]], [[hroms]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomeu Diašs
|     vārds_orig = ''Bartolomeu Dias''
|         attēls = Bartolomeu Dias, South Africa House (cut).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bartolomeu Diaša statuja
|     dz_dat_alt = aptuveni 1451. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Algarve]], [[Portugāles karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1500
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Labās Cerības rags]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Portugālis
|   nodarbošanās = Jūrasbraucējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomeu Diašs''' ({{val|pt|Bartolomeu Dias}}; dzimis aptuveni [[1451]]. gadā, miris {{dat|1500|5|29}}) bija [[portugāļi|portugāļu]] [[jūrasbraucējs]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ādolfs Hitlers
| vārds_orģ           =''Adolf Hitler''
| attēls              =Adolf Hitler Berghof-1936.jpg
| amats               =Vācijas [[fīrers]]
| term_sākums         ={{dat|1934|8|2|N}}
| term_beigas         ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis         =[[Pauls fon Hindenburgs]]
''(kā prezidents)''
| pēctecis            =[[Karls Dēnics]]
''(kā prezidents)''
| amats2              =[[Vācijas kanclers]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|1|30|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis2        =[[Kurts fon Šleihers]]
| pēctecis2           =[[Jozefs Gebelss]]
| dzim_dati           ={{dat|1889|4|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Austroungārija|Braunava pie Innas}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1945|4|30|1889|4|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne}}
| tautība             =līdz [[1925]]. gadam austrietis;<ref> {{de ikona}} [http://www.ns-archiv.de/personen/hitler/oesterreich/staatsbuergerschaft.php Hitlers oficiāli vairs nav austrietis] ([[7. aprīlis]] [[1925]]. gadā) </ref> pēc [[1932]]. gada vācietis
| partija             =[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]] (NSDAP)
| dzīvesb             =[[Eva Brauna]]
''(apprecējās [[1945]]. gada [[29. aprīlis|29. aprīlī]]'')
| profesija           =[[aģitators]], [[aktīvisms|aktīvists]], [[rakstnieks]], [[politiķis]]
| paraksts            =Hitler Signature2.svg
| reliģija            =
}}
'''Ādolfs Hitlers''' ({{val|de|Adolf Hitler}}; dzimis {{dat|1889|4|20}}, miris {{dat|1945|4|30|1889|4|20}}) bija [[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija|NSDAP]] līderis, no [[1933]]. līdz [[1945]]. gadam [[Vācijas kanclers]], [[valdības galva]], [[valsts galva]] un [[diktators]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
Šajā rakstā ir apkopots ar [[Viestura ordenis|Viestura ordeni]] apbalvoto personu saraksts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Lowland Streaked Tenrec, Mantadia, Madagascar.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| virskārta      = Afroinsectiphilia
| virskārta_lv   = Āfrikas placentāļi
| kārta          = Afrosoricida
| kārta_lv       = Tenrekveidīgie
| dzimta         = Tenrecidae
| dzimta_lv      = Tenreku dzimta
| ģints          = Hemicentes
| ģints_lv       = Svītrainie tenreki
| suga           = Hemicentes semispinosus
| suga_lv        = Zemienes svītrainais tenreks
| izplatība =
| kategorijas = nē
| binomial = Hemicentes semispinosus <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]]), 1798)</small>
}}
'''Zemienes svītrainais tenreks''' (''Hemicentes semispinosus'') ir [[tenreku dzimta]]s [[zīdītāji|zīdītājs]], kas apdzīvo [[Madagaskara|Madagaskaru]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Burkholderia cepacia}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Burkholderia cepacia'' komplekss
| attēls = Burkholderia cepacia.jpg
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| klase = Beta Proteobacteria
| kārta = Burkholderiales
| dzimta = Burkholderiaceae
| ģints = ''Burkholderia''
| suga = '''''B. cepacia'' komplekss'''
| binarais = ''Burkholderia cepacia'' complex
| binomial_authority = (Palleroni and Holmes 1981)
 Yabuuchi et al. 1993
| type_species =
[http://www.atcc.org/common/catalog/numSearch/numResults.cfm?atccNum=25416 ATCC 25416]

CCUG 12691 and 13226
 CFBP 2227
 CIP 80.24
 DSM 7288
 HAMBI 1976
 [http://scd.landcareresearch.co.nz/Specimen/ICMP_5796 ICMP 5796]
 JCM 5964
 LMG 1222
 NBRC 14074
 NCCB 76047
 NCPPB 2993
 NCTC 10743
 NRRL B-14810
| sinonīmi = *''Pseudomonas cepacia'' Burkholder 1950
*''Pseudomonas multivorans'' Stanier et al. 1966
*''Pseudomonas cepacia'' (ex Burkholder 1950) Palleroni and Holmes 1981
*''Pseudomonas kingii'' Jonsson 1970
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Cichorium intybus
|           autors = L.
|           attēls = Cykoria podroznik pokroj.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cichorium intybus|Parastais cigoriņš}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Cichorium
|         ģints_lv = Cigoriņu ģints
|             suga = C. intybus
|          suga_lv = Parastais cigoriņš
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences: '''Nivelieris''' ir [[ģeodēzija|ģeodēzisks]] instruments, kas darba stāvoklī nodrošina horizontālu vizūru. Tā galvenās sastāvdaļas ir tālskatis un ierīce vizūras horizontēšanai — [[cilindriskais līmeņrādis]] vai [[kompensators]].<ref>[https://tezaurs.lv/nivelieris Tezaurs. Nivelieris]</ref> Gandrīz visiem nivelieriem apakšējā daļā ir iebūvēts [[limbs]] horizontālo leņķu mērīšanai ar ne visai augstu precizitāti.

sentences: '''Vedanta''' ir viena no pasaulē vissenākajām garīgajām [[filozofija|filozofijām]], kuras pamatā ir [[Vēdas]]. Tas ir [[hinduisms|hinduisma]] filozofiskais pamats, bet, kamēr hinduisms ietver [[Indija]]s kultūras aspektus, Vedanta ir universāla savā pielietojumā un ir vienlīdz nozīmīga visām valstīm un visām kultūrām.{{fact}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste |
  name = Bluefish |
  logo =  |
  screenshot =  |
  caption = Bluefish 2.0.0 rediģējot [[HTML]] |
  developer = Bluefish Dev Team |
  latest_release_version = 2.2.1 |
  latest_release_date = [[23. decembris]], [[2011. gads|2011]] |
  operating_system = [[Linux]], [[Mac OS X]], [[OpenVMS]], [[Unix]], [[Windows]] ([[Cygwin]]) |
  genre = [[Teksta redaktors]] |
  license = [[GNU General Public License|GPL]] |
  website = [http://bluefish.openoffice.nl/ bluefish.openoffice.nl] |
}}

sentences:
{{ExamplesSidebar||
* Jānis atpūšas. ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Es nu gan neiešu! ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Jānis atpūšas pie mājas kopā ar draugiem. ({{piezīme|VPT|vienkāršs paplašināts teikums}})
* Agrs rīts. (vienkopas teikums)
* Tu nāc pie manis. (divkopu teikums)
* Nāc pie manis. (divkopu teikums ar ietverto teikuma priekšmetu)
* Tev trīs gadi. (divkopu teikums, kurā nav minēts izteicējs)
* Nu jā! (bezkopu teikums)
}}
'''Vienkāršs teikums''' ir [[teikums]], kurā ir tikai viena pamatkonstrukcija<ref name="Ceplīši">{{Grāmatas atsauce|last1=Ceplīte|first1=Brigita|authorlink1=Brigita Ceplīte|last2=Ceplītis|first2=Laimdots|authorlink2=Laimdots Ceplītis|title=Latviešu valodas praktiskā gramatika|edition=pārstrādāts|year=1997|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=9984-04-641-9|page=127}}</ref> — ir tikai viens [[gramatiskais centrs]].<ref name="Romane" /> Vienkāršs teikums var būt gan plašs apjomā, gan sarežģīts pēc uzbūves.<ref name="gr801">{{Gramatika2013|801}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Kamerūna]]
[[Kategorija:Kamerūna]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Langenfelds
| vārds_orig =
| attēls = Voldemars Langenfelds.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 06
| dz_vieta = Garlauki, [[Auru pagasts]], [[Dobeles novads]], {{Latvija}}
| m_dat =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Rīga]], {{Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki = Teodors un Alma Langenfeldi
| brāļi = Imants (1928), Fēliks (1932), Harijs (1936)
| māsas = Aina (1942)
| dzīvesbiedrs = Astrīda Langenfelde dzimusi Podiņa
| bērni = Tālivaldis (1951)
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], augu sistemātika
| grāds = Dr. hab. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Latvijas Universitāte]]
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
| pasniedzēji = [[Emīlija Ozoliņa]]
| skolnieki = [[Valda Baroniņa]], [[Ivars Kabucis]], Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
| sasniegumi = Лангенфельд В.Т. Яблоня. Морфогения. Эволюция. Филогения. География. Систематика. Рига, "Зинатне". 1991.
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Voldemārs Langenfelds''' bija [[Latvijas Universitāte]]s profesors, habilitētais doktors, zinātnieks, kurš aprakstīja visaptverošu ābeļu (''Malus'' Mill.) ģints morfoģenēzi, taksonomiju un ģeogrāfisko izplatību. Sarakstījis vairākas monogrāfijas un mācību grāmatas, izaudzinājis vairākas latviešu botāniķu paaudzes.

sentences: '''Melnā Gulbja teorija''' ir [[metafora]], kas apraksta notikumu, kas nāk kā pārsteigums, un kam ir liela ietekme. Teorijas nosaukums balstīts uz senu tautas [[paruna|parunu]], ka  [[Melnais gulbis|melni gulbji]] neeksistē. Tā domāja [[Eiropa|eiropieši]], pirms uzzināja, ka melni gulbji tomēr eksistē — tos atklāja 18. gadsimtā [[Austrālija|Austrālijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/04/22/books/chapters/0422-1st-tale.html|title=The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable|publisher=nytimes.com}}</ref> Šo metaforu ieviesa statistiķis un riska analītiķis [[Nasims Nikolass Talebs]], kas ir grāmatas "Melnais Gulbis: ļoti neiespējamā ietekme" ({{val|en|The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable}}) autors. Grāmatā analizētas nejaušas parādības un sabiedrības nespēja precīzi saprast un novērtēt šīs parādības.

sentences: '''Daltona likums''' ir [[fizikas likums]], kas nosaka, ka [[Ideāla gāze|ideālu gāzu]] maisījuma [[spiediens]] ir šo maisījumu veidojošo gāzu [[Spiediens#Parciālspiediens|parciālspiedienu]] [[summa]]. Šo likumu 1801. gadā atklāja [[Džons Daltons]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hipatija
|          vārds_orig = Υπατία
|              attēls = Hypatia Sanzio.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hipatija [[Rafaēls|Rafaēla]] [[freska|freskā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 370
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 415
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = Aleksandrija, Romas impērija
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Neoplatonisms]]
|           intereses = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Honduras|UNESCO Pasaules mantojuma vietas Hondurasā}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NSU Motorenwerke''
| native_name      =
| logo             = NSU_1960_Logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1873. gads
| founder          = Kristiāns Šmits
| defunct          = 1969. gads
| location_city    = [[Nekārzulma]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = automobiļi, motocikli
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    =
| width       =
| partof      =
| image       = Перов Суд Пугачева (ГИМ).jpg
| caption     = Pugačovs spriež tiesu (Perova glezna, 1875)
| date        = 1773. gada 17. septembris — 1775. gads (aktīvās kaujas darbības līdz 1774. gadam)
| place       = {{vieta|Krievijas Impērija}} ([[Orenburgas guberņa]], [[Sibīrijas guberņa]] (rietumdaļa), [[Kazaņas guberņa]], [[Ņižņijnovgorodas guberņa]], [[Astrahaņas guberņa]])
| coordinates =
| map_type    =
| map_relief  =
| latitude    =
| longitude   =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      =
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{ubl
 | [[Urālu kazaki]]
 | [[Orenburgas kazaki]]
 | zemnieki
 | [[baškīri]]
 | [[kazahi]]
 | [[tatāri]]
 | [[čuvaši]]
 | [[mordvieši]]
 | [[udmurti]]
 }}
| combatant2  = {{vieta|Krievijas Impērija}}
| combatant3  =
| commander1  = {{ubl
 | [[Jemeļjans Pugačovs]]
 | [[Andrejs Ovčiņņikovs]]
 | [[Ivans Zarubins]]
 | [[Hlopoša]]
 | [[Iļja Arapovs]]
 | [[Mihails Tolkačovs]]
 | [[Ivans Grjaznovs]]
 | [[Ivans Beloborodovs]]
 | [[Fjodors Derbetevs]]
 | [[Kinzja Arslanovs]]
 | [[Julajs Aznalins]]
 | [[Salavats Julajevs]]
 | [[Kanzafars Usajevs]]
 }}
| commander2  = {{ubl
 | [[Katrīna II Lielā]]
 | [[Vasilijs Kars]]
 | [[Aleksandrs Bibikovs]]
 | [[Fjodors Ščerbatovs]]
 | [[Pjotrs Panins]]
 | [[Pjotrs Golicins]]
 | [[Pavels Mansurovs]]
 | [[Ivans Dekolongs]]
 | [[Dmitrijs Gagrins]]
 | [[Ivans Miheļsons]]
 | [[Karls Mufeļs]]
 | [[Fjodors Freimans]]
 | [[Ivans Reinsdorps]]
 | [[Ivans Cipļatevs]]
 | [[Aleksandrs Suvorovs]]
 }}
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 =
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
[[File:Rom, Domitilla-Katakomben, Fresko "Christus und die 12 Apostel" und Christussymbol "Chi Rho" 1.jpg|thumb|300px|Jēzus ar apustuļiem, [[katakomba]]s glezna [[Roma|Romā]].]]
'''Apustulis''' ({{val|el|ἀπόστολος}} ''(apostolos)'' — 'ziņnesis') ir ikviens no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izvēlētajiem mācekļiem; termins dažkārt tiek attiecināts arī uz citiem, īpaši uz [[svētais Pāvils|svēto Pāvilu]], kas pievērsās kristietībai dažus gadus pēc Jēzus Kristus nāves. [[Lūkas evaņģēlijs|Lūkas evaņģēlijā]] 6:13 ir teikts, ka Jēzus Kristus izvēlējās divpadsmit cilvēkus no saviem mācekļiem, "kurus Viņš nosauca par apustuļiem". Jēzus Kristus izvēlētie apustuļi bija [[svētais Pēteris|Pēteris]], [[Jēkabs (Cebedeja dēls)|Jēkabs]], [[apustulis Jānis|Jānis]] (abi Cebedeja dēli), [[svētais Andrejs|Andrejs]], [[apustulis Filips|Filips]], [[apustulis Bartolomejs|Bartolomejs]], [[svētais Matejs|Matejs]], [[apustulis Toms|Toms]], [[Jēkabs (Alfeja dēls)|Jēkabs]] (Alfeja dēls), [[apustulis Tadejs|Tadejs]], [[Sīmanis Kānaānietis]] un [[Jūda Iskariots]]. Pēc Jūdas Iskariota pašnāvības viņa vietu ieņēma [[apustulis Matijs|Matijs]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zemgaliešu Biruta
|     vārds_orig = Konstance Augustīne Grencione
|         attēls = Zemgaliesu biruta.jpg
|     att_izmērs = 200px
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Stāmeriena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
|        dzimums = S
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods = 1905. — 1906.
|          žanri = [[dzeja]], [[proza]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Pols Verlēns]], [[Šarls Bodlērs]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kofeīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 1,3,7-trimetil-1H-purīn-2,6(3H,7H)-dions
1,3,7-trimetilksantīns, teīns,
metilteobromīns, guaranīns, mateīns
|      ķīmiskā formula = C8H10N4O2
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 1200
|  kušanas temperatūra = 237 °C (bezūdens; pārkarsējot)
| viršanas temperatūra = 178 °C (sublimējas)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīderike Līniga
|     vārds_orig = ''Friederike Lienig''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Dignāja]], [[Kurzemes hercogiste]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Dignājas pagasts}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Vācija|Saksija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = entomoloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Georgs Frīdrihs Līnigs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Pain Hustlers''
| operators =
| attēls = Pain hustlers film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Deivids Jeitss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Emilija Blanta]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika = * [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
* [[Maikls Dīns Pārsons]]
| oriģinālnos = ''Pain Hustlers''
| studija = * ''Grey Matter Productions''
* ''Wychwood Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|11|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Pain Hustlers''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Jeitss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilija Blanta]], [[Kriss Evanss]], [[Ketrina O'Hāra]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz Evana Hjūza tāda paša nosaukuma 2022. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://directories.wga.org/project/1232173/pain-hustlers|title=Pain Hustlers|website=directories.wga.org|access-date=2023-11-14}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Andraniks Ozanjans
|     vārds_orig = Անդրանիկ Թորոսի Օզանյան
|         attēls = Andranik_hat.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Kalifornija]]
({{ASV}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[armēnis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[Ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1888 – 1927
|          valsts = [[Armēnija]]
|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Sasunas sacelšanās (1894)]], [[Pirmais Balkānu karš]], [[Pirmais pasaules karš]]
|     apbalvojumi =  Vladimira ordenis (ar šķēpiem; IV šķiras), Staņislava ordenis (II šķiras (ar šķēpiem)),
[[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] Svētā Jura krusts (III un IV šķiras),<ref>Гарибджанян Г. Б., Национальный герой Андраник, Ер., изд-во «Гителик», 1990, стр. 11</ref> [[Goda Leģiona ordenis]]<ref>Andranik of Armenia, by Aram Bakshian // History Today, Volume 43 Issue 4, April 1993, p. 50</ref>
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycaena alciphron.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Lycaenidae
| dzimta_lv =Zeltainīšu dzimta
| ģints = Lycaena
| ģints_lv = Zeltainīši
| suga =L. alciphron
| suga_lv =Violetais zeltainītis
| binomial =Lycaena alciphron
| autors =[[Rottemburg]], 1775
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Drēzdenes Dievmātes baznīca
| native_name           = ''Dresden Frauenkirche''
| image                 = Frauenkirche bei Nacht.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 51 | latm  =  3 | lats  =  7 | latNS  = N
| longd = 13 | longm = 44 | longs = 30 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| historic_religious_affiliation =
| rite                  = [[Protestantisms]]
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             = {{vieta|Vācija|Drēzdene}}
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = Baznīca
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{url|www.frauenkirche-dresden.de}}
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Baroks]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1743
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virsotne
| operators =
| attēls = High Rise 2014 Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = antiutopija, trilleris
| režisors = [[Bens Vītlijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Hidlstons]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Sjēna Millere]]
* [[Lūks Evanss]]
* [[Elizabete Mosa]]
| mūzika = [[Klints Mansels]]
| oriģinālnos = ''High-Rise''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|13|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2016|3|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/High-Rise#tab=summary|title=High-Rise (2016) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Virsotne"''' ({{Val|en|High-Rise}}) ir 2015. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Antiutopija|antiutopiska]] trillera filma, kuras režisors ir [[Bens Vītlijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Džeremijs Aironss]], [[Sjēna Millere]], [[Lūks Evanss]] un [[Elizabete Mosa]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Greiems Balards|Džeimsa Greiema Balarda]] 1975. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.screendaily.com/news/irons-miller-join-high-rise/5071683.article|title=Irons, Miller join High-Rise|last=Andreas Wiseman2014-05-14T06:00:00+01:00|website=Screen|access-date=2023-03-17|language=en}}</ref>

sentences: '''Vikivārdnīca''' ({{val|en|Wiktionary}}) ir brīva papildināma daudzvalodu [[vārdnīca]], kura izveidota uz ''[[wiki]]'' bāzes. Tas ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eižens Švarcs
|          vārds_orig = Eugen Wilhelm Schwartz
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1871
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1940
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 16
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Eižens Vilhelms Švarcs''' ({{Val-de|Eugen Wilhelm Schwartz}}, 1871—1940) bija [[vācbalti|vācbaltu]] sabiedriskais darbinieks. [[Niedras valdība]]s finanšu ministrs (1919).

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q81625380}}
'''2020. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 8. augustā [[Itālija]]s ziemeļrietumos. Tā bija 111. reize, kad notikušas ''[[Milāna—Sanremo]]'' sacensības un tās bija astotās sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=UCI reveals the calendars for the 2020 UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|accessdate=13 October 2019|work=UCI|archive-date={{dat|2019|12|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191210022405/https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour}}</ref> Tās sākotnēji bija plānotas 21. martā, bet [[COVID-19 pandēmija]]s Itālijā dēļ tika pārceltas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Prometejs
 | oriģinālnos = ''Prometheus''
 |      attēls = Prometheusposterfixed.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = {{vikidati|properties|linked|P136}}
 |    režisors = {{vikidati|property|linked|P57}}
 |  producents = {{vikidati|properties|linked|P162}}
 |   scenārijs = {{vikidati|property|linked|P58}}
 |     aktieri = {{vikidati|properties|linked|P161|format=%p[%r][%s][%r]<br />}}
 |      mūzika = {{vikidati|property|linked|P86}}
 |   operators = {{vikidati|property|linked|P344}}
 |     montāža =
 |     studija = {{vikidati|property|linked|P272}}
 | izplatītājs = {{vikidati|property|linked|P750}}
 |    izdošana = {{vikidati|property|linked|P577}}
 |      ilgums = {{vikidati|property|linked|P2047}}
 |      valsts = {{vikidati|properties|linked|P495}}
 |      valoda = {{vikidati|property|linked|P364}}
 |     budžets = {{ASV dolārs|120–130 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|403,4 miljoni}}
 | iepriekšējā = [[{{vikidati|property|linked|P155}}]]
 |      nākamā = [[{{vikidati|property|linked|P156}}]]
 |        imdb =
}}
'''"Prometejs"''' ({{val|en|Prometheus}}) ir [[Ridlijs Skots|Ridlija Skota]] 2012. gadā režisētā [[kinofilma]]. Galvenās lomas filmā spēlē [[Noumi Rapasa]], [[Maikls Fasbenders]], [[Gajs Pīrss]], [[Idriss Elba]], [[Logans Māršals-Grīns]] un [[Šarlīze Terona]]. 2012. gadā filma tika nominēta [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i kategorijā "[[Labākie vizuālie efekti (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākie vizuālie efekti]]".

sentences: '''30. februāris''' ir bijis trīs reizes pasaules vēsturē dažās valstīs, lai gan pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] [[februāris|februārī]] ir 28 dienas parastajā gadā vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]].

sentences:
{{Cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|futbola klubu|FK Pārdaugava}}
'''Pārdaugava''' ir [[Rīga]]s daļa [[Daugava]]s kreisajā krastā.

sentences: '''Mainīgais lielums''' [[matemātika|matemātikā]] ir ar burtu apzīmēts lielums, ar ko apzīmē kādu skaitli, kas ir vai nu patvaļīgs, vai nav zināms. Veicot [[algebra|algebriskus]] rēķinus ar mainīgajiem, it kā tie būtu skaitļi, var ātrāk atrisināt problēmu. Piemēram, ar kvadrātvienādojuma formulu var atrisināt jebkuru [[kvadrātvienādojums|kvadrātvienādojumu]], ievietojot dotā vienādojuma koeficientus formulā attiecīgo mainīgo vietā. Tāpat mainīgais lielums var būt vienkārši simbols, kas attēlo kaut kādus datus, kas parasti ir skaitlis, bet var būt arī kāds cits matemātisks objekts, piemēram, [[vektors]], [[matrica]] vai pat [[funkcija]].

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences: Šis ir nepilnīgs apkopojums ar globālās Wikimedia kopienas resursiem par notiekošo "Wikimedia pasaulē". Lielākā daļa šo resursu pieejami angļu valodā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Azriēls no Žironas''' ({{val-he|עזריאל בן מנחם}}; dzimis ap [[1160]], miris ap [[1238]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[Kabala]]s skolotājs.

sentences:
'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Zosterops_atricapilla_2.jpg
| att_nosaukums  = [[Melnpieres baltactiņa]] (''Zosterops atricapilla'')
| att_izmērs     = 260px
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Zosteropidae
| dzimta_lv      = Baltactiņu dzimta
| ģints          = Zosterops
| ģints_lv       = Baltactiņas
| binomial       = Zosterops <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]] & [[Thomas Horsfield|Horsfield]], 1827)</small>
| kategorijas    = nē
}}
'''Baltactiņas''' jeb '''briļļuputni''' (''Zosterops'') ir lielākā [[baltactiņu dzimta]]s (''Zosteropidae'') ģints, kas apvieno 90 [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] sugas.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ |title=World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills, white-eyes, 2018 |access-date={{dat|2018|11|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181009174711/http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ |archivedate={{dat|2018|10|09||bez}} }}</ref> Dažas no tām mūsdienās ir izmirušas.<ref name=world/> Sastopamas [[Āfrika]]s [[tropi|tropu]] ekozonā, [[Indomalaja|Indomalajā]] un [[Austrālāzija|Austrālāzijā]].<ref name=beauty>[https://www.beautyofbirds.com/zosterops.html Beauty of Birds: Bird Genus Zosterop - Typical white-eyes]</ref>

sentences: '''Ernests''' vai '''Ernsts''' ({{val-de|Ernest, Ernst}}) ir [[vācieši|vācu]] cilmes [[personvārds]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|starptautisku kustību|Latvijas politisko partiju|Agudas Izrael (Latvija)}}
'''''Agudas Izrael''''' ({{val-he|אגודת ישראל}}; tulkojumā — Izraēla savienība), saīsināti saukta arī '''''Aguda''''', ir 1912. gadā aizsākta starptautiska [[ebreji|ebreju]] politiskā kustība, kura tika radīta ar mērķi stiprināt ortodoksālo ebreju kustības, kas nebija saistītas ar ''[[Mizrahi]]'' vai [[cionisms|cionistu]] organizācijām.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = The "Aguddat Israel" Movement {{en ikona}} | publisher = [[Kalgari Universitāte]] | accessdate = 2015. gada 2. aprīlī | url = http://www.ucalgary.ca/~elsegal/363_Transp/Orthodoxy/Aguddah.html }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Muzeji]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata]]

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Olimpiskais muzejs
| native_name         = ''Musée olympique''
| image               = The Olympic Museum Logo.svg
| imagesize           =
| caption             = Olimpiskā muzeja logo
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 46 | latm  = 30 | lats  = 31| latNS  = N
| longd = 6| longm = 38 | longs = 2 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1993. gada 23. jūnijs
| dissolved           =
| location            = {{flaga|Šveice}} [[Lozanna]]
| type                =
| collection          = 10 000
| visitors            = 250 000
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|IOC]]
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.olympic.org/en/content/Olympic-Museum/|olympic.org}}
}}

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Oļena Baltača
 |                       vārds_orig = ''Олена Балтача''
 |                           attēls = Elena Baltacha.jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption =
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{GBR}}
 |                        residence =
 |                        datebirth = {{dat|1983|8|14}}
 |                       placebirth = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
 |                        datedeath = {{miršanas datums un vecums|2014|5|4|1983|8|14}}
 |                       placedeath =
 |                           height = 175 [[Centimetrs|cm]]
 |                           weight = 70 [[Kilograms|kg]]
 |                        turnedpro = 1997
 |                          retired = 2013
 |                            plays = ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
 |                 careerprizemoney = {{ASV dolārs|1 190 893}}
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 324—243
 |                    singlestitles = 11 ITF
 |            highestsinglesranking = 49 ({{dat|2010|9|13|SK|bez}})
 |             AustralianOpenresult = 3R (2005, 2010)
 |                 FrenchOpenresult = 2R (2011)
 |                  Wimbledonresult = 3R (2002)
 |                     USOpenresult = 2R (2010, 2011)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 59—59
 |                    doublestitles = 4 ITF
 |            highestdoublesranking = 211 ({{dat|2011|1|17|SK|bez}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = 2R (2010)
 |          FrenchOpenDoublesresult =
 |           WimbledonDoublesresult = 2R (2005, 2010)
 |              USOpenDoublesresult =
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated =
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas =
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
}}
'''Oļena Baltača''' ({{val|uk|Олена Балтача}}, {{val|en|Elena Baltacha}}; dzimusi {{dat|1983|8|14}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], mirusi {{dat|2014|5|4}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[tenisiste]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences: '''Ķīmiskais simbols''' ir katra [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] nosaukuma īpašs saīsinājums no tā [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma. Šie simboli tiek starptautiski izmantoti (tos atzinusi organizācija [[IUPAC]]) un tos lieto arī tādās valstīs, kurām ir no latīņu alfabēta atšķirīgi alfabēti (grieķu, arābu, [[kirilica]]). Mūsdienu ķīmiskie simboli sastāv no viena lielā burta vai (pārsvarā) viena lielā un viena mazā burta. Lielais burts vienmēr ir elementa latīniskā nosaukuma pirmais burts, bet otrais ķīmiskā simbola burts ir viens no tuvākajiem nākamajiem nosaukuma burtiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mežākas
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Mezaki
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="mez" />
| population_total         = 9
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 07 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 50 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Mežākas
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Quiet Days in Hollywood''
| attēls                   = Quiet Days in Hollywood.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džozefs Rusnaks]]
| producents               = [[Jorgs Bundšuhs]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Dž. Brauns]]
* Džozefs Rusnaks
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Čeds Lovs]]
* [[Nataša Gregsone Vāgnere]]
| mūzika                   = [[Haralds Klozers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Kick Film]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|7|17|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Quiet Days in Hollywood''''' (zināma arī kā '''''The Way We Are''''') ir 1997. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džozefs Rusnaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Čeds Lovs]] un [[Nataša Gregsone Vāgnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|7|17||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|reljefa formu|Kalns (nozīmju atdalīšana)|Kalns}}
 kalns (aprimis vulkāns) [[Irāna|Irānā]]]]
'''Kalns''' ir [[reljefa forma]], kas paceļas augstu virs tuvākās [[apvidus|apkārtnes]]. No pārējās apkārtnes kalnu nošķir skaidri saskatāma pakāje vai daži mazāki [[paugurs|pauguri]]. Kalni veidojas [[tektonika|tektonisko]] spēku vai [[vulkānisms|vulkānisma]] rezultātā. Kalnus iedala zemajos (absolūtais augstums 500—1000 m), vidēji augstajos (1000—2500 m) un augstajos (vairāk par 2500 m). Kalniem raksturīgs [[augstumjoslojums]] jeb vertikālā zonalitāte — likumsakarīga dabas apstākļu maiņa, mainoties augstumam. Augstos kalnos valda [[alpīnais klimats]], tas ir, jo augstāk, jo zemāka [[gaisa temperatūra]].

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Vilhelms_Purvītis_-_Winter_-_Google_Art_Project.jpg
| image_size=
| title="Ziema"
| artist=[[Vilhelms Purvītis]]
| year=1910
| type=[[Eļļa]] uz [[kartons|kartona]]
| dimensions=71,3×101,8 cm
| city={{vieta|Latvija|Rīga}}
| museum=[[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig =''Wilhelm Reich''
|              attēls =Wilhelm Reich in his mid-twenties.JPG
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =Vilhelms Reihs 20. gadsimta divdesmito gadu vidū
|             dz_gads =1897
|          dz_mēnesis =3
|            dz_diena =24
|            dz_vieta =Dobrjaniči, [[Austroungārija]]
(ciems [[Ļvivas apgabals|Ļvivas apgabala]] [[Peremišļanu rajons|Peremišļanu rajonā]], {{UKR}})
|              m_gads =1957
|           m_mēnesis =11
|             m_diena =3
|             m_vieta =[[Levisburga]]s cietums, [[Pensilvānija]], {{USA}}
|           pilsonība =
|             tautība =[[austrieši|austrietis]]
|            paraksts =WilhelmReichsignature.jpg
|               skola =[[freidisms]]
|           intereses =[[seksualitāte]], [[marksisms]]
|              idejas =[[freidomarksisms]], [[seksuālā revolūcija]], [[vegetoterapija]], [[orgons]]
|          alma_mater =[[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Juliuss Vāgners-Jauregs]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Zigmunds Freids]], [[Gustavs Landauers]], [[Kārlis Markss]], [[Makss Štirners]]
|          ietekmējis =[[Sols Belovs]], [[Viljams Barouzs]], [[Gī Debors]], [[Žils Delēzs]], [[Arturs Dženevs]], [[Normens Meilers]], [[Herberts Markūze]], [[A. S. Nīls]], [[Fricis Perlzs]], [[situacionisti]], [[Roberts Antons Vilsons]]
|               darbi =''Charakteranalyse'' (1933)
''Die Massenpsychologie des Faschismus'' (1933)
''Die Sexualität im Kulturkampf'' (1936)
|              valoda =[[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Evalds fon Renne
|     vārds_orig = ''Carl Ewald von Rönne
Карл Эвальд Ренне''
|         attēls = Carl Ewald von Rönne.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Zviedrija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1716
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Grodņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Lusija, dzimusi de Prēna
|          bērni = Kārlis fon Renne, dienējis Ventspilī
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Edgars Vimba
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vieta = [[Latvijas Universitāte]], [[Bioloģijas fakultāte]], [[Rīga]], [[Latvija]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[botāniķis]], [[mikologs]]
| sasniegumi = ''Dr.biol. emeritus'', A. Kirhenšteina prēmijas laureāts par ''Ramularia'' ģints pētījumiem Latvijā. H. Skujas balva, 2017.<br>
Sēņu aizsardzības koncepcijas izstrādātājs un Latvijas īpaši aizsargājamo sēņu saraksta sastādītājs. Pedagogs.
}}
'''Edgars Vimba''' (1930) ir latviešu [[biologs]], augstskolas pasniedzējs, [[Latvijas Universitāte]]s docents, [[Bioloģijas fakultāte]]s dekāns (1970—1974), [[mikologs]], [[Latvijas flora|Latvijas vaskulāro augu floras]] un dabas aizsardzības speciālists. ''Dr. emeritus''.

sentences: {{cita nozīme|pusvadītāju diodēm|vienkāršāko elektronu lampu ar diviem elektrodiem|diode (elektronu lampa)}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zaha Hadīda
|     vārds_orig = ''Zaha Hadid''/{{ara|زها حديد}}
|         attēls = Zaha Hadid in Heydar Aliyev Cultural center in Baku nov 2013.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Bagdāde]], [[Irākas Karaliste]]<br />({{IRQ}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Maiami}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[irākieši|irākiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekte
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''16. novembris''' ir gada 320. diena (321. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Arizonas sapnis
| attēls                   = Arizonadreammovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Arizona Dream''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Emirs Kusturica]]
| producents               =
* [[Klaudija Osarda]]
* [[Īvss Marmions]]
| scenārija autors         = [[Deivids Atkinss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džerijs Lūiss]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Lilija Teilore]]
* [[Vinsents Gallo]]
* [[Polīna Porizkova]]
| mūzika                   = [[Gorans Bregovičs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Constellation]]''
* ''[[U.G.C.]]''
* ''[[Hachette Premiere]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|1|6|Francija|1994|9|9|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/arizona-dream-1995|title=Arizona Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|112,547}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=arizonadream.htm|title=Arizona Dream (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Arizonas sapnis"''' ({{val|en|Arizona Dream}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s drāma, kuras režisors ir [[Emirs Kusturica]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džerijs Lūiss]], [[Feja Danaveja]], [[Lilija Teilore]], [[Vinsents Gallo]] un [[Polīna Porizkova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|1|6||bez}} Francijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tu esi šeit
| attēls                   =  Are You Here poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Are You Here''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Metjū Vīners]]
| producents               =
* [[Gerijs Gilberts]]
* [[Džordans Horovics]]
* [[Skots Hornbakers]]
* Metjū Vīners
| scenārija autors         = Metjū Vīners
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Lora Ramzija]]
* [[Dženna Fišere]]
| mūzika                   = [[Deivids Karbonara]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gilbert Films]]''
* ''[[Millenium Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2014|8|22|ASV}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/are-you-here-2013|title=Are You Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 27, 2019|archive-date={{dat|2019|06|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190627165519/https://bbfc.co.uk/releases/are-you-here-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|978 503}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Are-You-Here#tab=summary|title=Are You Here|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= June 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tu esi šeit"''' ({{val|en|Are You Here}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Metjū Vīners]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Zaks Galifjanakis]], [[Eimija Polere]], [[Lora Ramzija]] un [[Dženna Fišere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1936. gadā noslēgts starp [[Francijas Trešā republika|Franciju]] un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
]]
'''Advente''' jeb '''advents''' ({{val|la|adventus}} — ‘atnākšana’) ir [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] gaidīšanas laiks, kas sākas no ceturtās [[svētdiena]]s pirms Ziemassvētkiem. Advente ir [[kristietība|kristiešu]] liturģiskā gada sākums.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=23}}</ref> Advente tiek saistīta ar [[gavēšana|gavēni]], mieru, klusumu un pārdomām. Šajā laikā no [[egles|egļu]] zariem pītajā [[adventes vainags|adventes vainagā]] tiek dedzinātas četras [[svece]]s, kuras tiek pakāpeniski iedegtas gaidīšanas nedēļas svētdienās. Adventes laika [[liturģiskās krāsas|liturģiskā krāsa]] ir violeta vai zila.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
]]
'''Militārisms''' ir [[valsts]] [[politika]], kurai raksturīga intensīva bruņošanās, lai stiprinātu militāro potenciālu [[agresija]]i pret citām valstīm, kā arī [[ideoloģija]], kas attaisno militāra spēka lietošanu attiecībā pret citām valstīm.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aijovaīts
|attēls= [[attēls:Iowaite-90695.jpg|250px]]
|klase=Hidroksīdu minerāls, [[Vizla (minerāls)|vizla]]
|ŠtruncaID=4/F.05-20
|ķīm_formula=Mg4Fe3+(OH)8OCl·2-4(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Zilganzaļa, zaļganzila, medus dzeltena
|svītra=Balta
|habituss=Plātnes formas kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.543 - 1.561 nε = 1.533 - 1.543
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Abhāzija]]
[[Kategorija:Gruzijas nacionālie simboli]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Acu zobs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3293545985/weekend/|title=Dogtooth |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|13}}}}</ref>
| budžets = {{Eiro|250 tūkstoši}}
| valoda = [[Grieķu valoda|grieķu]]
| valsts = {{GRE}}
| ilgums = 97 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2009|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2009|11|11|Grieķija}}
| izplatītājs = ''Feelgood Entertainment''
| studija = ''Boo Productions''
| operators =
| oriģinālnos = ''Κυνόδοντας''; ''Kynodontas''
| mūzika =
| aktieri = * [[Krists Stergioglu]]
* [[Mišela Velija]]
* [[Angeliki Papolia]]
* [[Maija Coni]]
* [[Krists Pasalis]]
* [[Anna Kalaitzidu]]
| scenārijs = * Jorgs Lantims
* [[Eftimiss Filipu]]
| producents = * [[Iraklis Mavroidis]]
* [[Atīna Reičela Cangari]]
* [[Jorgs Corianis]]
| režisors = [[Jorgs Lantims]]
| žanrs = psiholoģiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Dogtooth(2009) poster.jpg
| imdb =
}}'''"Acu zobs"''' ({{Val|gr|Κυνόδοντας}}; ''Kynodontas'') ir 2009. gada [[Grieķija]]s psiholoģiskas drāmas filma, kuras režisors ir [[Jorgs Lantims]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Krists Stergioglu]], [[Mišela Velija]], [[Angeliki Papolia]], [[Marija Coni]] un [[Krists Pasalis]].

sentences: {{Citas nozīmes|personu, kas nodarbojas ar zveju|zvejnieks (nozīmju atdalīšana)|zvejnieks}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia oliveri|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia oliveri|suga_lv=Olivera liepa|attēls=Tilia oliveri JPG1Fe.jpg|attēls2=Tilia oliveri kz02.jpg}}
'''Olivera liepa''' ({{val|la|Tilia oliveri}}) ir [[malvu dzimta]]s suga. Dabā sastopama Ķīnā — [[Gaņsu]], [[Hubei]], [[Hunaņa]]s, [[Šaaņsji]] un [[Sičuaņa]]s provincēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:835483-1|title=Tilia oliveri Szyszył. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-08-06|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.plantes-botanique.org/|title=Plantes et botanique : Genre des Tilia|website=Plantes et botanique|access-date=2022-08-06|date=2020-05-27|language=fr-FR}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vorens Bafets
| vārds_orig = ''Warren Buffett''
| attēls = Warren Buffett KU Visit.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Omaha]], [[Nebraska]], {{USA}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| nodarbošanās = kompānijas [[Berkshire Hathaway]] vadītājs, investors, filantrops
| dzīvesbiedrs = Sūzena Bafeta (1952-2004) - mirusi
[[Astrīda Menksa]] (kopš 2006)
| bērni = Sūzija Bafeta,
Hovards Greiems Bafets,
Pīters Bafets
| paraksts = Warren_Buffett_Signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tonicella lineata.jpg
| att_nosaukums =Bruņgliemezis ''[[Tonicella lineata]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Polyplacophora
| klase_lv =Bruņgliemeži
| iedalījums =
* [[Bruņgliemežu apakšklase]] (''Loricata'')
* †[[Seno bruņgliemežu apakšklase]] (''Paleoloricata'')
| binomial=Polyplacophora <small>([[Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Bruņgliemeži''' jeb '''bruņgliemji''' (''Polyplacophora'') ir [[gliemji|gliemju tipa]] (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir divpusīgi simetriski [[moluski]], kuru [[čaula]] sastāv no astoņām atsevišķām plātnītēm un pārklāj ķermeni no dorsālās (muguras) puses. Ķermeņa apakšpusē atrodas [[kāja]] ar platu pēdu. Ķermeņa priekšgalā ir vāji izliekta [[galva]], kurā atrodas [[mutes atvere]]. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[rīkle]]s nervu gredzena un četrām gareniskām nervu stiegrām, kas stiepjas gar ķermeņa sāniem. Tie ir [[šķirtdzimumu dzīvnieki]] un tikai [[jūra]]s formas.
== Morfoloģija ==
'''''Skelets.''''' Astoņas plātnītes, kas veido skeleta bruņas, sastāv no diviem slāņiem: no ārējā - organiskā un iekšējā - kaļķa slāņa. Plātnītes dakstiņveidā uzgulstas viena uz otras. Tā kā plātnītes savstarpēji kustīgi savienotas, bruņgliemeži var saritināties gredzenā. Bez plātnītēm ādā dažkārt ir vēl ļoti daudz kaļķa zvīņu, adatu un dažāda veida graudiņu. Dažiem bruņgliemežiem, piemēram, lielajam, 18 cm garajam Tālo Austrumu kriptohitonam - [[Cryptochiton stelleri]] plātnītēm pāraug apkārtējā [[āda]] un tās no ārpuses nav saskatāmas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vandžas grēda
|attēls                 = Vanj gas station.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =33 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =1 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 85
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Visokijjazgulems]]
|augstums               = 5588
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Vandžas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ванҷ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|748|Vančas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 85 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā no [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]s līdz [[Pandža]]s upei starp [[Vandža (upe)|Vandžas]] ieleju ziemeļos un [[Jazgulema]]s ieleju dienvidos. Veidota no granītiem, smilšakmeņiem, konglomerātiem; nogāzes stāvas, ar dziļām aizām. Augstums virs 5000 m; virs 4000 m kore klāta ar ledājiem, to kopējā platība ap 164 km².

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Lazarevs
|     vārds_orig = ''Михаил Петрович Лазарев''
|         attēls = Михаил Петрович Лазарев.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1788
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Vladimira]], {{RUS}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1851
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Vīne]], {{flaga|Austroungārija}} [[Austroungārija]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Eņģeļa sirds
| operators =
| attēls = Angel Heart.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', šausmu filma
| režisors = [[Alans Pārkers]]
| producents =
| scenārijs = Alans Pārkers
| aktieri = * [[Mikijs Rurks]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Līza Boneta]]
* [[Šārlota Remplinga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Angel Heart''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|6}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Eņģeļa sirds"''' ({{Val|en|Angel Heart}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska [[šausmu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Alans Pārkers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mikijs Rurks]], [[Roberts De Niro]], [[Līza Boneta]] un [[Šārlota Remplinga]]. Filma balstīta uz 1978. gada Viljama Hjortsberga romānu ''Falling Angel''.

sentences: '''Cehšteins''' ({{val|de|Zechstein}} — 'raktuvju akmens') ir [[perms|perma]] formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt [[sāls]] nogulas un [[varš|vara]] šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā [[Pangeja]]s superkontinenta ziemeļdaļā seklas [[Epikontinentāla jūra|epikontinentālas jūras]] dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu.

sentences:
]]
{{Citas nozīmes|augšanas veidu|Koks (nozīmju atdalīšana)|Koks}}
'''Koki''' ir daudzgadīgi [[augi]] ar vienu galveno [[Stumbrs|stumbru]].<ref>Bumbure M., Jaudzeme V., Muižarāja E., Pētersone A. Augu morfoloģija un anatomija. Rīga, 1967.</ref>Tas ir viens no augu augšanas veidiem. Botānikas nozari, kas pētī kokaugus, sauc par [[dendroloģija|dendroloģiju]], un šīs nozares zinātniekus — par dendrologiem. Meistarus, kuri veido koku vainagus un koku stādījumus, sauc par [[Arboristika|arboristiem]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Deutsch-Neu-Guinea''
|nosaukums_latv_val     = Vācu Jaungvineja
|sugasvārds             = Vācu Jaungvineja
|
|kontinents             = Okeānija
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = [[Vācijas Impērijas koloniālā ekspansija Klusajā okeānā]]
|statuss                = [[Vācu impērija]]s kolonija
|statusa_teksts         =
|impērija               = [[Vācijas Impērija]]
|valdības_veids         = Kolonija
|
|gads_sākums            = 1884
|gads_beigas            = 1920
|
|event_start            = Dibināta
|date_start             = {{dat|1884|11|3}}
|event_end              = [[Versaļas līgums]]
|date_end               = {{dat|1919|6|28}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = [[Spāņu Ostindija]]
|flag_p1                = Flag of Spain (1785-1873 and 1875-1931).svg
|s1                     = [[Dienvidu Klusā okeāna mandātteritorija]]
|flag_s1                = Flag of Japan (1870–1999).svg
|s2                     = [[Britu Zālamanu salas]]
|flag_s2                =  Flag of the Solomon Islands (1906–1947).svg
|s3                     = [[Nauru mandātteritorija]]
|flag_s3                = Flag of Australia (converted).svg
|s4                     = [[Jaungvinejas mandātteritorija]]
|flag_s4                = Flag of the Territory of New Guinea.svg
|image_flag             = Reichskolonialflagge.svg
|flag                   = Koloniālā biroja dienesta karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Wappen Deutsches Reich - Reichsadler 1889.svg
|symbol                 = Vācijas Impērijas ģerbonis
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = German New Guinea (1914; orthographic projection).png
|image_map_caption      = Vācu Jaungvineja pirms [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]]
|
|galvaspilsēta          = [[Finšhāfena]] (1884-1891)
[[Madanga]] (1891-1899)
[[Herbertšūe]] (1899-1910)
[[Simsonhāfene]] (1910-1914)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[Vācu valoda]] (oficiālā), [[Austronēziešu valodas]]
|reliģija               = [[kristietība]]
|nauda                  = [[Vācu Jaungvinejas marka]]
|
|leader1                = [[Vilhelms I Hoencollerns]]
|leader2                = [[Frīdrihs III Hoencollerns]]
|leader3                = [[Vilhelms II Hoencollerns]]
|leader4                =
|year_leader1           = 1884-1888
|year_leader2           = 1888
|year_leader3           = 1888-1914
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Vācijas ķeizari|Ķeizars]]
|stat_year1             = 1912
|stat_platība1          = 249500
|stat_pop1              = 600000
|footnotes              =
}}
'''Vācu Jaungvineja''' ({{val|de|Deutsch-Neu-Guinea}}) bija [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijas]] [[kolonija]], kas sastāvēja no Jaungvinejas salas ziemeļaustrumu daļas un vairākām tuvējām salu grupām.

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]].'''

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Jēzus dzimšanas baznīca
| image                 = Church_of_the_Nativity_(7703592746).jpg
| image_size            = 200px
| caption               = Baznīcas ārskats
| geo                   =
| location              = [[Bētleme]]
| country               =
| religious_affiliation =
* [[Armēņu apustuļu baznīca]]
* [[Grieķijas pareizticīgo baznīca]]
* [[Romas katoļu baznīca]]
| year_began            = 326
| year_completed        = 565
| map_type              = Palestīna
| map_size              =
| map_label = Jēzus dzimšanas baznīca
| position = left
| latd  = 31.704306  | latNS  = N
| longd = 35.207639  | longEW = E
| functional status     = Aktīva
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Romānika]]
| specifications =
| embedded              = {{Designation list
| embed =jā
| designation1          = WHS
| designation1_offname  = Jēzus dzimšanas vieta
| designation1_date     = 2012<ref>{{cite web|url=http://whc.unesco.org/en/list/1433/ |title=Unesco, Birthplace of Jesus: the Church of the Nativity and the Pilgrimage Route, Bethlehem |publisher=Whc.unesco.org |accessdate=1 July 2012}}</ref>
| designation1_criteria   =iv, vi
| designation1_number     =[http://whc.unesco.org/en/list/1433/ 1433]
| designation1_type       =Kultūra
| designation1_free1name  =Valsts
| designation1_free1value =[[Palestīnas Valsts|Palestīna]]
| designation1_free2name  =Reģions
| designation1_free2value =Arābu valstis
}}
}}
'''Jēzus dzimšanas baznīca''' ir [[bazilika]] [[Bētleme|Bētlemē]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaklīna di Prē
|     vārds_orig = ''Jacqueline du Pré''
|         attēls = Jacquelinedupredavidoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna di Prē un Daniels Barenboims ap 1975. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Oksforda]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = čelliste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Daniels Barenboims]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Buļļi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Buļļi]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2516''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2516''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 753
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|5|29|SK}} 08:44:37 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2514]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2522]]''
}}
'''''Kosmos-2516''''' (''Космос-2516'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada maijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 753. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetonciānhidrīna struktūrformulas

Acetonciānhidrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = acetona ciānhidrīns,
2-hidroksi-2-metilpropānnitrils
|      ķīmiskā formula = C4H7NO
|              molmasa = 85,1045
|              blīvums = 932
|  kušanas temperatūra = -19 °C
| viršanas temperatūra = 95 °C (dažos avotos 69 °C)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Acetonciānhidrīns''' (C4H7NO) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kura molekulā pie viena un tā paša [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atoma]] ir [[hidroksilgrupa]] un [[nitrilgrupa]]. Šādus savienojumus sauc par ciānhidrīniem jeb α-oksinitriliem. Acetonciānhidrīns ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs, ārkārtīgi indīgs šķidrums ar vieglu [[parastā mandele|rūgto mandeļu]] smaržu.

sentences: '''Atkritumu pārstrāde''' ir otrreizējā izejvielu pārstrāde, kurā [[atkritumi|atkritumus]] izmanto, lai ražotu jaunus produktus, iegūtu enerģiju, samazinātu [[piesārņojums|piesārņojumu]]. Atkritumu pārstrādi veido vairāki posmi. Daudzās valstīs ir pieņemts [[atkritumu šķirošana|atkritumus šķirot]], lai tos efektīvāk un ātrāk varētu pārstrādāt. Vēl ir nepieciešams tos [[transports|transportēt]], uzglabāt un galu galā pārstrādāt vai iznīcināt. Dažādu atkritumu veidiem to pārstrādes process atšķiras. Ir daži ISO standarti, kas saistīti ar pārstrādi, piemēram, ISO 15270:2008 plastmasas atkritumiem un ISO 14001:2015 vides pārvaldības kontrolei pārstrādes praksē.

sentences:
[[Kategorija:Stapriņi]]
[[Kategorija:Ielas Ādažu novadā|Stapriņi]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ensa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Enns
| attēls            = Ennstal.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ennas ieleja
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Radštates Tauerns]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=14 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  = 1750
| ietekas_augstums  = 245
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 6 084
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Phoxinus.jpg
|  att_nosaukums = [[Mailīte]]s (''Phoxinus phoxinus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Phoxinus
|       ģints_lv = Mailītes
|       binomial = Phoxinus <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1820)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Mailītes, mailīšu ģints''' (''Phoxinus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 21 saldūdens [[zivis|zivju]] [[suga|sugu]]. Tās sastopamas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], tomēr tikai vienai sugai (parastajai [[mailīte]]i) izplatība saistīta ar [[Eirāzija]]s teritoriju.<ref name=fish/> Lielākā daļa sugu mājo vai nu Eiropā, vai Āzijā, un to izplatība ir salīdzinoši ierobežota.<ref name=fish/> Nesenā pagātnē mailīšu ģintī tika sistematizētas arī [[Ziemeļamerikas raudas]] (''Chrosomus''), kas mūsdienās izdalītas atsevišķā ģintī.<ref>Strange, R.M. & Mayden, R.L. (2009): Phylogenetic Relationships and a Revised Taxonomy for North American Cyprinids Currently Assigned to Phoxinus (Actinopterygii: Cyprinidae). Copeia, 2009 (3): 494-501.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences: '''Brīvības zvans''' ({{val-en|Liberty Bell}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] cīņas par neatkarību simboliem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera shemakhensis
| suga_lv = Azerbaidžānas odze
|      binomial = Vipera shemakhensis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* Pelias shemakhensis
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Stolzerovas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Rēznas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Datu tips''' (''data type'') ir datu paveids, piemēram, ir skaitliskie dati, burtciparu (rakstzīmju) dati, loģiskie (patiess/aplams) dati un datumi. Programmēšanas valodas parasti nodrošina dažādu datu tipu veidošanu. [[datubāzu pārvaldības sistēma|Datu bāzu pārvaldības sistēmās]] šo terminu izmanto, lai klasificētu datu laukus, kuri nosaka, kādus datus var ievadīt datubāzē.

sentences: [[SQL]] '''Merge''' teikums darbojas reizē kā visi pārējie SQL teikuma veidi ([[Select (SQL)|Select]], [[Insert (SQL)|Insert]], [[Update (SQL)|Update]] un [[Delete (SQL)|Delete]]). Ta galvenā ideja ir tāda, ka tiek salīdzinātas divas ierakstu kopas - izejas dati (Select daļa) un mērķa dati, balstoties uz norādītu nosacījumu, - un atkarībā no tā, vai nosacījums izpildās, vai nē, dati tiek pievienoti (Insert), koriģēti (Update) vai dzēsti (Delete). Merge galvenokārt ir ērti izmantot gadījumos, kad tabulā glabājas esoši ieraksti un tiek periodiski saņemtas jaunas ierakstu kopas, kurās var būt esošo ierakstu jaunākas versijas vai arī pavisam jauni ieraksti.

sentences:
{{cita nozīme|aukstu ziemeļu, ziemeļrietumu vēju|Francijas dzejnieku|Frederiks Mistrāls}}
s]]
'''Mistrāls''' ir auksts ziemeļu, ziemeļrietumu [[vējš]], kas pūš no [[Sevenni|Sevennu]] kalniem [[Rona]]s ielejā, [[Francija|Francijā]]. Tas pūš uz [[Vidusjūra|Vidusjūru]] galvenokārt pavasarī. Mistrāls nelabvēlīgi ietekmē lauksaimniecības ražu, bieži vien tas ir tik stiprs, ka var izraut kokus ar visām saknēm. Jebkurā gadījumā mistrāla darbības sekas ir redzamas pēc atsevišķi augošiem kokiem, kuri ir noliekti dienvidu virzienā. Azūra krasta austrumdaļā mistrāla ietekme ir daudz vājāka.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ne
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SONITEL''
|sponsors              = ''SONITEL''
|domātais-pielietojums = Ar [[Nigēra|Nigēru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots Nigērā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.intnet.ne/ www.intnet.ne]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #034694
| nos             = ''KAA Gent''
| logo            =
| pilns           = ''Koninklijke Atletiek Associatie Gent''
| iesauka         = ''De Buffalo's'' ([[bifeļi]])
| pilsēta         = {{Vieta|Beļģija|Gente}}
| līga            = [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 5. vieta
| dib             = 1864
| dib_mēn         =
| dib_dat         =
| dib_com         = ([[1900. gads|1900]]. gadā kā futbola klubs)
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Ghelamco Arena]]''
| ietilp          = 20 000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Beļģija}} Ivans de Vite
| tren            = {{flaga|Beļģija}} [[Heins Vanhāzēbruks]]
| kapteinis       = {{flaga|Beļģija}} [[Vadis Odžidža-Ofoe]]
| mediji          =
| sadarbojas      =
| pattern_la1=_gent15h
|pattern_b1=_gent15h
|pattern_ra1=_gent15h
|pattern_sh1=_white_stripes
|pattern_s1=_whitetop
|leftarm1=FFFFFF
|body1=FFFFFF
|rightarm1=FFFFFF
|shorts1=1949FC
|socks1=1949FC
|pattern_la2=_gent15a
|pattern_b2=_gent15a
|pattern_ra2=_gent15a
|pattern_sh2=_gent15a
|pattern_s2=_gent15a
|leftarm2=000000
|body2=000000
|rightarm2=000000
|shorts2=000000
|socks2=1949FC
|pattern_la3 = _gent1516a
|pattern_b3  = _gent1516a
|pattern_ra3 = _gent1516a
|pattern_sh3 = _gent1516a
|pattern_s3  =
|leftarm3    = FFFFFF
|body3       = FFFFFF
|rightarm3   = FFFFFF
|shorts3     = FFFFFF
|socks3      = F3F315
}}

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Dienvidamerikā|Peru]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Dioscorea polystachya 003.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Dioscoreales
|           dzimta =Dioscoreaceae
|        dzimta_lv =Dioskoreju dzimta
|            ģints =Dioscorea
|         ģints_lv =Dioskorejas
|             suga =D. polystachya
|          suga_lv =Ķīnas jamss
|         binomial =Dioscorea polystachya T.
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Porta Nigra''
| image               = Porta_Nigra_morgens_(100MP).jpg
| caption             = ''Porta Nigra'' no ziemeļiem
| altitude            =
| building_type       = pilsētas vārti
| architectural_style = [[romiešu arhitektūra]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Vācija|Reinzeme-Pfalca|Trīre}}
| pushpin_map         = Reinzeme-Pfalca#Vācija#Eiropa
| relief              = yes
| latd                = 49.759722
| longd               = 6.643889
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = pēc 170. gada
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded             = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1986. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/367 367]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vācija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 7,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Porta Nigra" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q152339"
}
</mapframe>
'''''Porta Nigra''''' jeb (no [[latīņu valoda|latīņu]]) '''Melnie vārti''' ir [[Senā Roma|romiešu]] 2. gadsimtā uzcelti pilsētas vārti, tolaik ''Augusta Treverorum'', mūsdienās [[Trīre]]s pilsētā [[Vācija|Vācijas]] [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Vārti līdz ar vairākiem citiem kultūras pieminekļiem 1986. gadā tika iekļauti [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē".

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences: '''Aukstā fronte''' — aukstās [[gaiss|gaisa]] masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas [[atmosfēras spiediens]] strauji pieaug, bet gaisa [[temperatūra]] pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās [[vējš]]. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm.

sentences:
, [[kasiterīts]], [[Zelts|zelta]] rūda un [[volframīts]].]]
'''Konflikta resursi''' ir [[dabas resursi]], kas iegūti [[Karš|konflikta zonā]] un pārdoti, lai turpinātu cīņu.<ref>p.8, Conflict and Development: Peacebuilding and Post-conflict Resolution; Sixth Report of Session 2005–06, Great Britain: Parliament: House of Commons: International Development Committee, The Stationery Office, 2006</ref> Pastāv statistikas dati, kas apliecina, ka karojošās puses pieeja pie dārgakmeņu precēm var pagarināt konfliktus ("resursu lāsts").<ref>Philippe Le Billon, "Fuelling War: Natural Resources and Armed Conflicts", Adelphi Paper 373, IISS & Routledge, 2006.</ref><ref>Michael Ross,"How Do Natural Resources Influence Civil War? Evidence from Thirteen Cases", International Organization, 2004.</ref><ref>James Fearon and David Laitin, "Ethnicity, Insurgency, and Civil War" American Political Science Review, 2003.</ref> Visredzamākais mūsdienu piemērs ir [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] (KDR) austrumu provincēs, kur dažādas armijas, nemiernieku grupas un citas valstis ir guvušas labumu no kalnrūpniecības, vienlaikus veicinot šajā reģionā vardarbību un cilvēku izmantošanu kara laikā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alberts Salamonskis
| vārds_orig = ''Albert Salamonsky''
| attēls = Salamonsky AA.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{Itālija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1913
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]]  (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = cirka mākslinieks, uzņēmējs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = Vilhelms Salamonskis, Jūlija Karē
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Līna Salamonska (Švarca)
| bērni = Jevģēnijs Marders (adoptētais dēls)
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Alberts Salamonskis''' ({{val|de|Albert Salamonsky}}, 1839—1913) bija [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s [[Cirks|cirka]] mākslinieks un uzņēmējs. [[Rīgas cirks|Rīgas cirka]] dibinātājs un pirmais direktors.

sentences:
{{citas nozīmes|grāmatu|Mazais princis (nozīmju atdalīšana)|Mazais princis}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Mazais princis
|          attels =
| attela apraksts = 1946. gadā izdotās grāmatas vāks
|          autors = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|  orig nosaukums = ''Le Petit Prince''
|     ilustrators = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|     vaka autors = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|          valsts = [[Francija]]
|          valoda = [[franču valoda]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = [[1943]]. gadā
| izdota latviski = 1966
|       tulkotajs = [[Ieva Lase]], Astra Skrābane
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Iekšzemes kopprodukts''' (IKP) ir jēdziens [[makroekonomika|makroekonomikā]], kas apzīmē visu saražoto [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] vērtību kādā teritorijā kādā laika periodā (parasti gadā).

sentences:
{{Kauja
|kauja=Asiņainā Strauta kauja
|attēls=
|paraksts=Asiņainā Strauta kauja 19.gs. zīmējumā
|konfl=[[Karaļa Filipa karš]]
|laiks=1675.gada 12. septembris
|vieta=Dienvidu Dīrfilda, [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|iznāk=Indiāņu uzvara
|puse1= [[nipmuki]], [[pokomtuki]]
|puse2= Masačūsetsas angļu kolonija
|karavad1=Muttawamps
|karavad2=Tomass Lathrops †
|spēki1="liels skaits"<ref>Schultz and Tougias, p. 173</ref>
|spēki2=84
|zaud1=nav zināms
|zaud2=krita ap 40 zaldātu<br />krita ap 17-18 civilpersonas
}}

sentences:
[[Kategorija:Sudāna]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Sudāna]]

sentences: '''Baltā tēja''' ir minimāli oksidēta tēja, kas tiek iegūta no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Fudzjaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]]. Tēja tiek iegūta, novācot no tējas koka pumpurus un jaunas lapas, kuras vēl nav līdz galam nogatavojušās.

sentences: '''Tips''' ({{val|la|phylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Tips ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Tipu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Klase (bioloģija)|klases]]. Vienību tips lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst [[Nodalījums (botānika)|nodalījums]].

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Elytrigia_repens_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-203.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Elytrigia repens|Ložņu vārpata}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|            ģints =Elytrigia
|         ģints_lv =Vārpatas
|             suga =E. repens
|          suga_lv =Ložņu vārpata
|         binomial =Elytrigia repens (L.) Nevski
|       sinonīmi = Agropyron repens (L.) P.Beauv.
 Elymus repens (L.) Gould.
 Triticum repens L
}}

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Dzīve ir skaista
 | oriģinālnos = ''Life Is Beautiful''
 |      attēls = Vitaebella.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Roberto Beninji]]
 |  producents =
* [[Džianluidži Braši]]
* [[Elda Ferri]]
 |   scenārijs =
* [[Vinšenzo Serami]]
* Roberto Beninji
 |     aktieri =
* [[Roberto Beninji]]
* [[Nikoleta Braši]]
 |      mūzika = [[Nikolā Piovani]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Cecchi Gori Group]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
 |    izdošana = {{dat|1997|12|20||bez}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/la-vita-e-bella-1997 |title=La Vita E Bella |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 10, 2018 |archive-date={{dat|2017|10|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171009115745/http://www.bbfc.co.uk/releases/la-vita-e-bella-1997 }}</ref>
 |      valsts = {{ITA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|229,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeisbeautiful.htm|title=Life Is Beautiful (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Dzīve ir skaista"''' ({{val|it|La vita è bella}}) ir 1997. gada [[Itālija]]s drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberto Beninji]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|20||bez}}.

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Novikovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Новиков''
|         attēls = Dmitry_Grigorievich_Levitzky_-_Portrait_of_Nikolai_Novikov_-_WGA12915.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, filantrops un apgaismotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dievzeme
| operators =
| attēls = Godland-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hlinurs Palmasons]]
| producents =
| scenārijs = Hlinurs Palmasons
| aktieri = * [[Eliots Krosets Hove]]
* [[Ingvars Egerts Sigurdsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Volaða land''
| studija = * ''Snowglobe Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Sena''
* ''Scanbox Entertainment''
* ''Folkets Bio''
* ''Jour2Fête''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|24|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 142 minūtes
| valsts = * {{ISL}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = * [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
* [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt19623228/|title=
Godland (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|08}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dievzeme"''' ({{Val|is|Volaða land}}, {{Val|dk|Vanskabte Land}}) ir 2022. gada [[Islande]]s, [[Dānija]]s, [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hlinurs Palmasons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eliots Krosets Hove]] un [[Ingvars Egerts Sigurdsons]].

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Dolichovespula saxonica (male).jpg
| att_nosaukums=[[Saksijas lapsene]] (''Dolichovespula saxonica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kategorijas = nē
| binomial=Endopterygota <small>([[David Sharp|Sharp]], 1898)</small>
| sinonīmi=
*''Holometabola''
}}
'''Pilnas pārvērtības kukaiņi''' jeb '''pilnas pārvērtības kukaiņu virskārta''' (''Endopterygota'') ir [[jaunspārņi|jaunspārņu infraklases]] (''Neoptera'') [[Kukaiņi|kukaiņu]] virskārta. Visiem pilnas pārvērtības kukaiņiem ir raksturīgas trīs atšķirīgas attīstības stadijas; [[kāpurs|kāpura]], [[kūniņa]]s un pieauguša kukaiņa stadija. Starp kāpuru un pieaugušu kukaini īpatnim jāizdzīvo caur radikālu metamorfozi, kas notiek kūniņas stadijā. Metamorfozes laikā mainās kukaiņa izskats, anatomija un bioloģija.

sentences:
{{Pārvietot|Džermaina Grīra}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Žermēna Grīra
|          vārds_orig = ''Germaine Greer''
|              attēls =Germaine Greer.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1939
|          dz_mēnesis =1
|            dz_diena =29
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[Austrālija|austrāliete]]
|            paraksts =
|               skola =[[feminisms]]
|           intereses =[[feminisms]], [[angļu literatūra]], [[mākslas vēsture]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]<br />[[Melburnas Universitāte]]
|          ietekme_no =[[marksisms]], [[anarhisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[The Female Eunuch]]'' (1970)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Asmens II
| attēls                   = Blade II movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade II''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Stīvens Noringtons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Veslijs Snaips]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Leonora Varela]]
* [[Normans Rīduss]]
* [[Lūks Goss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|3|22|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blade-ii-2002|title=Blade II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2018|archive-date={{dat|2016|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160417172858/http://bbfc.co.uk/releases/blade-ii-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blade2.htm |title=Blade II (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|155 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Asmens (filma)|Asmens]]"
| nākamā                   = "[[Asmens: Trīsvienība]]"
| imdb                     =
}}
'''"Asmens II"''' ({{val|en|Blade II}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Noringtons]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Asmens (filma)|Asmens]]". Filmai 2004. gadā iznāca turpinājums "[[Asmens: Trīsvienība]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Šindlera saraksts"
| attēls                   = Schindler's List movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Schindler's List''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Liams Nīsons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Karolīna Gūdala]]
* [[Džonatans Sagals]]
* [[Embeta Deivica]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1993|11|30|Vašingtona}}
| ilgums                   = 195 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=schindlerslist.htm |title=Schindler's List |author= |date= |work= |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate=}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321 miljons}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šindlera saraksts"''' ({{val|en|Schindler's List}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Filmas sižets veidots pēc austrāliešu rakstnieka [[Tomass Kenīlijs|Tomasa Kenīlija]] romāna ''[[Schindler's Ark]]''.

sentences: '''Benzīns''' [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir gaistošs un viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas [[destilācija]]s rezultātā ir iegūts no [[jēlnafta]]s. Mūsdienās, lai palielinātu iegūtā benzīna daudzumu no jēlnaftas, plaši izmanto arī [[nafta]]s smago sastāvdaļu pārstrādes procesu, kas pazīstams kā [[krekings]]. Benzīns lielākoties tiek izmantots kā [[degviela]] [[iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējos]], lai gan plaši lieto arī [[eļļa]]s un [[tauki|tauku]] šķīdināšanā. Benzīns ir tikpat svarīgs [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]] kā asinis cilvēka organismā.<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://science.howstuffworks.com/gasoline.htm | title= How Gasoline Works | publisher= How Stuff Works - Science | accessdate= 2010-10-12 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20101010141928/http://science.howstuffworks.com/gasoline.htm | archivedate= 2010-10-10 }}</ref>

sentences:
[[File:Themeeting.jpg|thumb|"Sapulce" (''Sammankomsten, Ester Almqvist'')]]
'''Pulcēšanās brīvība''' ir tiesības piedalīties miermīlīgajās sapulces un tās organizēt. Pulcēšanās brīvība ir [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] apakšnozare, kas pieder pie politisko un pilsonisko tiesību kategorijas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ērgļu evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ērgļu evaņģēliski luteriskā baznīca, Ērgļi, Ērgļu novads, Latvia - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Ērgļu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ērgļu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.899884 | latNS  = N
| longd = 25.648817 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļu pagasts|Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 21. gadsimts
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|teorētiķu, sociologu, politologu un vēsturnieku|Tarasovs|Tarasovs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelikumība
| attēls                   = Lawless film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lawless''
| žanrs                    = drāma, kriminālfilma
| režisors                 = [[Džons Hilkouts]]
| producents               =
* [[Lūsija Fišere]]
* [[Duglass Viks]]
* [[Megana Elisona]]
* [[Maikls Benaroja]]
| scenārija autors         = [[Niks Keivs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Mia Vašikovska]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   =
* [[Vorens Elliss]]
* Niks Keivs
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Red Wagon Entertainment]]''
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Revolt Films]]''
* ''[[BlumHansonAllen Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|19|Kannu filmu festivāls|2012|8|29|ASV|2013|2|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012|title=Lawless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2017|06|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170621201648/http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wettestcountry.htm|title=Lawless (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelikumība"''' ({{val|en|Lawless}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hilkouts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Šia Lebafs]], [[Gērijs Oldmens]], [[Mia Vašikovska]], [[Džesika Česteina]], [[Džeisons Klārks]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt"“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = BER Logo en.svg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    = Luftbild Flughafen Berlin Brandenburg 02.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = BER
| ICAO                       = EDDB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Brandenburgas lidosta Berlīnē
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =52  | plat_m  =23  | plat_s =18  | plat_NS =N
| gar_d  =013  | gar_m   =31  | gar_s  =12  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atklāta                    = 2020. gada 31. oktobris
| slēgta                     =
| operators                  = ''Flughafen Berlin Brandenburg GmbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Vācija|Brandenburga|Šēnefelde}}
| metric-elev                =
| elevation-f                =
| elevation-m                = 48
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{URL|https://ber.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-m                = 3600
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 07R/25L
| r2-length-m                = 4000
| r2-surface                 = betons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Berlīnes Brandenburgas Villija Branta lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin Brandenburg „Willy Brandt“}}) ir [[Vācija]]s starptautiska lidosta [[Brandenburga]]s zemes [[Šēnefelde|Šēnefeldē]], 18 kilometrus uz dienvidiem no [[Berlīne]]s centra. Tā tika atklāta 2020. gada 31. oktobrī.

sentences: '''Pretiesnu līdzekļi''' jeb '''dekongestanti''' ir preparāti [[gļotāda]]s [[tūska]]s mazināšanai augšējos [[Elpceļi|elpceļos]]. Tos parasti lieto akūta, alerģiskā un vazomotorā [[Rinīts|rinīta]] ārstēšanai.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Grenlandes nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Northeast_Greenland_National_Park_in_Greenland_2018.svg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            =
| map_relief = jā
| latd  = 76 | latNS  = N
| longd = 30 | longEW = W
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Dānija}} ({{vieta|Grenlande}})
| nearest_city        =
| area                = 972 000 km2
| established         = 1974
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 = https://visitgreenland.com/da/nationalparken/
| child               =
| embedded            =
}}

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Antonijs no Padujas
|dzimšanas datums={{dat|1195|08|15}}
|nāves datums={{miršanas datums un vecums|1231|06|13|1195|08|15}}
|piemiņas diena=[[13. jūnijs]]
|godā=[[Romas katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]]
|attēls=Anthony_pereda.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=Sv. Antons ar Jēzus Bērnu
|dzimšanas vieta=[[Lisabona]], {{PRT}}
|nāves vieta=[[Paduja]]
|nosaukums=[[Prezbiteris]] un [[Baznīcas doktors]]
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums={{dat|1232|05|30|N}}
|kanonizācijas vieta=[[Spoleto]], [[Itālija]]
|kanonizējis=[[Pāvests Gregors IX]]
|simboli=[[grāmata]], [[maize]], [[Jēzus Bērns]], [[lilija]]
|aizbildnis=[[Lisabona]], [[Paduja]], [[Splita]], [[Paderborna]], [[Sanantonio]], bērni, kalnrači, precētie un saderinātie, vecmātes, nabagi, ceļotāji, pazaudētas lietas un pazuduši cilvēki
|svētvietas=[[Antonija no Padujas bazilika]] [[Paduja|Padujā]], {{ITA}}
|strīdi=
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džovanni Paolo Kampana
|          vārds_orig = ''Giovanni Paolo Kampana''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1540
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Redžo Emīlija]], (tagad [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|              m_gads = 1592
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Roma]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Forma''' ir [[objekts|objekta]] [[ģeometrija|ģeometriskais]] apraksts, kā arī nosaka tā ārējo robežu — [[Abstrakcija|abstrahējoties]] no atrašanās vietas un orientācijas [[Telpa|telpā]]. Pie formas pieder arī [[Izmērs|izmēri]], un citas īpašības, piemēram, [[krāsa]] un [[Materiāls|materiāla]] sastāvs.

sentences: '''26. aprīlis''' ir gada 116. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (117. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 249 dienas.

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
).]]
'''Abisāle''' (no {{val|el|ᾄβυσσος}} (''abyssus'') — 'bezdibenis') jeb '''abisālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] dziļūdens zona, kas atrodas dziļumā virs 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref> un atbilst [[Okeāns|okeāna]] gultnei. Citos avotos abisāles augšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://ru-ecology.info/term/815/ Экология (Справочник)]</ref> vai 3000<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 305 mlj. km², kas sastāda 85% no kopējās Pasaules okeāna platības un gandrīz 60% no visas [[Zemeslode]]s platības. Okeāna gultnes apgabali virs 6000 m dziļuma tiek saukti par [[hadāle|hadāli]] jeb [[ultraabisāle|ultraabisāli]]. Abisālās zonas dibena [[reljefs]] ir ļoti daudzveidīgs. Lielākās platības aizņem līdzeni vai pauguraini [[abisālais līdzenums|abisālie līdzenumi]], kas ir klāti ar irdeniem [[abisālie nogulumi|nogulumiem]], nosedzot sākotnējo [[Magmatiskie ieži|magmatisko]] reljefu. Abisālajā zonā ietilpst arī zemūdens grēdas (tai skaitā arī [[Vidusokeāniskā grēda|vidusokeāniskās grēdas]]), [[plato]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskas]] izcelsmes objekti u.c.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Levantes jūra
|attēls=Levantine Sea.jpg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra
| relief = jā
 |latd = 34 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 31 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība= 320 000
|garums=1100
|platums=280—690
|Max_dziļums= 4384
|Vid_dziļums = 2500
|valstis={{EGY}}
{{GRE}}
{{ISR}}
{{CYP}}
{{LBN}}
{{LBY}}
{{karogs|Palestīna}}
{{SYR}}
{{TUR}}
{{karogs|Ziemeļkipra}}
|pilsētas=[[Aleksandrija]]
[[Telaviva]]
}}
'''Levantes jūra''' ({{val|el|Θάλασσα της Λεβαντίνης}}) ir [[Vidusjūra]]s austrumu daļa starp [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] un [[Āfrika]]s ziemeļaustrumu krastu.<ref>{{PZT|356|Kipras jūra}}</ref> Austrumos piekļauja [[Levante]]s krastam, no kuras cēlies jūras nosaukums.<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/166646/ The Encyclopedia of Earth. Levantine Sea]</ref> Rietumu robeža ar Vidusjūras daļu, ko reizēm sauc arī par [[Lībijas jūra|Lībijas jūru]], tiek vilkta no [[Rāselhelāls|Rāselhelāla]] zemesraga [[Kirenaika]]s ziemeļos [[Lībija|Lībijā]] līdz [[Gavda]]s salai dienvidos no [[Krēta]]s. Jūras ziemeļaustrumos atrodas [[Kipra]]s sala un akvatoriju starp salu un Mazāzijas pussalu reizēm dēvē par [[Kilikijas jūra|Kilikijas jūru]]. Dziļākā vieta ir Plīnija dzelme (4384 m) dienvidaustrumos no Krētas.

sentences: '''Notikumu horizonts''' ir [[melnais caurums|melno caurumu]] apņemošās sfēras rādiuss, kuras iekšienē [[otrais kosmiskais ātrums]] pārsniedz [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Tā ir melnā cauruma robeža.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 38
 | lv  = Trīsdesmit astoņi
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences: '''4. marts''' ir gada 63. diena (64. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 302 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Heinrihs Lākmanis''' ({{val|de|Karl Heinrich Laakmann}}; 1892—1955) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vēsturnieks]].

sentences:
[[File:Logo-notruf-112-europaweit.svg|thumb|Eiropas vienotais ārkārtējo notikumu tālruņa numurs]]
[[File:Centrum Powiadamiania Ratunkowego w Krakowie 4.JPG|thumb]]
'''112''' ir [[Eiropa]]s vienotais ārkārtējo notikumu tālruņa numurs, uz kuru ir iespējams piezvanīt bez maksas no jebkura fiksētā vai [[Mobilais telefons|mobilā telefona]] numura. Nav nepieciešams ievadīt valsts vai reģiona kodu, lai sazvanītu vietējos glābšanas dienestus ([[Policija|policiju]], [[Ātrā palīdzība|ātro palīdzību]], [[Ugunsdzēsējs|ugunsdzēsības]] un glābšanas dienestu). Nepamatota numura lietošanas gadījumā var iestaties sodāmība gandrīz visās dalības valstīs, līdzīgi kā gadījumos, kad nepamatoti tiek zvanīts uz citiem glābšanas dienestu telefona numuriem.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Gustavs Ernesakss
|          vārds_orig = ''Gustav Ernesaks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustava Ernesaksa piemineklis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Perila|td=Igaunija}}
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 24
|             m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|             tautība = [[igauņi|igaunis]]
|             dzimums = V
|               stils =
|               žanrs = operas, skaņdarbi koriem
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = [[Tallinas konservatorija]]
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Trigonometrija''' ir [[ģeometrija]]s nozare, kas apskata sakarības starp trijstūra elementiem - malām un [[leņķis|leņķiem]], pielietojot trigonometriskās funkcijas. Pamatsakarības starp šīm funkcijām izsaka plaknes trigonometrijas formulas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viļņas gaons
|     vārds_orig = ר' אליהו בן שלמה זלמן
|         attēls = Gaon-V.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
({{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1797
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
'''Elija Ben Solomons Zalmans''' jeb '''Viļņas gaons''' ("Viļņas ģēnijs" jeb (apvienojot iniciāļus) '''Gra''', {{val|he|ר' אליהו בן שלמה זלמן}}; dzimis {{dat|1720|4|23}}, miris {{dat|1797|10|9}}) bija slavenākais [[18. gadsimts|18. gadsimta]] [[Lietuva]]s [[rabīns]], daudzu [[jūdaisms|jūdaisma]] reliģisko tekstu autors un garīgais skolotājs. [[Ivrits|Ivritā]] tiek saukts par ''ha'Gaon ha'Chasid mi'Vilna''. Izcils [[Talmūds|Talmūda]] zinātājs un viens no galvenajiem ne-[[hasīdisms|hasīdiskā]] jūdisma vadītājiem.

sentences: {{Citas nozīmes|telesakaru terminu|Joslas platums|Joslas platums}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Garlībs Helvigs Merķelis
|          vārds_orig = ''Garlieb Helwig Merkel''
|              attēls = Garlībs Merķelis.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Garlībs Helvigs Merķelis
|             dz_gads = 1769
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīgas apriņķis|Lēdurga|td=Latvija}}
|              m_gads = 1850
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 09
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Katlakalns (Ķekavas pagasts)|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Daniēls Merķelis
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Latvieši, sevišķi Vidzemē, filozofiskā gadsimteņa beigās"; "Vidzemes senatne"; "Vanems Imanta"
|         ietekmējies = [[Johans Gotfrīds Herders]]
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Frankfurtes pie Oderas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Garlībs Helvigs Merķelis''' ({{val|de|Garlieb Helwig Merkel}}; [[1769]]. — [[1850]].) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] rakstnieks un publicists, viens no spilgtākajiem [[Apgaismības laikmets|apgaismības]] ideju pārstāvjiem Baltijā. Viņam ir izcila nozīme [[dzimtbūšana]]s atcelšanā Baltijā.

sentences: '''Stāstījuma āķis'''{{nepieciešama atsauce}} ir [[mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis]] stāsta sākumā lasītāja, klausītāja vai skatītāja ieinteresēšanai. Stāsta "āķis" var būt vairākas rindkopas vai pat īss stāsts, dažreiz pat vairākas lapas romāniem, bet ideālā gadījumā tas ir tikai [[ievadteikums]].<ref>{{grāmatas atsauce|first1=Jack|last1=Myers|first2=Don Charles|last2=Wukasch|title=Dictionary of poetic terms|year=2009|publisher=University of North Texas Press|location=Denton, Tex.|isbn=978-1-57441-166-9|url=https://books.google.com/books?id=wUTP0ZP7yy8C&lpg=PR1&pg=PA244#v=onepage&q&f=false|edition=New|accessdate=25 July 2011|page=244}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last=Lyon|first=Elizabeth|title=Manuscript makeover: revision techniques no fiction writer can afford to ignore|year=2008|publisher=Penguin|isbn=978-0-399-53395-2|url=https://books.google.com/books?id=py2yTK1hodYC&lpg=PT181&pg=PT181#v=onepage&q&f=false|accessdate=25 July 2011}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Valis|Valis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Valis
| abbreviation = Cet
| name_latin = Cetus
| RA = 1
| dec = -15
| areatotal = 1231
| arearank = 4. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = ''β Cet''
| starmagnitude = 2,04
| neareststarname = ''Luyten 726-8''
| stardistance = 8,73
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Eridāna]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 70
| latmin = 90
}}

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pašreizējām Vācijas salonauto sacīkstēm|DTM|DTM}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Deutsche Tourenwagen Masters
| aktuāla_sezona =
| logo           = DTM Blue and White logo.svg
| pikseļi        = 250px
| sports         = [[Autosports]]
| dibin          = [[2000. gads|2000. gadā]]
| komandas       =
| valsts         = {{DEU}}
| čempions_br    =
| čempions_km    =
| mlapa          = {{URL|dtm.com}}
}}
'''''Deutsche Tourenwagen Masters''''', saīsināti '''DTM''', ir [[salonautomobiļu sacensības]] [[Vācija|Vācijā]]. Šī čempionāta sacīkstes tiek rīkotas galvenokārt Vācijā, tomēr kopš 2001. gada dažas sacīkstes tiek rīkotas ārpus Vācijas. Pirmā DTM sezona tika aizvadīta 2000. gadā.

sentences: '''Sistēmprogrammatūra'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sist%C4%93mprogrammat%C5%ABra|title=sistēmprogrammatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> jeb '''sistēmas programmatūra''' ir lietojumneatkarīga [[programmatūra]], kas nodrošina aparatūras darbību, [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammu]] izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Ievads operētājsistēmās|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/1252416/mod_resource/content/1/IEVADS-OS.docx}}</ref>, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmas]], [[Tīkla pārvaldība|tīklu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu]] pārvaldības programmas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:260556|title=sistēmas programmatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref>, un visām [[Utilītprogramma|utilītprogrammām]], kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver [[Kompilators|kompilatorus]], ielādētājus, [[Asambleris|asamblerus]], failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webopedia.com/definitions/systems-software/|title=What is Systems Software?|last=Beal|first=Vangie|website=Webopedia|access-date=2023-08-03|date=1996-09-01|language=en-US}}</ref><ref name="docx">{{Publikācijas atsauce|title=Sistēmprogrammas un lietojumprogrammas|url=https://datubaze.files.wordpress.com/%2F2021%2F05%2Fprogrammesana_datu_bazes_serveri.docx}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas baznīca (2010.gada 23. maijs)
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''20. marts''' ir gada 79. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (80. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 286 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Punctospirifer kentuckyensis blunt brachial.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Punctospirifer kentuckyensis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Spiriferida
| kārta_lv =Spiriferīdi
| dzimta =Spiriferinidae
| ģints =Punctospirifer
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Berlīnes televīzijas tornis
|alternat nosaukums     = ''Berliner Fernsehturm''
|attēls                 = Weltzeituhr mit Fernsehturm - Alexanderplatz.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Berlīne
|latd = 52| latm = 31| lats = 15| latNS =N
|longd = 013| longm = 24| longs = 34| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                = pabeigts
|celtnieciba            = 1964—1969
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = 1969
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = telekomunikāciju tornis
|antena spice           = 368.03
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 203
|stavu skaits           =
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = {{URL|www.tv-turm.de}}
}}
'''Berlīnes televīzijas tornis''' ({{val|de|Berliner Fernsehturm}}) ir televīzijas tornis, kas atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa augstums ir 368,03 metri, bet skatu laukums atrodas 203 metru augstumā. Tas ir augstākais tornis Vācijā, otrais augstākais televīzijas tornis [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]] aiz [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] un ceturtais augstākais televīzijas tornis [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nandrolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 19-nortestosterons,
 durabolīns
|           CAS numurs = 434-22-0
|      ķīmiskā formula = C18H26O2
|              molmasa = 274,40
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 120 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Nandrolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[testosterons|testosterona]] analogs, kura molekula atšķiras no testosterona tikai ar metilgrupas trūkumu pie [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 10. oglekļa atoma. Nandrolonam raksturīga ilgstoša iedarbība un vāji izteikts androgēnais (vīrišķās dzimumpazīmes pastiprinošais) efekts. Ievadot intramuskulāri, nandrolons iedarbības maksimumu sasniedz pēc nedēļas un iedarbība ilgst vismaz 3 nedēļas. Metabolizējas [[aknas|aknās]]; radušies ketosteroīdi izdalās ar [[urīns|urīnu]]. Nandrolona komerciālie preparāti parasti ir [[kaprīnskābe]]s vai [[fenilpropionskābe]]s [[esteri]] ('''nandrolona dekanoāts''' — ''Deca Durabolin'' vai '''nandrolona fenilpropionāts''' — ''Durabolin'').

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Austria|Austrijas daiļslidotāji}}

sentences: '''Klements''' ({{val-la|Clemens}}) var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Phylloceras NT.jpg
| att_nosaukums =Amonīta (''[[Phylloceras]]'') rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase=Ammonoidea
| apakšklase_lv=Amonīti
| iedalījums =
* †{{TaksoSaite|Agoniatitida|}}
* †{{TaksoSaite|Ammonitida|}}
* †{{TaksoSaite|Ceratitida|}}
* †{{TaksoSaite|Clymeniida|}}
* †{{TaksoSaite|Goniatitida|}}
* †{{TaksoSaite|Prolecanitida|}}
| kategorijas =nē
| binomial=Ammonoidea <small>Zittel, 1884</small>
}}
'''Amonīti''' (''Ammonoidea'') ir izmirušu jūras [[Galvkāji|galvkāju]] apakšklase, kas dzīvoja no [[Devons|devona]] līdz [[Krīts (periods)|krīta]] periodam un izmira [[krīta-terciāra masveida izmiršana]]s laikā. [[Mezozojs|Mezozojā]] tā bija viena no skaitliski visbagātākajām jūras organismu grupām, un tādēļ savas daudzveidības dēļ (virs 5000 sugām) ir pieskaitāmi nozīmīgākajām mezozoja [[vadfosilijas|vadfosilijām]].<ref name="Zooloģija">Zooloģija — 1. sēj. (Bezmugurkaulnieki), red. G. Abrikosovs un L. Levinsons — LVI, Rīga, 1964. g., 315.lpp.</ref> Amonīti ir sastopami arī [[Latvija]]s teritorijā (Dienvidkurzemē [[Jura (periods)|juras]] nogulumos).<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|54}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Iremels
| Nosaukums2           = ''Ирәмәл''
| Photo                = Mount Iremel.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Iremels
| karte                = Krievija#Baškortostāna
| plat_d = 54 | plat_m  = 30 | plat_s = 54 | plat_NS = N
| gar_d  = 58 | gar_m   = 50 | gar_s  = 24 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 1582,3
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta      = {{Vieta|Krievija|Baškortostāna}}
| Kalnu grēda          = [[Dienvidurāli]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Iremels''' ({{val|ba|Ирәмәл}}, {{val|ru|Иремель}}) ir neliels kalnu masīvs [[Dienvidurāli|Dienvidurālos]] [[Baškortostāna|Baškortostānas Republikā]], [[Krievija|Krievijā]] pie robežas ar [[Čeļabinskas apgabals|Čeļabinskas apgabalu]].<ref>{{PZT|282}}</ref> Augstākā virsotne Lielais Iremels jeb Iremels ir 1582,3 m vjl augsts. Mazais Iremels, 6 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Lielā Iremela, ir 1449,4 m vjl augsts. Iremela kalna pakāje ir Baškortostānas lielākās upes [[Belaja]]s izteka.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Akniste}}
[[Kategorija:Jēkabpils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:ASV hokeja klubi]]
[[Kategorija:NHL klubi]]
[[Kategorija:Lasvegasa]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''All the King's Men''
| operators =
| attēls = All the King's Men (1949 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiska drāma
| režisors = [[Roberts Rosens (režisors)|Roberts Rosens]]
| producents = Roberts Rosens
| scenārijs = Roberts Rosens
| aktieri = * [[Broderiks Krofords]]
* [[Džons Airlends]]
* [[Mersedesa Makkembridža]]
* [[Džoanna Drū]]
* [[Džons Dereks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''All the King's Men''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|11|8}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''All the King's Men''''' ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] politiska drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Roberts Rosens (režisors)|Roberts Rosens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Broderiks Krofords]], [[Džons Airlends]], [[Mersedesa Makkembridža]], [[Džoanna Drū]] un [[Džons Dereks]]. Filma balstīta uz [[Roberts Penns Vorens|Roberta Penna Vorena]] 1946. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] ieguvušo tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences:
[[Kategorija:Kolekcionēšana]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
ar hostijām.]]
'''Sakramenta maize''' jeb '''hostija''' ({{val|la|hostia}} — 'upuris') ir kristiešu Svētajā Vakarēdienā Kristus miesas simbols. Dažādās kristīgās baznīcas konfesijās pastāv dažādas tradīcijas saistībā gan ar Sv. Vakarēdiena teoloģiju, gan izdalīšanas veidu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Melitskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C12H6O12
|molmasa=342,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=286—288 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Melitskābe''' (benzolheksakarbonskābe, C6(COOH)6) ir aromātiskā [[karbonskābes|karbonskābe]] ar sešām [[karboksilgrupa|karboksilgrupām]]. Tīra melitskābe ir bezkrāsaina, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola). Viegli šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Japānā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Satezeles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Satezeles pilskalns.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Satezeles pilskalns (''Lievenschanze'' — ‘Līvu valnis’) pirms Pirmā pasaules kara
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.17175 |latNS=N
| longd=24.87048 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Satezeles pilskalns (Lībju kalns)
|      numurs = 2144
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Suecas kanāla sastrēgums
| image                    = Container Ship 'Ever Given' stuck in the Suez Canal, Egypt - March 24th, 2021 cropped.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Konteinerkuģis ''Ever Given'' Suecas kanālā 24. martā
| map_type                 = Ēģipte
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 30 | latm  = 1 | lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 32 | longm = 34 | longs = 38 | longEW = E
| date                     = 2021. gada 23. marts
| time                     = 05:40 UTC
| place                    = {{vieta|Ēģipte|Suecas kanāls|Sueca}}
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             = Konteinerkuģis ''Ever Given''
| outcome                  =
| reported injuries        = 0
| reported death(s)        = 0
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}
'''Suecas kanāla sastrēgums''' 2021. gadā bija [[Konteinerkuģis|konteinerkuģa]] ''[[Ever Given]]'' uzskriešanas uz sēkļa radīts sastrēgums [[Suecas kanāls|Suecas kanālā]] un tā apkaimē.<ref name=":0">{{ziņu atsauce |last=Samaan |first=Magdy |last2=Deng |first2=Shawn |last3=El Sirgany |first3=Sarah |last4=Salem |first4=Mostafa |last5=Said-Moorhouse |first5=Lauren |title=Suez Canal blocked by traffic jam after massive container ship runs aground |url=https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-url=https://web.archive.org/web/20210324235023/https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-date=24 March 2021 |access-date=25 March 2021 |publisher=[[CNN]]}}</ref> 23. martā sānvēja un, iespējams, citu kļūmju ietekmē 400 metru garais kuģis novirzījās no kursa un 5 km uz ziemeļiem no [[Sueca]]s pilsētas centra ar priekšgalu iebrauca kanāla malā, kur iestrēga.<ref>{{tīmekļa atsauce|date=2021-03-28|title=Suez Canal remains blocked for fifth day with over 320 ships stuck in queue|url=https://www.independent.co.uk/news/world/middle-east/suez-canal-ship-ever-given-b1823469.html|access-date=2021-03-28|website=The Independent|language=en}}</ref> Kuģa pakaļgals sagriezās un iestrēga pretējā krastā, tādējādi aizsprostojot kanālu un pilnībā pārtraucot kustību pa to.<ref>{{ziņu atsauce |date=25 March 2021 |title=Container ship facts: Egypt's Suez Canal blocked by massive boat |work=Newsround |publisher=BBC |url=https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |access-date=25 March 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210326031201/https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |archive-date=26 March 2021}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Cēsis (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Cēsis
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Cesis Burg.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Cēsu pilsdrupas
 | image_flag               = Cesis flag.svg
 | flag_link                = Cēsu karogs
 | image_shield             = Cesis COA.svg
 | shield_link              = Cēsu ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 57 | latm  = 18 | lats  = 45| latNS  = N
 | longd = 25 | longm = 16 | longs = 31| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1323. gada<ref>Pilsētas tiesības iespējams piešķirtas 1224. gadā; 1226. gadā dokumentos minēts Cēsu rātskungs, taču tikai 1323. gadā Cēsis minētas kā pilsēta, skat.: Cēsu hronika. Kultūras biedrība Harmonija. Cēsis. 2006. {{ISBN|9984984028}}. 20.lpp. un 25.lpp.</ref>
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|et|Võnnu}}
{{val|liv|Venden}}
{{val|pl|Kieś}}
{{val|de|Wenden}}
 | area_total_km2           = 19.3
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Cēsis}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_demonym       = cēsnieks<ref name="cēsnieki">{{Grāmatas atsauce|last=Vallija Dambe|first=|title=Latvijas apdzīvoto vietu un to iedzīvotāju nosaukumi|year=1990|publisher=Zinātne|isbn=5796602640|page=32}}</ref>
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-41(01-03)
 | area_code                = (+371) 641
 | website                  = {{URL|www.cesis.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Cēsis''' ir [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]], [[Vidzemes augstiene]]s ziemeļu daļā, [[Cēsu novads|Cēsu novada]] administratīvais centrs. Cēsis atrodas 90 km no [[Rīga]]s. Gar pilsētu plūst [[Gauja|Gaujas upe]]. Cēsis ir viena no vecākajām pilsētām Latvijā, [[Hanzas savienība]]s pilsēta un viena no [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestru rezidencēm (1237—1561). Cēsis ir [[Latvijas karogs|Latvijas karoga]] dzimtene.

sentences: , apakšā). No Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{ezera infokaste
| ezers = Šteinhūdermērs
| attēls = Wunstorf, Germany - panoramio (1).jpg
| paraksts = Šteinhūdermērs
| map = Lejassaksija#Vācija#Eiropa
| relief = yes
| plat_d = 52.466667
| gar_d = 9.333333
| vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija}}
| platība = 29,1
| garums = 8
| platums = 4,5
| Vid_dziļums = 1,4
| Max_dziļums = 2,9
| tilpums =
| augstums_vjl = 38
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Šteinhūdermērs (Steinhuder Meer)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 5730 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/87 87]
}}
}}
<mapframe text="Šteinhūdermērs" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q165782"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nerr0328.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Glycera}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Annelida
| tips_lv =Posmtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archiannelida}}
* {{TaksoSaite|Myzostomida}}
* {{TaksoSaite|Polychaeta|Daudzsartārpi}}
* {{TaksoSaite|Clitellata}}
}}
'''Posmtārpi''' ir dzīvnieku [[tips (bioloģija)|tips]]. Pie posmtārpiem pieder [[dzīvnieki]] ar garu, posmotu ķermeni. Posmi atgādina gredzenus. Posmtārpi, tāpat kā [[plakantārpi]] un [[veltņtārpi]], ir [[trīsslāņaini dzīvnieki]] ar [[Bilaterāļi|divpusīgu simetriju]]. Atšķirībā no veltņtārpiem posmtārpu ķermeņa dobumu izklāj vienslāņa [[epitēlijs]]. Katrā posmā ir dobums, kas norobežots no blakus esošajiem posmiem. Posmtārpiem ir [[asinsrites sistēma]] un [[maņu orgāni]]. [[Nervu sistēma]] ir sarežģītāka nekā citiem tārpiem. Posmtārpi dzīvo jūrās, saldūdenī un augsnē. Zināms aptuveni 12 000 sugu.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Dorsāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspuses vidējo daļu (''dorsu''). Tā atšķiroties no [[Koronāls līdzskanis|koronālajiem līdzskaņiem]] (priekšējiem mēleņiem), kuri tiek artikulēti ar mēles priekšējo lokano daļu un [[radikāls līdzskanis|radikālajiem līdzskaņiem]], kuri tiek artikulēti ar mēles pamatni.<ref>{{Ladefoged}}</ref> Latviešu valodniecība dorsālos līdzskaņus iedala pie '''[[Mēlenis|mēleņiem]]''', šķirot vidējos (palatālos) un pakaļējos (velāros) mēleņus.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =284984 Ikaunieks
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =I.Eglītis, K.Černis
| discovered ={{Dat|2010|4|12}}
| alt_names = 2010 GC158
| mp_name = 284984
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=ikaunieks (284984) Ikaunieks = 2010 GC158]</ref>
| aphelion =2.912 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.4536308 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.6827355 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0853997
| period =4.39 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 8.89587°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 1,5  [[kilometrs|km]] <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lu.lv/zvd/2012/ikaunieks/ |title=Mazajai planētai 2010 GC158 = Nr. 284984 apstiprināts nosaukums “Ikaunieks”! |access-date={{dat|2015|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150418184659/http://www.lu.lv/zvd/2012/ikaunieks/ |archivedate={{dat|2015|04|18||bez}} }}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =16.7 H
| single_temperature=
}}
'''284984 Ikaunieks''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[2010]]. gadā [[Latvijas Universitāte|LU]] Astronomijas institūta [[Baldones observatorija|Astrofizikas observatorijā]] ar Šmidta teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs Ilgmārs Eglītis sadarbībā ar Lietuvas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Katrīna Mediči
| vārds_orģ           = ''Catherine de' Medici''
| attēls              = Catherine de Médicis - entourage de François Clouet.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Katrīna Mediči 1560. gada [[Fransuā Kluē]] gleznā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francija]]s karaliene konsorte
| term_sākums         = {{dat|1547|3|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|1559|7|10|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1519|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1589|1|5|1519|4|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Bluā pils}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Anrī II]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Katrīna Marija Romula di Lorenco de Mediči''' ({{val|it|Caterina Maria Romula di Lorenzo de' Medici}}, dzimusi {{dat|1519|4|13}}; mirusi {{dat|1589|1|5}}) bija [[Francija]]s karaliene konsorte laikā no 1547. līdz 1559. gadam kā [[Francijas karalis|karaļa]] [[Anrī II]] sieva un reģente mazgadīgā dēla [[Fransuā II]] valdīšanas laikā pēc Anrī II nāves.

sentences:
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas pēc valsts]]
[[Kategorija:Sīrija]]

sentences: '''30. augusts''' ir gada 242. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (243. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 123 dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Auces stacijas ēka.

sentences: '''Siroko'''{{fact}} ir stiprs, straujš, silts dienvidu vai dienvidrietumu [[vējš]], kurš rodas [[Sahāras tuksnesis|Sahārā]] un pūš uz [[Vidusjūra]]s ziemeļu piekrasti. Tas nes [[lietus|lietu]]. Vēja spēks var būt no 2 līdz 9 ballēm pēc [[Boforta skala]]s. Dažos Vidusjūras rajonos tas ir arī sauss vējš ar augstu temperatūru.

sentences: '''Gramatiskais skaitlis''' ({{Val-la|Numerus grammaticus}}) – [[gramatiskā kategorija]], kas norāda daudzuma atšķirību [[Lietvārds|lietvārdos]], [[Īpašības vārds|īpašības vārdos]], [[Vietniekvārds|vietniekvārdos]] un [[Darbības vārds|darbības vārdos]]. Vairumā pasaules valodu pastāv duālistiskais valodas formu sadalījums [[Vienskaitlis|vienskaitlī]] ({{Val-la|singularis}}) un [[Daudzskaitlis|daudzskaitlī]]({{Val-la|pluralis}}). Bet pastāv arī citas gramatiskā skaitļa kategorijas, kā [[divskaitlis]] ([[Sanskrits|sanskritā]], [[Latīņu valoda|latīņu valodā]], [[Slovēņu valoda|slovēņu valodā]] u.c.), [[trīsskaitlis]] ([[bislama]], atsevišķās [[Okeānijas valodas|Okeānijas valodās]]), [[dažskaitlis]] (lai atšķirtu dažus no daudziem objektiem; hopu valodā, [[Arābu valoda|arābu valodā]], daļā [[Baltu-slāvu valodas|baltu-slāvu valodu]]).

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences: '''Risks''' ir [[jēdziens]], ar kuru parasti apzīmē dažādu [[vērtība|vērtību]] iespējamu [[zaudēšana|zaudēšanu]] nākotnē. Ikdienā šis [[termins]] tiek lietots, kā [[sinonīms]] varbūtībai kaut ko zaudēt. Tātad, risks pēc būtības ir [[varbūtība]], ka dažādu [[notikums|notikumu]] rezultātā galaiznākums ir vēl sliktāks nekā sākuma [[situācija|situācijā]].

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Zvartnocas katedrāle
| image                 = Zvartnots_Cathedral_view_from_air_October_2022.jpg
| image_size            =
| caption               = Zvartnocas katedrāles drupas
| location              = {{vieta|Armēnija|Vagaršapata}}
| map_type              = Armēnija#Eiropa#Āzija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_relief = yes
| latd  = 40.159714
| longd = 44.336575
| religious_affiliation = [[Armēņu apustuliskā baznīca]]
| architecture_type     = Katedrāle
| architecture_style    =
| founded_by            =
| groundbreaking        = 643. gads
| year_completed        = 652. gads
| length                =
| width                 =
| height_max            = 45 metri
| embedded          = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii
|        designation1_date = 2000. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1011 1011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ARM}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 74,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Zvartnocas katedrāle" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q17054090"
}
</mapframe>
'''Zvartnocas katedrāle''' ({{val|hy|Զվարթնոց}}) ir 7. gadsimtā celta [[Armēņu apustuliskā baznīca|Armēņu apustuliskās baznīca]]s baznīcas drupas, kas atrodas [[Armēnija]]s pilsētas [[Vagaršapata]]s pievārtē. 2000. gadā Zvartnocas katedrāle kopā ar citām reliģiskajām celtnēm tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektā "Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta".

sentences:
Kategorija '''Personālie datori''' satur saites uz rakstiem, kas ir saistīti ar [[personālais dators|personālajiem datoriem]].
{{Commonscat|Computers}}

sentences: '''Mirušo ofīcijs''' ({{val|la|officium defunctorum}}, {{val|en|Office of the Dead)}} ir [[stundu lūgšanas|stundu lūgšanu]] paveids [[katoļu baznīca|katoļu baznīcā]]. Tas radies ap 800. gadu un tika izpildīts kā [[bēres|bēru]] [[liturģija]]s daļa bēru dienā, kā arī pie mirušo [[vāķēšana]]s un [[Mirušo piemiņas diena|Visu dvēseļu dienā]]. Gadsimtu gaitā mirušo ofīcijs ir pazīstams kā aizlūgums, ko notur [[garīdzniecība|garīdznieki]] [[latīņu valoda|latīņu valodā]].<ref name="LKK">{{Tīmekļa atsauce|url=https://kulturaskanons.lv/archive/miruso-oficijs/|title=MAIJA DZIEDĀJUMI PIE KRUSTA UN MIRUŠO OFĪCIJS LATGALĒ UN AUGŠZEMĒ|author=Mārtiņš Boiko|publisher=kulturaskanons.lv}}</ref><ref>[http://medievalist.net/hourstxt/deadves.htm Ofīcija teksts] {{latīniski}} {{angliski}}</ref>

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
'''Psihiatrija''' ir [[medicīna]]s nozare, kurā pēta psihiskās slimības un to ārstēšanu.
{{Commonscat|Psychiatry}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Pededze]]s pieteku|Sita (nozīmju atdalīšana)|Sita}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sita
| attēls            = Sita pie Sitas stacijas 2001-04-28.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sita pie [[Sitas stacija]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Siguldas purvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pededze]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=8 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 41
| iztekas_augstums  = 135,1
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 34
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,042
| baseins           = 175,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Dzirla]]
}}
'''Sita''' ir [[Pededze]]s kreisā pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]], [[Balvu novads|Balvu]] un [[Gulbenes novads|Gulbenes]] novados. Tās garums ir 41 km, baseina platība ir 175,4 km2. Gada notece 0,042 km3, kritums 34 m (0,8 m/km). Sita sākas Alūksnes rajona dienvidu daļā, pie [[Silguldas purvs|Siguldas purva]] dienvidu malas, satekot grāvjiem (ap 130m virs jūras līmeņa). Sita tek pa [[Adzeles pacēlums|Adzeles pacēlumu]] uz DR. Pededzē ietek vairākus kilometrus augšpus [[Mugurupe (Pededzes pieteka)|Mugurupes]] ietekas. Sitas lielākās pietekas: [[Apkārtupe]] (12 km), [[Dzirla]] (23 km), [[Dvorupe (upe)|Dvorupe]] (14 km).<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Pie Sitas upi šķērso [[Rīgas—Vecumu dzelzceļa līnija]] un Gulbenes—Balvu ceļš ([[P35]]).

sentences: '''Pektīnvielas''' (no {{val|el|πηκτικός}} (''pēktikós'') — 'sarecējis, sakupis') jeb '''recekļvielas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |title= Recekļvielas |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 8. jūnijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |archivedate= {{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> ir kopējs apzīmējums [[polisaharīdi]]em protopektīnam, pektīnam un [[pektīnskābe]]i<ref name="Strautniece">{{Grāmatas atsauce |title= Augļu, ogu un dārzeņu ķīmiskais sastāvs: Lekcija |author=Envija Strautniece |year= 1999 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=6}}</ref>, kas dabīgi veidojas un ir sastopami visos sauszemes [[augi|augos]], jo īpaši to [[augļi|augļos]] un [[ogas|ogās]] (piemēram, [[meža zemenes|meža zemenēs]], [[mežrozīte|mežrozīšu]] augļos, [[dzērvenes|dzērvenēs]], [[upenes|upenēs]], [[āboli|ābolos]], [[citroni|citronos]], [[apelsīni|apelsīnos]] u.c.), kā arī atsevišķu [[aļģes|aļģu]] veidos. Pektīnvielas var būt gan ūdenī šķīstošas, gan nešķīstošas. Ūdenī šķīstošā pektīnviela pektīns atrodas [[šūnsula|šūnsulā]] un palīdz uzturēt [[šūnu turgors|šūnu turgoru]], bet ūdenī nešķīstošā pektīnviela protopektīns kopā ar [[hemiceluloze|hemicelulozēm]] un [[celuloze|celulozēm]] veido [[šūnapvalks|šūnapvalkus]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=53}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 39
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 9
|             5. čaula = 2
|              simbols = Y
|             atommasa = 88,90584(2)
|   valences elektroni = [Kr]4d15s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sublimēti itrija kristrāli (dendrīti) un 1 cm3 kubiņš
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,22
|              blīvums = 4472
|  kušanas temperatūra = 1799 K (1526 °C)
| viršanas temperatūra = 3906 K (3336 °C)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Daina Jāņkalne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1963
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = [[Jūrmala]]
| pilsonība =
| tautība = Latviešu
| nodarbošanās = {{hlist|Žurnāliste|Režisore|Producente}}
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| dzīvesbiedrs = [[Kristaps Gulbis]]
| bērni = 3
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Daina Jāņkalne''' (dzimusi {{dat|1963|12|20}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu televīzijas un radio sarunu šovu vadītāja, veidotāja, redaktore un producente. Pazīstama kā televīzijas raidījumu ''Ienesīga vieta, Abi labi, Starp mums runājot, Sieviete. Personīgi.'' vadītāja un veidotāja un [[Latvijas Radio]] 1 šova ''Kā labāk dzīvot'' prezentētāja.<ref name="nra.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/kultura/personibas/217408-daina-jankalne-atkal-ekranos-sieviesu-pasauli-atklajot.htm|title=Daina Jāņkalne atkal ekrānos. Sieviešu pasauli atklājot|website=nra.lv|access-date=2020-12-30|language=lv}}</ref><ref name="stv-pirma-sieviete-personigi-tresdiena-2019-gada-14-augusts-plkst-21-un-00">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/lv/latvia/channel/stv_pirma/review/20190814210000/sieviete_personigi|title=STV Pirmā! - Sieviete. Personīgi. - trešdiena, 2019. gada 14. augusts, plkst. 21 un 00|last=TVEpg.eu|website=tvepg.eu|access-date=2020-12-30|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
'''Mozess''' var būt:

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums=Pansarbandvagn 302
|        attēls=
|    virsraksts=Bruņutransportieris Pbv 302
|       apkalpe= 3+10 clv.
|        garums= 5'350 mm
|       platums= 2'860 mm
|      augstums= 1'900 - 2'500 mm
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= mm
|     primārais= 20 mm automatiskai lielgabals "Hispano-Suiza" HS804
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs "Volvo Penta"
| dzinēja_jauda= 270 zs (?kW)
|ātrums_uz ceļa= 66 km/h; uz ūdens 8 km/h
| zs_koeficents= 20 zs/t
|maks. attālums= 300 km
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Meiers''' (sieviešu dzimtē '''Meiere''') ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{jāuzlabo|noformējums, nepareizi noformētas atsauces}}
{{ievads+}}
{{vikisaites+}}
<br />Lai veiktu nepieciešamo saimniecisko darbību, uzņēmumam ir nepieciešami naudas līdzekļi, lai varētu nodrošināt, ka naudas līdzekļi pietiek, parasti tiek izstrādāts naudas līdzekļu plūsmas pārskats. Ar mērķi jau laikus paredzēt un veikt attiecīgus pasākumus, lai iegūtu nepieciešamos papildu naudas līdzekļus, piemēram, noslēgt līgumu ar kredītiestādi par ilgtermiņa vai īstermiņa aizdevumu. Līdzīgi tam, ja paredzēts naudas līdzekļu pārpalikums, iespējams laikus izlemt, kur pārpalikušos naudas līdzekļus ieguldīt, tādējādi nodrošinot uzņēmumam papildu ienākumus.[1]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Taurupes pagasts
| karte             = Taurupes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Taurupes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Taurupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Taurupe
| mērs              = Jānis Stafeckis
| platība           = 126,4
| iedzīvotāji       = 915<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 915 / 126.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.taurupe.lv
}}
'''Taurupes pagasts''' (līdz 1925. gadam '''Aderkašu pagasts''') ir viena no [[Ogres novads|Ogres novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar sava novada [[Mazozolu pagasts|Mazozolu]], [[Meņģeles pagasts|Meņģeles]], [[Madlienas pagasts|Madlienas]] un [[Ķeipenes pagasts|Ķeipenes]] pagastiem un [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Zaubes pagasts|Zaubes pagastu]]. Pagasta padome atrodas [[Taurupe|Taurupē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sea-tulip.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pyura spinifera}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Tunicata
| apakštips_lv =Tunikāti
| sinonīmi =
Kāpurhordaiņi (''Urochordata'')
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ascidiacae|Ascīdijas}}
* {{TaksoSaite|Thaliacea|Salpu klase}}
* {{TaksoSaite|Appendicularia|Apendikulārijas}}
* {{TaksoSaite|Sorberacea}}
| kategorijas =nē
}}
'''Tunikāti''', '''kāpurhordaiņi''' (''Tunicata'', ''Urochordata'') — [[Hordaiņi|hordaiņu]] apakštips, kuru ķermeņa uzbūve stipri atšķiras no tipisko hordaiņu ķermeņa uzbūves. Visiem šiem [[dzīvnieki]]em raksturīgs tas, ka ķermeni apņem īpatnējs apvalks - tunika. Tunika daļēji ir [[āda]]s epitēlija izdalījums, daļēji - tajā esošo [[mezenhīmas šūnas|mezenhīmas šūnu]] izdalītais produkts. Pēc ķīmiskā sastāva tā ir tuva [[augi|augu]] [[celuloze]]i, un tas ir gandrīz vienīgais piemērs, kur šī viela ([[tunicīns]]) sastopama dzīvnieku ķermenī.

sentences:
{{Luterisms}}
{{Protestantisms}}
'''Luterisms''' (arī '''luterānisms''', '''luterticība''') ir [[kristietība|kristīgās]] mācības un ekleziālās organizācijas tradīcija, kas radusies [[16. gadsimts|16. gadsimtā]] [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] aizsāktajā [[reformācija]]s procesā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristaps Heinrihs fon Līvens
|     vārds_orig = ''Christoph Heinrich von Lieven''
|         attēls = Portrait of Christopher A von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Otto Andreass Heinrihs fon Līvens, Šarlote Margareta (dzimusi Gaugrēbena)
|          brāļi = Frīdrihs Gustavs, [[Kārlis Kristaps fon Līvens|Kārlis Kristaps]], [[Johans Georgs fon Līvens|Johans Georgs]]
|          māsas = Katrīna, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = [[Doroteja fon Līvena|Doroteja]] (dzimusi Benkendorfa, 1797-1859)
|          bērni = Magdalēna (1804—1805), Aleksandrs (1805—1885), Pauls (1806—1866), Konstantīns (1807—1838), Georgs (1819—1835), Artūrs (1825—1835)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Kristaps Heinrihs fon Līvens''' ({{val|de|Christoph Heinrich von Lieven}}, 1774-1839) bija  [[Krievijas impērija]]s armijas ģenerālleitnants, sūtnis Berlīnē un Londonā (1812–1834). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
[[File:Poranna rosa na pajęczynie(Aw58).jpg|thumb|200px|Rasa]]
'''Rasa''' ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kad ūdens tvaiks kondensācijas un pilienveidā veidojas uz augsnes virskārtas, [[augi]]em un priekšmetiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Rasa.htm |title=Krusa<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404014753/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Rasa.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref> Šī parādība visbiežāk vērojama [[vasara]]s periodā, skaidrās naktīs, kad zeme atdziest zem [[Rasas punkts|rasas punkta]] [[temperatūra]]s.

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par [[datortīkli]]em.
{{Commonscat|Computer networks}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sicario: Narkokarš
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903265281/|title=Sicario (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|29}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30  miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 121 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2015|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]|2015|9|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
| studija = * ''[[Black Label Media]]''
* ''[[Thunder Road]]''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| oriģinālnos = ''Sicario''
| mūzika = [[Johans Johansons]]
| aktieri = * [[Emilija Blanta]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Džošs Brolins]]
| scenārijs = [[Teilors Šeridens]]
| producents = * [[Basils Aivaniks]]
* [[Edvards Makdonels]]
* [[Mollija Smita]]
* [[Tads Lakinbils]]
* [[Trents Lakinbils]]
| režisors = [[Denī Vilnēvs]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Sicario poster.jpg
| imdb =
}}'''"Sicario: Narkokarš"''' ({{Val|en|Sicario}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilija Blanta]], [[Benisio del Toro]] un [[Džošs Brolins]].

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Serra de Tramuntana
|attēls                 = SerraTramuntana2.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Spānija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = 43 |lat_sec = 51
|lon_dir =E |lon_deg = 2|lon_min = 41 |lon_sec = 41
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ESP}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Puigmahors]]
|augstums               = 1445
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|citas_daļas            = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, v
|        designation1_date = 2011 <small>(35. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1371 1371]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ESP}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{| class=wikitable align=right
|+ Dalībnieki
|- align=center
|[[File:Eliud Kipchoge in Berlin - 2015 (cropped).jpg|134px]]
[[Eliuds Kipčoge]]
|[[File:20090817 Zersenay Tadese.jpg|210px]]
[[Zersenajs Tadese]]
|[[File:Lelisa_Desisa_Benti_boston_marathon_2013.jpg|110px]]
[[Lelisa Desisa]]
|}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Studentu Paradīze
|Attēls = Studentuparadize1-logo.png
|Att_izm = 250px
|Apraksts = "Studentu Paradīze" logo
|Fons = grupa
|Vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Arēna Rīga]], [[Latvija]]
|Gadi = [[2007. gads|2007]] - [[2015. gads|2015]]
|Mlapa = [http://www.studentuparadize.lv// www.studentuparadize.lv]
}}
{{novecojis|pēc 2015. gada nav noticis, info līdz 2012. gadam}}
'''"Studentu Paradīze"''' bija akadēmiskā mācību gada atklāšanas svētki [[Latvija|Latvijā]], kas [[Arēna Rīga|"Arēnā Rīga"]] pulcēja vairāk kā 12 000{{nepieciešama atsauce}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |title="Studentu Paradīzi 2012" apmeklē 11 000 jaunieši! |access-date={{dat|2012|06|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120616004226/http://www.studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |archivedate={{dat|2012|06|16||bez}} }}</ref> esošos un topošos [[Studenti|studentus]]. Pasākuma laikā [[studenti]] varēja apmeklēt vairākas skatuves, kurās uzstājās dažādi [[Latvija]]s un ārzemju mākslinieki. Darbojās arī 25 [[Augstskolas Latvijā|Latvijas augstskolu]] izklaidējošie stendi.

sentences: '''Sabradāšana ar ziloni''' ({{val|fa|زير پى ِپيل افكندن}}) bija vairāk nekā 4000 gadus plaši izplatīts [[nāves sods|nāves soda]] izpildīšanas veids [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], galvenokārt [[Indija|Indijā]]. Gūstekņus sabradāja, saraustīja gabalos vai spīdzināja, izmantojot [[Āzijas zilonis|Āzijas ziloņus]]. Dzīvnieki tika apmācīti daudzpusīgi, tādā veidā tūlītēji nogalinot upuri vai arī ļaujot zilonim ilgstoši to [[spīdzināšana|spīdzināt]]. Šādu soda veidu izmantoja tikai [[karaliskā ģimene]], kas simbolizēja gan tās absolūto [[vara|varu]], gan arī valdnieka spēju kontrolēt savvaļas dzīvniekus.

sentences:
jeb Vatikāna bazilika]]
'''Katoļticība''' jeb '''katolicisms''' ({{val|el|καθολικός}} ''(katholikos)'' — 'visaptverošs', 'vispasaules') ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē vienu no [[kristietība]]s virzieniem, kas izveidojās, kad [[Kristīgā baznīca]] sašķēlās katoļticīgajos un [[pareizticība|pareizticīgajos]].

sentences: '''Simacjaņs''', arī '''Sima Cjaņs''' ({{val-zh|司马迁}}, {{zh-p|Sīmǎ Qiān}}; dzimis apt. 145. g.p.m.ē., miris 90. g.p.m.ē.) - vēsturnieks, rakstnieks, astronoms [[Haņu dinastija|Haņ impērijā]], [[Imperators|imperatora]] Vu (武帝 - ''Wǔdì'') galmā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Piedņestras Moldāvu Republika
 | native_name             = ''Република Молдовеняскэ
Нистрянэ''
''Приднестровская Молдавская
Республика''
''Придністровська Молдавська
Республіка''
 | settlement_type         = [[starptautiski neatzīta valsts|daļēji atzīta valsts]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Transnistria (state).svg
 | flag_link               = Piedņestras karogs
 | image_shield            = Coat of arms of Transnistria.svg
 | shield_link             = Piedņestras ģerbonis
 | shield_size             = 65px
 | image_map               = Transnistria in Moldova (de-facto) (semi-secession).svg
 | map_caption             = Piedņestras atrašanās vieta Moldovā
 | mapsize                 =
 | image_map1              = Transnistria in Europe (special marker).svg
 | map_caption1            = Piedņestras atrašanās vieta Eiropā
 | mapsize1                =
 | capital                 = [[Tiraspole]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda]], [[moldāvu valoda]], [[ukraiņu valoda]]
 | spoken_language         =
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{MDA}}
 | established_title       = Pasludināta
 | established_date        = {{dat|1990|9|2}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = [[Piedņestras prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
 | leader_name             = {{vikidati|properties|linked|P35}}
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 4163
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 469000
 | population_as_of        = 2018. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset              = +2
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 =
 | blank_name              = Valūta
 | blank_info              = [[Piedņestras rublis]] (PRB)
 | blank1_name             = Starptautiskais tālsarunu kods
 | blank1_info             = 373 5xx
 | footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukums]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Tukums]]

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Talsu novada muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = Talsu novada muzejs.jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_deg             =
| lat_min             =
| lat_sec             =
| lat_dir             =
| lon_deg             =
| lon_min             =
| lon_sec             =
| lon_dir             =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1923
| dissolved           =
| location            = Kārļa Mīlenbaha iela 19, [[Talsi]], [[Latvija]]
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s
| collection          = 190 000 (01.01.2023.)
| visitors            =
| director            = Uldis Jaunzems-Pētersons
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =https://www.talsumuzejs.lv
}}
'''Talsu novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Talsi|Talsos]].

sentences: '''Hēlijs-3''' ir vieglākais no [[hēlijs|hēlija]] stabilajiem [[izotops|izotopiem]]. Atšķirībā no daudz vairāk izplatītā hēlija-4, kura kodols satur 2 [[protons|protonus]] un 2 [[neitrons|neitronus]], hēlija-3 kodols (helions) sastāv no diviem protoniem un viena neitrona (tā [[masas skaitlis]] ir 3).

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = hproduct
| aboveclass = fn
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| abovestyle = font-size:125%; background-color:#C0C0C0; padding:0.25em 1em; text-align:center;

sentences: {{citas nozīmes|stāvokli, kad nav gaismas|Tumsa (nozīmju atdalīšana)|Tumsa}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Krievi Igaunijā'''
| pop = 306 801 (2023)<br>
(22,46 % no iedzīvotāju kopskaita)<ref name="stat.ee">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.stat.ee/34278 |title=Population by ethnic nationality, 1 January, years - Statistics Estonia |access-date={{dat|2019|04|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190825174819/https://www.stat.ee/34278 }}</ref>
| popplace = [[Harju apriņķis]], [[Austrumviru apriņķis]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences:
s laikā]]
'''Embrijs''' ({{val|el2|embryon}} — ‘dīglis’)<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 193. lpp.</ref> ir dzīva [[organisms|organisma]] attīstības stadija, sākot ar [[zigota|zigotu]] un beidzot ar [[dzimšana|piedzimšanu]] vai izšķilšanos no [[ola]]s ([[ziedaugi]]em — izdīgšanu no [[sēkla]]s). Augu embrijus dažreiz sauc par [[aizmetnis|aizmetņiem]]. Embrija sākotnējo stadiju — [[šūna|šūnu]] grupu ar dobumu vidū — sauc par [[dīglis|dīgli]]. Daudziem [[bezmugurkaulnieki]]em un zemākajiem [[mugurkaulnieki]]em olā esošie barības vielu krājumi ir nepietiekami pilnīgai embrija attīstībai, tādēļ, lai izveidotos pieaudzis organisms, nepieciešama vēl viena īpaša attīstības stadija — [[kāpurs]], kurš spēj patstāvīgi baroties. Placentārajiem [[zīdītāji]]em, tai skaitā [[cilvēks|cilvēkam]], embriju pēc tā visu orgānu sistēmu izveidošanās sauc par [[auglis (anatomija)|augli]]. Augļa [[barošanās|barošanos]], [[elpošana|elpošanu]] un atkritumvielu izvadīšanu nodrošina [[placenta]]. Cilvēka embriju dēvē par augli apmēram no 9 nedēļu vecuma.<ref name="lpe">{{LPE|1|473}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Svjatoslavs Rihters
|     vārds_orig = ''Святослав Рихтер''
|         attēls = RICHTER Sviatoslav (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Svjatoslavs Rihters 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Volīnijas guberņa|Žitomira|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 1
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Latgales priekšpilsēta|Rīgas Latgales priekšpilsētā]].

sentences: '''Pentagramma''' - regulārs [[piecstūris]], kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu [[trijstūris|trijstūrus]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ķerkliņu evaņģēliski luteriskā baznīca
| image                 = Kerklini_church_ruins.jpg
| image_size            = 150
| caption               =
| map_type              = <!-- Latvia -->
| map_size              = 150
| position              = right
| latd  =  56.5189382 | latm  = | lats  = | latNS  = N
| longd =  22.6709074 | longm = | longs = | longEW = E
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|LELB]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Saldus novads|Zvārdes pagasts}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = sagruvusi
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1641
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences: '''Lielie gubumākoņi''' ''Cumulus congestus'' (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti [[mākoņi]]. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz [[Saule]]s starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. [[Nokrišņi]] krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas [[gaiss|gaisa]] plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie [[gubu lietusmākoņi|gubu lietusmākoņu]] attīstības un intensīvu [[lietusgāze|lietusgāžu]] izveidošanās.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences:
'' minerālūdens 0,5L [[PET]] pudelē]]
'''Minerālūdens''' ir gāzēts vai negāzēts [[dzeramais ūdens]] ar salīdzinoši lielu [[minerālvielas|minerālvielu]] saturu. Pēc izcelsmes izšķir dabīgos minerālūdeņus, kas iegūti no [[dziļurbums|dziļurbumiem]] vai [[minerālavots|minerālavotiem]], un mākslīgos minerālūdeņus, kas pagatavoti, bagātinot parasto dzeramo ūdeni ar [[kālijs|kālija]], [[magnijs|magnija]], [[kalcijs|kalcija]], [[selēns|selēna]] u.c. minerālvielu [[joni]]em.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year= 2008 |publisher= [[LU Akadēmiskais apgāds]] |location= Rīga |isbn= 978-9984-45-156-5 |page=73}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ufas dzelzceļa stacija
| tips                = pasažieru un kravas stacija
| attēls              = Железнодорожный вокзал Уфы.jpg
| attēla_apraksts     =
| karte               = Baškortostāna#Krievija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1888
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           = K. Gotlībs
| arhitekts2          =
| platformas          = 4
| platformu_tips      = zemās
| sliežu_ceļi         = 11
| adrese              = ''Привокзальная площадь 3, Уфа''<ref>Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М. : Транспорт, 1981</ref>
| latd  = 54.752222 | latNS  = N
| longd = 55.955556 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = 2551
}}
'''Ufas stacija''' ({{val|ba|Өфө}}, {{val|ru|Уфа}}) ir [[Krievija]]s Kuibiševa dzelzceļa Baškīru reģiona [[dzelzceļa stacija]] uz [[Transsibīrijas dzelzceļš|Transsibīrijas dzelzceļa]] vēsturiskās trases [[Ufa|Ufā]], [[Baškortostāna]]s galvaspilsētā.

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mežāres pagasts
| karte             = Mežāres pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Mežāre
| platība           = 142,83
| iedzīvotāji       = 918<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 918 / 142.83 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Mežāres pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Atašienes pagasts|Atašienes]], [[Vīpes pagasts|Vīpes]], [[Kūku pagasts|Kūku]] un [[Variešu pagasts|Variešu]] pagastiem, [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ļaudonas pagasts|Ļaudonas]] un [[Mētrienas pagasts|Mētrienas]] pagastiem un [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Turku pagasts|Turku pagastu]].

sentences: '''Čiekurkalna tirgus''' ir viens no [[Rīga]]s [[tirgus|tirgiem]], kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā]] [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Teika (Rīga)|Teikas]] apkaimē.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sura<br />''Сура''
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River Sura OM3.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sura Panzas apgabalā
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = [[Pievolgas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Čeboksaru ūdenskrātuve]], [[Volga]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 841
  | iztekas_augstums  = 301
  | ietekas_augstums  = 60
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 67 500
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=46 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=7 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=45 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
}}
'''Sura''' ({{val|ru|Сура}}, [[čuvašu valoda|čuvašu]]: ''Сăр'', [[kalnu mariešu valoda|kalnu mariešu]]: ''Шур'', {{val|myv|Сура лей}}) ir upe [[Krievija|Krievijā]], [[Volga]]s labā krasta pieteka. Sura iztek [[Pievolgas augstiene|Pievolgas augstienē]]. Tek cauri [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas apgabalam]], [[Penzas apgabals|Penzas apgabalam]], [[Mordvija]]i, [[Čuvašija]]i, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apgabalam]] un [[Marijela]]i. Upe ietek  [[Volga]]s [[Čeboksaru ūdenskrātuve|Čeboksaru ūdenskrātuvē]].

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = Dāvida Getas
|Image        = Guetta.jpg
|Image size   = 185px
|Caption      =
|Alt          =
|Studio       = 5
|EP           =
|Compilation  =
|Singles      = 19
|Music videos =
|1Option      = 5
|1Option name = Other appearances
|1Option link = Other charted songs
|References   = Yes
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Malaysia Airlines}}
{{līdzīgs|Malaysia Airlines reiss 17}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Malaysia Airlines'' reiss 370
 | occurrence_type =
 | image           = Boeing 777-200ER Malaysia AL (MAS) 9M-MRO - MSN 28420 404 (9272090094).jpg
 | caption         = Pazudusī lidmašīna 9M-MRO Šarla de Golla lidostā 2011. gadā
 | date            = {{dat|2014|3|8|N|bez}}
 | summary         =
 | site            =
 | coordinates     = <!-- Please do not add coordinates unless the accident site is confirmed, as it is all speculation at this point. -->
 | aircraft_type   = [[Boeing 777|Boeing 777-2H6ER]]
 | operator        = ''[[Malaysia Airlines]]''
 | tail_number     = 9M-MRO
 | passengers      = 227
 | crew            = 12
 | fatalities      =
 | injuries        =
 | survivors       =
 | origin          = {{vieta|Malaizija|Kualalumpura}}
 | destination     = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
}}
'''''Malaysia Airlines'' reiss 370''' ir pazudusi [[Malaizija]]s lidsabiedrības ''[[Malaysia Airlines]]'' ''[[Boeing 777]]'' pasažieru lidmašīna ar 227 pasažieriem un 12 apkalpes locekļiem.<ref name=BBC>{{ziņu atsauce|title=Malaysia Airlines 'loses contact with plane'|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-26492748|accessdate=8 March 2014|newspaper=[[BBC]]|date=8 March 2014}}</ref> Pazušanas iemesli nav zināmi un tiek izmeklēti.<ref name=BBC /><ref name="usatoday">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/story/news/world/2014/03/07/malaysia-airlines-beijing-flight-missing/6187779/|title=Beijing-bound flight from Malaysia missing|publisher=USA TODAY|accessdate=7 March 2014}}</ref><ref name="ct">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|title=Malaysia Airlines says 'fearing the worst' for missing jet|work=Chicago Tribune|date=12:37 a.m. CST, March 9, 2014|accessdate=9 March 2013|archiveurl=https://archive.today/20140308220100/http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|archivedate={{dat|2014|03|08||bez}}}}</ref>

sentences: '''Hodinkas traģēdija''' bija [[negadījums]], kas norisinājās [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Maskava|Maskavā]], Hodinkas laukā 1896. gada 18. maijā. Lielā cilvēku pūlī līdz nāvei tika sabradāti 1379 cilvēki.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Cacopsylla-pulchella-03.jpg
| att_nosaukums = ''[[Cacopsylla pulchella]]''
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blaktis
| apakškārta    = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta    = Psylloidea
| virsdzimta_lv = Lapblusiņu virsdzimta
| kategorijas = nē
| iedalījums    =
* {{TaksoSaite|Aphalaridae}}
* {{TaksoSaite|Calophyidae}}
* {{TaksoSaite|Carsidaridae}}
* {{TaksoSaite|Homotomidae}}
* {{TaksoSaite|Phacopteronidae}}
* {{TaksoSaite|Psyllidae|lapblusiņas}}
* {{TaksoSaite|Triozidae}}
}}
'''Lapblusiņas (''Psylloidea'')''' ir viena no [[augutis|augutu]] apakškārtas virsdzimtām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 80 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1948|8|26|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Transatlantic Pictures]]''
| operators = * [[Džozefs Valentains]]
* [[Viljams Skols]]
| oriģinālnos = ''Rope''
| mūzika = [[Deivids Batolfs]]
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Džons Dols]]
* [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Džoana Čendlera]]
* [[Sedriks Hārdviks]]
* [[Konstanse Koljera]]
* [[Daglass Diks]]
* [[Edita Evasone]]
| scenārijs = [[Arturs Lorentss]]
| producents = * Alfreds Hičkoks
* [[Sidnijs Beršteins]]
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Rope2.jpg
| imdb =
}}'''"Virve"''' ({{Val|en|Rope}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada [[Patriks Hamiltons|Patrika Hamiltona]] tāda paša nosaukuma lugas. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Džons Dols]], [[Fērlijs Grendžers]], [[Džoana Čendlera]], [[Sedriks Hārdviks]], [[Konstanse Koljera]], [[Daglass Diks]] un [[Edita Evansone]].

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai Skotijai jābūt neatkarīgai valstij?" <br />(''Should Scotland be an independent country?'')
|par = 1 617 989
|par% = 44.7
|pret = 2 001 926
|pret% = 55.3
|atbalsts = 1
|derīgas = 3 619 915
|derīgo% = 99.91
|nederīgas = 3429
|nederīgo% = 0.09
|kopā = 3 623 344
|aktivitāte% = 84.59
|vajadzīgā_aktivitāte = 50
|elektorāts = 4 283 392
|avots = {{url|http://www.bbc.com/news/uk-scotland-29270441}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Bērzpils pagasts}}

sentences: '''Nitroceluloze''' ir viegli uzliesmojošs ķīmisks savienojums, [[sprāgstviela]], ko iegūst [[nitrēšana|nitrējot]] [[celuloze|celulozi]], piemēram, vati. Celuloze ir [[ogļhidrāts]] (satur hidroksilgrupas), kuras var iesaistīties [[esterifikācija]]s reakcijās. Nitroceluloze ir celulozes slāpekļskābes esteris. Vienā celulozes molekulas posmā (glikozes atlikumā) ir iespējams ievadīt līdz 3 nitrogrupām. Celulozei iespējami arī citi esteri ([[acetilceluloze]]). Palielinoties nitrēšanas pakāpei, palielinās nitrocelulozes šķīdība organiskajos šķīdinātājos, un it īpaši - palielinās degamība. Piemaisījumi celulozē ievērojami pasliktina iegūtās nitrocelulozes stabilitāti. Nitroceluloze šķīst [[dietilēteris|dietilēterī]] un [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{vikisaites+}}
[[File:Ellipsoid tri-axial abc.svg|thumb|200px|Trīsasu elipsoīds]]
'''Elipsoīds''' (saukts arī par trīsasu elipsoīdu) ir telpisks ķermenis, kura [[virsma]] ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} + \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.
Elipsoīda speciāls gadījums ir [[lode]].

sentences:
{{speciālists}}
{{atsauces+}}
'''Tēvvārds''' ir [[personvārds|personvārda]] daļa, kas darināta no tēva vai tālāka senča pa tēva līniju vārda, iesaukas vai cita veida apzīmējuma, piemēram, [[uzvārds]] [[Jansons]] (Jāna dēls), [[Ficdžeralds]] (Džeralda dēls), tēvvārds [[Vladimirovičs]] (Vladimira dēls), Borisovna (Borisa meita). Tēvvārdus joprojām lieto daudzās pasaules valstīs, taču dažās tos pamazām aizstāj no tēvvārdiem darināti uzvārdi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Forona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H14O
|molmasa=138,20
|blīvums=885
|kušanas temperatūra=28 °C
|viršanas temperatūra=198-199 °C
}}
'''Forons''' (diizopropilidēnacetons, 2,6-dimetil-2,5-heptadiēn-4-ons, CO[CH=C(CH3)2)]2 pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Forons ir dzeltenzaļa kristāliska viela ar ģerāniju smaržu.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Lavanila
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Aldabrachelys gigantea La Vanille Mauritius.JPG
|image_width         = 250px
|image_caption       = [[Aldabras milzu bruņurupucis|Aldabras milzu bruņurupuči]] atklātā brīvdabas aviārijā
|map_type            = Maurīcija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd=20|latm=29|lats=7|latNS=S
|longd=57|longm=33|longs=3|longEW=E
|coordinates_type    =
|coordinate_region   =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1985
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Maurīcija|Rivjēra de Angija}}
|area                = 3,5 ha
|num_animals         =
|num_species         =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             ={{url|http://www.lavanille-reserve.com}}
}}
'''Lavanilas Maskarēnu rezervāts''' ({{val|fr|La Vanille Réserve des Mascareignes}}) ir [[dabas parks]] [[Maurīcija]]s dienvidos, līdzās [[Rivjēra de Angija|Rivjēras de Angijas]] ciemam. Līdztekus dzīvnieku kolekcijām plaši pārstāvēta gan vietējā, gan citzemju [[tropi|tropiskā]] augu valsts, kā arī aplūkojami vairāki muzeji.

sentences: '''Trauksmes cēlējs''' ir [[persona]], kas atklāj jebkāda veida informāciju par darbībām, kas tiek uzskatītas par nelikumīgām, [[ētika|neētiskām]] vai nepareizām privātas vai publiskas [[organizācija]]s ietvaros.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Whistleblowing and Organizational Social Responsibility : A Global Assessment.|url=https://archive.org/details/whistleblowingor0000vand|last=Vandekerckhove|first=Wim|publisher=Ashgate|year=2006|isbn=|location=|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.ahdictionary.com/word/search.html?q=whistleblower |title=American Heritage Dictionary |access-date={{dat|2017|05|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170205181725/https://www.ahdictionary.com/word/search.html?q=whistleblower |archivedate={{dat|2017|02|05||bez}} }}</ref> Iespējamo [[pārkāpums|pārkāpuma]] informāciju var klasificēt dažādos veidos: organizācijas noteikumu, likumu, regulu pārkāpumi, drauds [[sabiedrība]]s vai nacionālajai drošībai, kā arī krāpniecība vai [[korupcija]].<ref>{{Žurnāla atsauce|url=|title=Organizational dissidence: The case of whistle-blowing|last=Near|first=Janet P|date=Feb 1, 1985|journal=Journal of Business Ethics|doi=|pmid=|access-date=}}</ref> Personas, kas kļūst par trauksmes cēlējiem, informāciju par apsūdzībām var publiskot iekšēji vai ārēji. Iekšēji publiskojot informāciju, trauksmes cēlējs informāciju nodod tādiem cilvēkiem kā savs tiešais vadītājs. Ārēji trauksmes cēlējs informāciju var nodot trešajai pusei ārpus iesaistītās organizācijas, tādai kā [[plašsaziņas līdzekļi]], [[valdība]]s, [[tiesībsargājošās iestādes]] vai iespējami iesaistītās organizācijas. Tomēr trauksmes cēlēji riskē saskarties ar spēcīgām [[represijas|represijām]] no tiem, ko viņi apsūdz pārkāpumos.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = First United States Labor Day Parade, September 5, 1882 in New York City.jpg
| attēla_paraksts      = Darba svētku parāde Ņujorkā 1882. gadā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], {{flaga|Kanāda}} [[Kanāda|Kanādā]]
| brīvs_nosaukums1     = Veids
| brīvs_lauks1         = nacionāli svētki
| brīvs_nosaukums2     = Svinēšana
| brīvs_lauks2         = [[parāde]]s, [[pikniks|pikniki]]
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = septembra pirmā pirmdienā
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences: '''Jātvingi''', '''sudāvi''' jeb '''dainavi''' bija [[prūši]]em radniecīga [[Rietumbalti|rietumbaltu]] cilts, kas apdzīvoja [[Visla]]s labā krasta pietekas, Rietumu [[Buga]]s vidusteci un Bugas pieteku pie Jātves upes tagadējās [[Lietuva]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Polija]]s un [[Ukraina]]s teritorijās. Jātvingu teritorija dalījusies vairākās zemēs. [[Prūši]] sev kaimiņos esošo zemi dēvēja par [[Sudava (zeme)|Sudavu]], kas šodien zināma kā [[Suvalkija]]. Tālāk uz rietumiem atradās [[Dainava (zeme)|Dainava]], mūsdienu [[Dzūkija]]s daļa, bet Baltkrievijas rietumos atradusies Jotva.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |title=Baltu zemes 12.—13.gs. |access-date={{dat|2018|05|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140820044219/http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |archivedate={{dat|2014|08|20||bez}} }}</ref>

sentences: '''Y paaudze''', '''M paaudze''', '''tūkstošgades paaudze''',<ref>{{Cite web |title=Kā latviešu valodā atveidojams termins "millennials"? |url=https://www.vvc.gov.lv/lv/latviesu-literaras-valodas-konsultaciju-apkopojums#ka-latviesu-valoda-atveidojams-termins-millennials |access-date=2023-09-05 |website=[[Valsts valodas centrs]]}}</ref> '''tūkstošgadnieki'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=''Bibliotēka 2.0'' un ''Google paaudze'': aktoru mijiedarbības iespējas mūsdienās |author=Aiga Grēniņa |year=2015 |publisher=[[LU SZF]] |page=86 |url=https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 |access-date={{dat|2018|06|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200920180736/https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 }}</ref> jeb '''mileniāļi''' ({{val|en|millenials}}, no ''millennium'' — 'tūkstošgade') ir demogrāfiskais slānis, kas nācis pēc [[X paaudze]]s. Tā ir [[paaudze]], kas uzaugusi [[tehnoloģijas|tehnoloģiju]] pārmaiņu laikmetā. Nav zināmi precīzi datumi, kad šī paaudze sākās vai beigsies. Demogrāfi un pētnieki paaudzes iedalījuma nolūkiem kā paaudzes dzimšanas gadus parasti nosaka [[1980. gadi|1980. gadu]] sākumu, bet kā paaudzes beigu dzimšanas gadus — [[1990. gadi|1990. gadu]] beigas (1981.–1996. gads pēc "Pew Research Center" datiem<ref>{{Cite web|url=https://www.pewresearch.org/fact-tank/2019/01/17/where-millennials-end-and-generation-z-begins/|title=Defining generations: Where Millennials end and Generation Z begins|website=Pew Research Center|access-date=2020-04-14}}</ref>). Par termina “millenials” izgudrotājiem tiek uzskatīti rakstnieki Viljams Strauss (''William Strauss'') un Nīls Houvs (''Neil Howe''), kas pieminējuši tos grāmatās ''Generations: The History of America's Future'', ''1584 to 2069 (1991)'' un ''Millennials Rising: The Next Great Generation (2000)''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 |title=After Gen X, Millennials, what should next generation be? |access-date=2017-02-10 |archive-date=2020-03-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200320040227/http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Tarlaka
| official_name = ''Tarlac''
| image_skyline = Capas Tarlac May 2018 (42450722332).jpg
| imagesize =
| image_caption = Kapasas piemiņas memoriāls [[Bataanas Nāves maršs|Bataanas Nāves marša]] galapunktā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Tarlac in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Centrālā Lusona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1873
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3053.6
| population_total = 1503456
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =15 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tarlaka (pilsēta)|Tarlaka]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tarlaka (pilsēta)|Tarlaka]]
| p3 = '''17 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[pampangi]], [[pangasini]], [[iloki]], [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-TAR
| website                  = {{URL|https://tarlac.gov.ph/}}
}}
'''Tarlaka''' ({{val|fil|Lalawigan ng Tarlac}}, {{val|en|Province of Tarlac}}, {{val|pam|Lalawigan ning Tarlac}}, {{val|pag|Probinsia na Tarlac}}, {{val|ilo|Probinsia ti Tarlac}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 17 municipalitātēs un sīkāk 511 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Tarlaka (pilsēta)|Tarlaka]]. Provincē jaukts iedzīvotāju sastāvs, to apdzīvo [[pampangi]], [[pangasini]], [[iloki]] un [[tagali]].

sentences:
{{Interešu izglītības iestādes infokaste
|         nosaukums = Bērnu un jauniešu centrs "Daugmale"
|            attēls = BJC_"Daugmale"_ēka_Jēkabpils_ielā_19a.jpg
|        attēla_izm =
|   attēla_paraksts = BJC "Daugmale" ēka Jēkabpils ielā 19a
|              logo = BJC "Daugmale" LOGO.gif
|          logo_izm =
|     logo_paraksts =
|             karte =
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
|   kartes_paraksts =
|     kartes_izmērs =
|             vieta = [[Rīga]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils iela]] 19a
|             veids =
|          dibināta = 1965. gada 16. septembrī
|        vadība_nos =
|            vadība =
|       vadība_nos2 =
|           vadība2 =
|        programmas = Sporta interešu izglītība,
tehniskā jaunrade,
kultūrizglītība,
vides interešu izglītība,
citas
|         kolektīvi =
|           pulciņi =
| kolektīvi_pulciņi =
|          pedagogi =
|          audzēkņi =
|      audzēkņu_vec = 2 - 25
|         mājaslapa = www.bjcdaugmale.lv
}}

sentences: '''Jozuas grāmata''' ({{val-he|ספר יהושע}}) ir sestā [[Vecā Derība|Vecās Derība]]s grāmata, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts [[Mozus]] pēctecis [[Jozua]], izņemot daļu par Jozuas miršanu. Grāmatā tiek izklāstīta "Izraēla bērnu" ienākšanu [[Kanaāna|Kanaānā]] Jozuas vadībā. Grāmata sastāv no 24 nodaļām. Grāmatā ietverta arī Jordānas šķērsošana, Jērikas krišana, cīņa ar Aju un derības atjaunošana starp [[Dievs|Dievu]] un Viņa tautu.

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Liepāja|Liepāju]].

sentences:
]]
Šī ir '''[[Donalds Tramps|Donalda Trampa]] filmogrāfija'''. Donalds Tramps ir amerikāņu aktieris, televīzijas personība, uzņēmējs un politiķis, kurš ir piedalījies desmit filmās un divpadsmit televīzijas seriālos. No 2017. gada janvāra līdz 2021. gada janvārim Tramps bija 45. [[ASV prezidents]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanhosē del Monte
 | official_name            = ''San Jose del Monte''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Our Lady of Lourdes Grotto Shrine SJDMjf.jpg
| image2                   = 9409SM City San Jose Del Monte QualiMed 28.jpg
| image3                   = Jf0171Saint Joseph Parish San Jose Bulacanfvf 27.JPG
| image4                   = Poblacion San Jose del Monte City 10.jpg
| image5                   = San Jose del Monte New City Hall Center River Esplanade (Dulong Bayan) 11.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator bulacan san jose del monte.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Bulakana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1752
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2000
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 59
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 105.53
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 651813
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 48 | lats = 50 | latNS = N
 | longd =121  | longm = 02 | longs = 43 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 3023, 3024
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 122
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Adenīns''' ('''A''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[purīna bāze|purīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]] adenīna, [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un [[citozīns|citozīna]] daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet guanīna daudzums — ar citozīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''monoklīns, vienkāršs'''
| '''monoklīns, pamatnē centrēts'''
|-
|
| style="vertical-align: bottom; text-align: center;" |
|}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Zolitūde]]
[[Kategorija:Zolitūde]]

sentences: '''30. jūlijs''' ir gada 211. diena (212. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 154 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas simboli|Rajonu gzerbonzi]]
[[Kategorija:Latvijas rajoni| Gzerbonzi]]
[[Kategorija:Ģerboņi]]

sentences: '''HD 50554 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 50554]], kura atrodas 30 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņu zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,172 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,540 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,5026. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{līdzīgs|Cilvēks uz mēness}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks uz Mēness
| attēls                   = manonthemoonposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Man on the Moon''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Milošs Formans]]
| producents               =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Steisija Šēra]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Aleksands]]
* [[Lerijs Karazevskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* Denijs DeVito
* [[Kortnija Lava]]
* [[Pols Džamati]]
| mūzika                   = [[R.E.M.]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Cinehaus]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[Marubeni]]''
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Shapiro/West Productions]]''
* ''[[Tele München Fernseh Produktionsgesellschaft]]''
* ''[[Toho-Towa]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|22||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999|title=Man on the Moon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2018|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814173856/https://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manonthemoon.htm|title=Man on the Moon (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks uz Mēness"''' ({{val|en|Man on the Moon}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska komēdija, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Denijs DeVito]], [[Kortnija Lava]] un [[Pols Džamati]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|22||bez}}.

sentences: '''Jaucējfunkcija''' jeb '''jaucējalgoritms''' ({{val|en|Hash function}})<ref>{{AkadTerm|term=hash function|lang=EN}}</ref> ir [[algoritms]], kas pārveido dažāda garuma ievad[[dati|datus]] noteikta, fiksēta garuma [[dati|datu]] [[virkne|virknē]]. Izejas datu virknes garums ir atkarīgs no algoritma. Vienkāršs jaucējfunkcijas veids ir [[kontrolsumma]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Konrads
|     vārds_orig = ''Joseph Conrad''
|         attēls = Joseph Conrad2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Berdičeva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = Bišopsborne (''Bishopsbourne'') [[Kenta]],
{{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}/{{GBR}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Apollo Kožeņovskis un Evelīna Kožeņovska (dzim. Bobrovska)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džesija Džordža
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Tumsas sirds]]"
(''Heart of Darkness'', 1899)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Ernests Hemingvejs]], [[D. H. Lorenss]], [[Frānsiss Skots Ficdžeralds]], [[Greiems Grīns]], [[Viljams Barouzs]], [[Džozefs Hellers]], [[Vidijadhars Suradžprasads Naipols]], [[Italo Kalvīno]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Tomass Stērnss Eliots]], [[Sols Belovs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Turbāns''' ir vīriešu un sieviešu [[galvassega]] no viegla, bieza [[zīds|zīda]] auduma, kas vairākkārtīgi apsieta ap galvu, nosedzot [[mati|matus]]. Turbānu, kas rotāts ar grezumlietām, sauc par '''čalmu'''. Kā tradicionāla galvassega tā tiek izmantota [[Ziemeļāfrika]]s un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīs, kā arī [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]].

sentences: '''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

sentences: '''Nominatīvs''' ({{val|la|casus nominativus}}) ir [[locījums]], kas parasti apzīmē darbības darītāju. Tas atbild uz jautājumu ''kas?''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{coord|51.511549|N|0.112922|W|display=title|type:landmark}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''British American Tobacco''
| native_name      =
| logo             = British American Tobacco logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = British_American_Tobacco_Headquarters.jpg
| image_size       =
| image_caption    = Uzņēmuma galvenā mītne Londonā
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1902. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = tabakas izstrādājumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.bat.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{VietasKarte | Londona
| width =
| float = right
| caption = British American Tobacco galvenā mītne Londonā
| label = British American Tobacco
| lat_deg = 51.511549 | lat_dir = N
| lon_deg = 0.112922 | lon_dir = W
}}

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences: '''Elektriskais vadītājs''' ir materiāls, kurā ir kustīgi elektriskie lādiņi. [[metāls|Metālos]] šie lādiņi ir brīvie [[elektrons|elektroni]], šķidrumos ([[elektrolīts|elektrolītos]]) un [[plazma|plazmā]] tie ir [[jons|joni]]. Atšķirībā no elektroniem, joni var būt negatīvi lādēti (anjoni) vai pozitīvi lādēti (katjoni). Bieži vārdu "vadītājs" lieto elektriskā vada dzīslas nozīmē. Vielas spēju vadīt elektrisko strāvu sauc par [[elektrovadītspēja|elektrovadītspēju]].

sentences: '''Bezklases starpdomēnu maršrutēšana''' (''Classless Inter-Domain Routing'', ''CIDR'') ir [[IP]] adrešu un [[apakštīkls|apakštīklu]] sadales metode. Tā atļauj elastīgāku adrešu sadali nekā [[IPv4]] sākotnējais klašu (''clasful'') dalījums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| autors          = [[Joseph Gärtner|Gaertn.]], 1791
| binomial        = Hyophorbe
| attēls          = Spindlepalm.JPG
| att_nosaukums   = ''[[Hyophorbe verschaffeltii]]''
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Arecales
| rinda_lv        = Palmu rinda
| dzimta          = Arecaceae
| dzimta_lv       = Palmu dzimta
| ģints           = Hyophorbe
| ģints_lv        = Pudeļpalmas
}}
'''Pudeļpalmas''' (''Hyophorbe'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kurai pieder piecas [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salām]] [[endēms|endēmas]] [[suga]]s [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ |title=The Plant List. A working list of all plant: ''Hyophorbe'' |access-date={{dat|2016|09|02||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170906063455/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ }}</ref><ref>[http://www.inaturalist.org/taxa/56897-Hyophorbe iNaturalist: genus ''Hyophorbe'', a member of Palms (Family Arecaceae)]</ref><ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?plantName=Hyophorbe Kew Royal Gardens. World Checklist of Selected Plant Families: ''Hyophorbe'']</ref>

sentences:
{{Infobox muscle
| Name        = Diafragma
| Latin       = Diaphragma
| Greek       = διάφραγμα
| Image       = Respiratory system.svg
| Caption     = [[Elpošanas orgānu sistēma|Elpošanas sistēma]]
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Origin   = [[Septum transversum]], [[pleuroperitoneal]] ielocījums, ķermeņa siena
| System      =
| Artery      = Perikardiakofreniskā artērija, muskulofreniskā artērija, mazās freniskās artērijas
| Vein        = Lielā freniskā vēna, mazā freniskā vēna
| Nerve       = Freniskais nervs un zemākie [[starpribu nervi]]
| Lymph       =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences:
[[Beļģija]]s piekrastē]]
'''Vēja turbīna''' ir ierīce, kas pārveido [[vējš|vēja]] [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]] [[mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]]. Ja mehāniskā enerģija tiek pārvērsta [[elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]], ierīci mēdz saukt arī par '''vēja ģeneratoru'''. Ierīces, kas [[vēja enerģija|vēja enerģiju]] izmanto ūdens sūknēšanai vai graudu malšanai, sauc par [[vējdzirnavas|vējdzirnavām]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ralfs Voldo Emersons
|     vārds_orig = ''Ralph Waldo Emerson''
|         attēls = Ralph Waldo Emerson ca1857 retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ralfs Voldo Emersons ap 1857. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1803
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bostona]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = Konkorde
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
}}
'''Ralfs Voldo Emersons''' ({{val|en|Ralph Waldo Emerson}}; dzimis {{dat|1803|5|25}}, miris {{dat|1882|4|27}}) bija amerikāņu esejists, dzejnieks, lektors un [[transcendentālisms|transcendentālisma]] filozofijas pamatlicējs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Arturs Velzlijs, Velingtonas hercogs
| vārds_orģ           = ''Arthur Wellesley, Duke of Wellington''
| attēls              = Sir Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington.png
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1828|1|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1830|11|16|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1834|11|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1834|12|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1769|5|1}}
| dzim_vieta          = [[Dublina]], [[Īrijas Karaliste]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1852|9|14|1769|5|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kenta|Volmera}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Toriji (Apvienotā Karaliste)|Toriji]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Arturs Velzlijs, pirmais Velingtonas hercogs''' ({{val|en|Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington}}; dzimis {{dat|1769|5|1}}, miris {{dat|1852|9|14}}) bija britu karavīrs un valstsvīrs, [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences: '''Agregātstāvoklis''' ir [[viela]]s pastāvēšanas veids. Viela var atrasties četros dažādos agregātstāvokļos — [[cieta viela|cietā]] (ledus), [[šķidrums|šķidrā]] (ūdens), [[gāze|gāzveida]] (tvaiks), [[plazma]]s stāvoklī (uz Zemes dabā ļoti reti novērojams). Ūdens ir viela, kuru dabā var redzēt visos trijos agregātstāvokļos (cietā, šķidrā un gāzveida). Pārējās vielas parasti varam redzēt tikai vienā vai divos agregātstāvokļos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Palin''''' var būt:

sentences: '''19. oktobris''' ir gada 292. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (293. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 73 dienas.

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Adigi tautastērpos
|tauta=Adigi
|native_name = ''Адыгэ''
|skaits=ap 2,5 mlj.
|vieta={{TUR}} 1 367 000
{{RUS}} 712 234
{{JOR}} 180 000
{{SYR}} 75 000
{{LBY}} 35 000
{{IRQ}} 34 000
{{KSA}} 23 000
{{DEU}}
{{EGY}} 12 000
{{ISR}} 7400
{{USA}} 7100
{{PSE}} 3900
{{SRB}} 2800
|valoda=[[adigu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[krievu valoda]]
[[turku valoda]]
[[arābu valoda]]
|reliģija=[[sunnītu islāms]]
|grupas=
|radi= [[abhāzi]], [[abazīni]]
}}
'''Adigi''' (pašnosaukums: ''адыгэ'') jeb '''čerkesi''' ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām. Lielākā daļa no apmēram 2,5 miljoniem adigu dzīvo [[diaspora|diasporā]] [[Turcija|Turcijā]], [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], bet ap 700 tūkstošiem — savā vēsturiskajā teritorijā [[Krievijas Federācija]]s dienvidos, kur tiem izveidotas trīs nacionālās administratīvās vienības: [[Adigejas Republika]], [[Kabardas-Balkārijas Republika]] un [[Karačajas-Čerkesijas Republika]].

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences: '''Karavīri bēdājās''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Atila
| image           = Atli.jpg
| caption         =
| succession      = Huņņu [[kagans]]
| reign           = {{ubl|{{nobr|no 434. līdz 444. gadam kopā ar [[Bleda|Bledu]]}}|no 444. līdz 453. gadam viens pats}}
| predecessor     = [[Bleda]] un [[Rugila]]
| successor       = [[Ellaks]], [[Dengizihs]], [[Ernaks]]
| spouse          = [[Kreka]] un [[Ildiko]]
| issue           =
| father          = [[Mundzuks]]
| birth_date      = ap [[406. gads|406]]. gadu
| dzim_vieta      = iespējams [[Kaukāzs|Kaukāzā]]
| death_date      = [[453]]. gada martā (46 vai 47 gadu vecumā)
| mir_vieta       = [[Tisa]]s ieleja, [[Panonija]] (tagad {{HUN}})
| dzimums         = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gotfrids Svartholms
|     vārds_orig = ''Gottfrid Svartholm''
|         attēls = Gottfrid_portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{SWE}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = datorspeciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Ceļa pinums''' ir divu viena sliežu platuma ceļu salikums uz vienas [[Gulsnis|zemsliežu pamatnes]]. Parastā ceļa pinuma sastāvā ir smails [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] (var būt līklīnijas) vietā, kur viens sliežu pavediens krusto otru, kā arī [[Sliede#Pretsliede|pretsliedes]]. Asmens ceļa pinumam var nebūt krusteņa un attiecīgi šim krustenim paredzētās pretsliedes, kad to izmanto negabarīta vietas apbraukšanai neizbraucot ārpus sliežu platuma, piemēram platformas remonta laikā vai negabarīta vilcienu palaišanai garām negabarīta platformai. Asmens ceļa pinumā ir [[pārmija]] (skatīt galeriju zemāk), bet parastā nav. Ceļa pinums ''Lp'' sastāv no iecirkņiem: ''LK –  LV – LK''. Krusteņa iecirknis ''LK'' ietver krusteņa un aizkrusteņa, kā arī pārvedlīknes daļu. ''LV'' vidusiecirknis sastāv no parastiem četru sliežu posmiem. Ceļa pinumu var ekspluatēt remontdarbu laikā, kad nepieciešams apbraukt remontējamo iecirkni, vai - lai izbrauktu šaurās vietās, piemēram - zem [[Ceļa pārvads|pārvadiem]], kuras pārbūvēt īsā termiņā nav iespējams. Dzelzceļa transportā jautājums var aktualizēties garos divceļu posmos, kad vilcienu palaišana pēc vienceļa shēmas ilgākā laika posmā nenodrošina nepieciešamo posma [[Caurlaides spēja|caurlaides]] un [[Caurvedes spēja|caurvedes]] spēju. Parasti, kad pagaidu [[SCB|signalizācija]] ir nepilnīga un to neekspluatē uz pastāvīgiem pamatiem, pinumu norobežo signālisti ar apstāšanās signāliem un vilcienu palaišana notiek ar pavadoņa uzņemšanu pirms pinuma un tālāk pēc viņa norādījumiem ar samazinātu ātrumu (mašīnistu speciāli brīdinot). [[Vilcienu kustības organizācija|Kustības organizācijas]] uzlabošanai var izmantot savstarpēji saslēgtus [[Luksofors|luksoforus]], ar kuriem norobežo ceļa pinumu.

Ceļu salikumus, kuros savietoti dažāda platuma sliežu ceļi, sauc par [[Ceļa savietojums|savietojumiem]].

sentences: '''17. septembris''' ir gada 260. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (261. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 105 dienas.

sentences:
{{noformējums}}
'''Kazuistika''' (no {{val|la|casus}} — 'gadījums') ir gadījumu izpēte; detalizēti, pārmērīgi detalizēti; situācijas piesaistīšana.

sentences: '''Rokas pirksti''' ({{val|la|Digiti manus}}) ir cilvēka plaukstas [[pirksts|pirksti]]. Cilvēkiem ir pieci pirksti. Izņemot [[īkšķis|īkšķi]], tos veido trīs kauli jeb [[falanga (anatomija)|falangas]] — [[pamata falanga]] (''Phalanx proximalis''), [[vidējā falanga]] (''Phalanx media'') un [[naga falanga]] (''Phalanx distalis''). Savukārt īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Visi pirkstu kauli ir savienoti ar [[delnas kauli]]em (''metacarpus''). Līdzīgi ir arī ar [[pēdas pirksti]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = 2010-08-11 Russula claroflava Grove. ss. Melz, & Zv., J. Schff 98988.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Russula claroflava|Dzeltenā bērzlape}}
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|       nodalījums = Basidiomycota
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|            klase = Hymenomycetes
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|            kārta = Russulales
|         kārta_lv = Bērzlapju rinda
|           dzimta = Russulaceae
|        dzimta_lv = Bērzlapju dzimta
|            ģints = Russula
|         ģints_lv = Bērzlapju ģints
|             suga = R. claroflava
|          suga_lv = Dzeltenā bērzlape
|         binomial = Russula claroflava
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atmaksāt ar labu
| attēls                   =  Pay it forward ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pay It Forward''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Mimija Ledera]]
| producents               =
* [[Pīters Abramss]]
* [[Roberts L. Levi]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         = [[Leslija Diksone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Helēna Hanta]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Heilijs Džoels Osments]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Džons Bon Džovi]]
* [[Džims Kevizels]]
* [[Endžija Dikinsone]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tapestry Films]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Bel-Air Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|10|20|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/pay-it-forward-2000|title=Pay It Forward|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 15, 2019|archive-date={{dat|2019|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190815121753/https://bbfc.co.uk/releases/pay-it-forward-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=payitforward.htm|title=Pay It Forward (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Atmaksāt ar labu"''' ({{val|en|Pay It Forward}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Ketrīnas Raienas Haidas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Mimija Ledera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Helēna Hanta]], [[Kevins Speisijs]], [[Heilijs Džoels Osments]], [[Džejs Mors]], [[Džons Bon Džovi]], [[Džims Kevizels]] un [[Endžija Dikinsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|20||bez}}.

sentences:
telpa]]
'''SCB''' jeb '''signalizācija, centralizācija, bloķēšana''' dzelzceļa vai sliežu transportā ir plašs tādu tehnisko līdzekļu kopums, kā:
* vilcienu kustības regulēšanas signāliekārtas;
* centralizācija un centralizācijā ieslēgtās iekārtas;
*kustības bloķēšanas (nepieļaušanas) un signālatkarības iekārtas, kuras nepieļauj sadursmi vilciena tuvošanās laikā, kā arī nepieļauj nejaušas cilvēka kļūdas.

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Heinrihs Blankenhāgens''' ({{val|de|Peter Heinrich d. Ä. Blanckenhagen}}; 1723—1794) bija [[Rīga]]s tirgotājs, [[Vidzemes Vispārderīgā un ekonomiskā biedrība|Vidzemes Vispārderīgās un ekonomiskās biedrības]] dibinātājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Goliszevas pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Mērdzenes pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Goliševas pagasts}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=DC.|attēls=Rumex longifolius03072006vuegnrl.JPG|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Neļķu rinda|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Rumex|ģints_lv=Skābenes|suga=Rumex longifolius|suga_lv=Garlapu skābene|binomial=Rumex longifolius|sinonīmi=Rumex domesticus (Hartm.)}}'''Garlapu skābene''' ({{val|la|Rumex longifolius}}) [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija]]s ziemeļu apvidū polam tuvās teritorijās, tostarp retumis visā [[Latvija]]s teritorijā, taču ir ieviesusies arī citur pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-longifolius-dc/|title=garlapu skābene - Rumex longifolius DC. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-24}}</ref>

sentences: '''Ukrainofobija''' ({{val|uk|Українофобія}}, no "Ukraina" + {{val|grc|φόβος}} (''fobos'') — 'bailes') ir pret [[ukraiņi]]em, [[ukraiņu kultūra|ukraiņu kultūru]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodu]] un [[Ukraina|Ukrainu]] vērsta negatīva [[attieksme]].<ref name="Okara">Андрій Окара (1998). "[http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm “Українські тумани” та “русское солнце”: Українофобія як ґностична проблема] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181023180932/http://www.ji.lviv.ua/n18texts/okara.htm |date={{dat|2018|10|23||bez}} }}". Український Вибір (№ 5-6).</ref> Kā [[ksenofobija]]s paveids, tā īpaši izpaužas aizskarošu [[etnonīms|etnonīmu]] lietošanā un [[Stereotips|stereotipiskā]] noteiktu negatīvu iezīmju piedēvēšanā ukraiņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.unian.ua/politics/475385-scho-take-ukrajinofobiya-i-yak-jiji-rozpiznati.html |title=Що таке українофобія і як її розпізнати |website=www.unian.ua |access-date=2022-03-23 |language=uk}}</ref>

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{saistīts teksts}}
'''Krājumu vadība''' ir [[uzņēmums|uzņēmuma]] inventarizācijas teorija, modelis un prakse. Tās uzdevums ir veidot materiālu [[resurss|resursus]] vai patēriņa [[ražošana|ražojumu]] krājumus noteiktā laika intervālā. Krājumus veido, lai panāktu ikvienas organizācijas nepārtrauktu un efektīvu darbību.<ref>Inventory Management Explained: A focus on Forecasting, Lot Sizing, Safety Stock, and Ordering Systems, David J. Piasecki, {{ISBN|978-0-9727631-1-0}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Rietummisamisa
| official_name = ''Misamis Occidental''
| image_skyline = Ozamiz port.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piestātne [[Osamisa]]s ostā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Misamis Occidental in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1929
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2006.63
| population_total = 617333
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =123 | longm = 42 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Orokjeta]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 17
| p1 = '''3 pilsētas'''
| p2 = [[Orokjeta]]
| p3 = [[Osamisa]]
| p4 = [[Tanguba]]
| p5 = '''14 municipalitātes'''
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MSC
| website                  = {{URL|http://misocc.gov.ph/}}
}}
'''Rietummisamisa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kanlurang Misamis}}, {{val|en|Province of Misamis Occidental}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Kasadpang Misamis}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās, 14 municipalitātēs un sīkāk 490 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Orokjeta]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Osamisa]]. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[sebuāņi]], pēc konfesionālās piederības pārsvarā [[katoļi]] (70 %) un citas kristiešu kongregācijas (ap 20 %), kā arī neliela [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena.

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Iepirkšanās centrs "Olimpia"
|logo               = Olimpia logo.jpg
|logo izmērs        = 183px
|attēls             = Olimpia centrs.jpg
|attēla paraksts    = Iepirkšanās centrs "Olimpia"
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 56| lats = 59| latNS =N
|longd              = 24| longm = 04| longs = 56| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Ķīpsala]]
|adrese           = [[Āzenes iela]] 5
|atklāts          = 2002. gadā
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = ''Grinvest''
|platība        = 25 000 m²
|tirdz platība  =
|veikalu sk     = 69 <ref>[http://www.olimpia.lv/lv/par-olimpia/par-mums Olimpia / Par mums] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100612180805/http://www.olimpia.lv/lv/par-olimpia/par-mums |date={{dat|2010|06|12||bez}} }}, olimpia.lv</ref>
|autostāvvieta  = 636
|apmeklētāji    = 3 933 839 apmeklētāju ([[2008. gads|2008]])<ref name="apgrozījums">{{Tīmekļa atsauce |title=''Olympia'' apgrozījums pieaudzis arī 2008.gadā |date=2009. gada 13. februāris |newspaper=[[Dienas Bizness]] |url=https://www.db.lv/zinas/olympia-apgrozijums-pieaudzis-ari-2008gada-132807 |accessdate=2016. gada 12. augustā}}</ref>
|apgrozījums    = 26,5 milj. Ls ([[2008. gads|2008]])<ref name="apgrozījums"/>
|autobuss     = [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37.]] [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57.]]
|trolejbuss   = [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5.]] [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs     =
|mikroautobuss    = [[237. mikroautobusu maršruts (Rīga)|237.]] [[241. mikroautobusu maršruts (Rīga)|241.]] [[336. mikroautobusu maršruts (Rīga)|336.]]
|mājas lapa   = [http://www.olimpia.lv/ olimpia.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria maxima sl34.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria maxima
| suga_lv = Dižā ūdenszāle
| binomial = Glyceria maxima
| autors = (Hartm.) Holmb.
| sinonīmi =
}}
'''Dižā ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria maxima}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatību. Suga ir nereti sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma blīvas audzes aug ūdenstilpju piekrastes joslā, kā arī [[Grāvis|grāvjos]] un uzpludinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/glyceria-maxima-hartm-holmb/|title=dižā ūdenszāle - Glyceria maxima (Hartm.) Holmb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-07}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q20111975}}
'''2016. gada Milāna—Sanremo''' bija viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskās riteņbraukšanas sacensības]], kas 2016. gada 19. martā notika [[Itālija|Itālijā]]. Tā bija 107. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības, ceturtās sacensības [[2016. gada UCI WorldTour|2016. gada UCI ''World Tour'']] kalendārā un pirmās no viendienas sacensībām.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Wynn|first1=Nigel|title=UCI WorldTour calendar 2016|url=http://www.cyclingweekly.co.uk/news/latest-news/uci-worldtour-calendar-2016-193076|website=[[Cycling Weekly]]|publisher=[[Time Inc. UK]]|accessdate=20 February 2016|archivedate=6 November 2015}}</ref> Tas bija arī pirmais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 31
|             7. čaula =
|             6. čaula =
|             5. čaula =
|             4. čaula = 3
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ga
|             atommasa = 69,723
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gallija kristāls ar tīrību 99,999% un gallija pāreja no šķidruma cietā fāzē
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2, +1
|  elektronegativitāte = 1,81
|              blīvums = 5910
|  kušanas temperatūra = 302,9146 K (29,7646 °C)
| viršanas temperatūra = 2477 K (2204 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Andersonvilas cietums
|native_name   = ''Andersonville National Historic Site''
|image         = AndersonvilleWall.jpg
|caption       = Cietuma koka sienas posma rekonstrukcija
|map_image     = Džordžija#ASV
|map_text      =
|map_width     =
| latd  = 32 | latm  = 11 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 84 | longm =  7 | longs =  44 | longEW = W
|location      = {{vieta|ASV|Džordžija|Andersonvila}}
|designer      =
|type          = Memoriāls
|material      = Koks
|area          = 208 ha
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1864
|complete      = 1865
|open          =
|governing     = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
|dedicated_to  =
|visitors      = 	1436759 (2011)<ref>https://irma.nps.gov/Stats/Reports/National</ref>
|extra         =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1970|10|16|N|bez}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 70000070<ref>https://npgallery.nps.gov/NRHP</ref>
}}
}}
'''Andersonvilas cietums''', kas atrodas netālu no Andersonvilas, Džordžijas štatā, (pazīstams arī kā ''Camp Sumter''), bija [[Amerikas Valstu Konfederācija|Konfederācijas]] karagūstekņu nometne [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] pēdējos četrpadsmit mēnešos. Lielākā daļa cietuma atrodas Meikonas apgabala dienvidrietumos, blakus Andersonvilas pilsētas austrumu daļai. Koncentrācijas nometnes vietā atrodas arī Andersonvilas Nacionālā kapsēta un Nacionālais karagūstekņu muzejs. Cietums tika izveidots 1864. gada februārī un darbojās līdz 1865. gada aprīlim.

sentences: '''Iekšējās sekrēcijas''' jeb '''endokrīnie dziedzeri''' ir [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] dziedzeri, kas izdala sekrētu tieši [[Asinis|asinīs]]. Galvenie endokrīnie dziedzeri ir [[epifīze]], [[hipofīze]], [[aizkuņģa dziedzeris]], [[olnīca]]s, [[Sēklinieks|sēklinieki]], [[vairogdziedzeris]], [[epitēlijķermenīši]], [[hipotalāms]] un [[virsnieres]]. Iekšējās sekrēcijas dziedzerus veido šūnu grupas, starp kurām zarojas asins [[kapilāri]].  To sekrēts jeb inkrēts izdalās no šūnām tieši asinīs. Inkrēta dabisko daļu sauc par hormonu. Iekšējās sekrēcijas dziedzeri regulē cilvēka organisma augšanu, attīstību, vairošanos un pat nosaka garastāvokli.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Ulbrokas ezers
|attēls=Kugitis_Pikurgas_ezera.JPG
|paraksts=Zemessmēlējs Ulbrokas ezerā
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=56 | plat_s=11 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=17 | gar_s=33 | gar_EW=E
|platība_ha=12
|garums=1
|Vid_dziļums=0,8
|Max_dziļums=1,5
|tilpums=
|augstums_vjl=4,2
|izteka=[[Piķurga]]
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Ulbroka]]
}}
'''Ulbrokas ezers''' jeb '''Piķurgas ezers''' ir mākslīga ūdenstilpe [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagasta]] [[Ulbroka|Ulbrokā]]. Cauri tek [[Piķurga]]s [[upe]]. Ezers sadalīts divās daļās, kuras šķir šaura zemes strēle (apm. 5 m), pa kuru iet taciņa. Sākotnēji šī Ulbrokas ūdenskrātuve bija dīķis, ko raka [[Ulbrokas muiža]]s vajadzībām uz Piķurgas upes, vēlāk pārveidoja par dzirnavezeru. Mīt [[līdaka]]s, [[karūsa]]s, [[asaris|asari]], [[līnis|līņi]]. Ligzdo ūdensputni — [[mežapīle]]s un [[gulbji]]. Tā kā ezers sāka strauji aizaugt ar ūdenszālēm, 2005. gadā tika uzsākta ezera attīrīšana.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2318/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karols Adameckis
|     vārds_orig = Karol Adamiecki
|         attēls = Karol adamiecki.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Dombrova Gurņiča]], [[Krievijas impērija]]<br />(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Varšava]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Mangaļmuiža''' ({{val|de|Magnushof}}) bija dzimtīpašums, vēlāk '''Mangaļu-Mīlgrāvja valsts muiža''' tagadējā [[Trīsciems|Trīsciemā]], kura atradās zemēs pie [[Langa]]s iztekas (tagadējās ietekas) no [[Ķīšezers|Ķīšezera]].<ref>Magnushof, J.K.Broces pārzīmēta Rīgas pilsētas mērnieka Ē.Tolka karte, 1701.//Broce J.K. ''Zīmējumi un apraksti.'' 2.sējums. Rīga: Zinātne, 1996. 462.lpp.</ref>

== Vēsture ==
18. gadsimtā Mangaļmuiža ({{val|de|Magnusholm}} — Magnusa sala) jeb '''Meņģeles muiža'''<ref>nejaukt ar Gaujas Meņģeļu muižu - Sānkauli jeb [[Carnikavas muiža|Carnikavas muižu]]</ref> atradās [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķa]] [[Daugavgrīvas draudzes novads|Daugavgrīvas draudzes novadā]]. Vēl 1782. gadā "ar četriem Daugavgrīvas zemniekiem" bija mūža lietošanā virsnieka [[Budbergi-Benninghauzeni|Jēkaba Budberga]] (''Jacob Friedrich von Budberg'') atraitnei [[Marija Elizabete Budberga (fon Belova)|Marijai Elizabetei]], nākamā Krievijas ķeizara [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandra I]] skolotāja un [[Krievijas Impērija]]s ārlietu ministra [[Andrejs Eberhards Budbergs|Andreja Eberharda Budberga]], kas dzimis Mangaļmuižā, mātei <ref>Hupel, August Wilhelm. ''Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland: Nebst vollständigen Register über alle drey Bände.'' 3 Bänd. Riga: Johann Friedrich Hartknoch, 1782. S.54, 56</ref> .

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es mīlu tevi, Filip Moris
| attēls                   = I Love You Phillip Morris.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Love You Phillip Morris''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Džons Reka]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               =
* [[Endrjū Lazārs]]
* [[Fārs Šariē]]
| scenārija autors         =
* Džons Reka
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Rodrigo Santoro]]
* [[Entonijs Korons]]
* [[Leslija Manna]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[EuropaCorp]]''
* ''[[Mad Chance Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[LD Entertainment]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|10|Francija|2010|12|3|ASV|2010|3|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-love-you-phillip-morris-2009|title=I Love You Phillip Morris|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iloveyouphillipmorris.htm|title=I Love You Phillip Morris (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es mīlu tevi, Filip Moris"''' ({{val|en|I Love You Phillip Morris}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Reka]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Jūens Makgregors]], [[Rodrigo Santoro]], [[Entonijs Korons]] un [[Leslija Manna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāve un meitene
| operators =
| attēls = Death and the Maiden (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Stjuarts Vilsons]]
| mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
| oriģinālnos = ''Death and the Maiden''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1994|12|23}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nāve un meitene"''' ({{Val|en|Death and the Maiden}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija|Francijas]] kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Bens Kingslijs]] un [[Stjuarts Vilsons]]. Filma ir balstīta uz Ariela Dorfmana 1990. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57083466}}
'''2019. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 23. martā. Tā bija 110. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija astotās sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Buhta Ambarčika
| oriģinālnosaukums    = ''Бухта Амбарчик''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=69| latm=37| lats=33| latNS=N
| longd=162| longm=18| longs=16| longEW=E
| novietojums          = [[Ambarčika]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1939
| atvērta_piezīme      = pārcelta no [[Mismedvežija]]s
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = Pārcelta uz [[Ambarčika|Ambarčiku]]
| pieder               = Čukotkas HVMP
| pers_vasara          = 4-6
| pers_ziema           = 4-6
| augstums             = 24
| vid_t                = -11,8
| vas_t                = 32,0
| ziem_t               = -49,5
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā hidrometeoroloģiskā stacija «Buhta Ambarčika»''' ({{val|ru|Полярная гидрометеорологическая станция «Бухта Амбарчик»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.chukotmeteo.ru/page-39.html Чукотское УГМС. Труднодоступная станция МГ-2 АМБАРЧИК]</ref> Izvietojusies [[Austrumsibīrijas jūra]]s dienvidos Ambarčikas līča dienvidu krastā [[Ambarčika]]s ciematā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=993&start=15 Полярная Почта. Полярная станция «Бухта Амбарчик» и порт Дальстроя.]</ref> Organizatoriski pakļauta [[Čukotka]]s Hidrometeoroloģijas un vides monitoringa pārvaldei.

sentences: '''20. jūlijs''' ir gada 201. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (202. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 164 dienas.

sentences:
{{Karoga infokaste
|       Name = Vatikāna
|    Article =
|       Type =
|      Image = Flag of the Vatican City - 2001 version.svg
|   Nickname =
|  Morenicks =
|        Use =
|     Symbol =
| Proportion = 1:1
|   Adoption = 1929. gada 7. jūnijā
|     Design =
|   Designer =
}}
'''Vatikāna karogs''' ({{val|it|Bandiera della Città del Vaticano}}) ir viens no [[Vatikāns|Vatikāna]] oficiālajiem simboliem. Karogs ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 1:1. Sastāv no divām vertikālām līnijām  — dzeltenas un baltas, labajā pusē atrodas [[Vatikāna ģerbonis]]. Karogs tika apstiprināts 1929. gada 7. jūnijā, tas ir veidots pēc 1808. gada [[Pāvesta valsts]] karoga parauga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = MH Booted.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | apakšklase=Neognathae
 | apakšklase_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Aquilinae
| apakšdzimta_lv=Ērgļu apakšdzimta
| ģints=Hieraaetus
| ģints_lv= Vanagērgļi
| suga = Hieraaetus pennatus
| suga_lv = Pundurērglis
|binomial = Hieraaetus pennatus <small>([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1788)</small>
|   kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ahims fon Akermanis
|     vārds_orig = ''Achim fon Akerman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1945]]. gada janvāris
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Šnēdemīle, [[Vācija]]
([[Pila]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - majors Ervīns fon Akermanis, māte - Elvīra, dzim. fon Arnima
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Rozmarija fon Vinterfelda (''Rosemarie von Winterfeld'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Trīsciems
|attels             =
|paraksts           = Mangaļu muiža (''Magnushof'', 18. gadsimts).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 11,319 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 477 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|11|29}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/trisciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Rišards Kapusciņskis
|     vārds_orig = ''Ryszard Kapuściński''
|         attēls = Ryszard Kapuscinski by Kubik 17.05.1997 - cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rišards Kapusciņskis 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = Piņska, [[Polija]]<br />(mūsdienās [[Pinska]], {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2007
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Varšava]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Armēņu kalendārs''' ir tradicionālais [[kalendārs]] [[Armēnija|Armēnijā]]. Tas ir [[Saule]]s kalendārs, kurā, tāpat kā [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] kalendārā ir nemainīgs [[Diena|dienu]] skaits gadā — 365 dienas (nav [[Garais gads|garā gada]]), tādējādi atšķirība starp Armēņu kalendāru un [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāru]] visu laiku pieaug.

sentences:
[[File:Zangezi.jpg|thumb|[[Veļimirs Hļebņikovs|Veļimira Hļebņikova]] grāmta ''Zangezi'' (1922).]]
'''Zaums''' ({{val|ru|за́умь}}, arī {{val|ru|зау́мный язык}}) ir literārs paņēmiens, kad notiek atteikšanās no dažiem vai visiem dabiskas [[Valoda|valodas]] elementiem, tos aizstājot ar citiem elementiem vai konstrukcijām, kas konceptualizējami kā analoģiski valodas elementi.<ref>Литературная энциклопедия 1929—1939. — М.: 1987</ref> Zauma elementus izmantoja tādi krievu [[Dzejnieks|dzejnieki]] [[Futūrisms|futūristi]] kā [[Veļimirs Hļebņikovs]] un [[Aleksejs Kručonihs]]. Zaums nav jāsaprot kā atteikšanās no jēgas vispār (vai kā dažu [[Runas traucējumi|runas traucējumu]], piemēram, [[šizofāzija]]s, imitēšana): valodas elementu aizstāšana ļauj [[Autors|autoram]] piešķirt kādu nozīmi valodā trūkstošām skaņas sistēmām un [[Vārds|vārdu]] savienojumiem, bet lasītājam — šo (vai kādu citu) nozīmi uztvert. Taču precīzi formulēt zauma valodas konstrukcijās ietverto saturu ir grūti, bieži tas pat vispār nav iespējams, un tādēļ, kā uzskata šo paņēmienu izmantojošie autori, lasītāja saskarsmē ar zauma tekstu [[Emocijas|emocionāli]] [[Intuīcija|intuitīvā]] [[uztvere]] ņem virsroku pār [[Racionalitāte|racionālo]]. Tādēļ [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Filoloģija|filologs]] [[Džeralds Janečeks]] ({{val|en|Gerald Janeceek}}) zauma valodu uzskata par valodu ar nenoteiktām nozīmēm.

sentences: Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2520'' (''Blagovest № 11L'')
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2520'' (''Благовест № 11Л'')
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Blagovest''
| KA_veids               = militārais [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-2000]]''
| KA sērijas Nr          = 11L
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]
| Operators              = ''[[Vojentelekom]]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'', {{RUS}}
''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|8|16|SK}} 22:07:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3,0 — 3,5 t
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 16° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = –
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2526]]''
(''Blagovest № 12L'')
}}
'''''Kosmos-2520''''' ({{val|ru|Космос-2520}} jeb '''''Blagovest № 11L''''' (''Благовест № 11Л'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli.<ref name="spaceflight101.com, 2017-07-16" /> Tas orbītā palaists 2017. gada augustā [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]s uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums ''[[Vojentelekom]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Haplophrentis.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Haplophrentis}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Hyolitha
| tips_lv =Hiolīti
| iedalījums=
* †{{TaksoSaite|Orthothecimorpha}}
* †{{TaksoSaite|Hyolithomorpha}}
| kategorijas = nē
}}
'''Hiolīti''' (''Hyolitha'') ir izmirušu organismu grupa, kuru dažādās klasifikācijās vai nu tiek uzskatīta par [[gliemji|gliemju]] [[Klase (bioloģija)|klasi]], vai arī par patstāvīgu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tipu]]. Tiek vilkta arī hiolītu radniecība ar [[sipunkuli]]em. Hiolītu pārakmeņojumi ir zināmi nogulumos no [[Kembrijs|kembrija]] līdz [[Perms|permam]]. Kembrija nogulumos hiolīti tiek lietoti kā [[vadfosilija]]s.
s [[vidējais ordoviks|vidējā ordovika]].]]

sentences: '''Skaitļošanas matemātika'''<ref name="AkadTerm"/> jeb '''skaitļu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētīta virkne jautājumu dažādu [[aprēķini|aprēķinu]] veikšanai. Galvenā uzmanība tiek pievērsta [[algoritms|algoritmu]] izstrādāšanai tipisku matemātisku uzdevumu risināšanai. Tādēļ bieži tiek izmantoti skaitļu [[tuvinājums|tuvinājumi]]. Skaitļošanas matemātika ir ļoti nozīmīga [[datorzinātne|datorzinātnē]], kā arī daudzās [[dabas zinātne|dabas zinātnēs]].

sentences: '''Reflektors''' (spoguļteleskops) ir optiskā [[teleskops|teleskopa]] paveids, kura [[objektīvs]] ir ieliekts [[sfērisks]] vai [[parabolisks]] spogulis. Pirmo reflektoru uzbūvēja [[Īzaks Ņūtons]] [[1668]]. gadā.

sentences:
[[File:Metal yield.svg|thumb|alt=A Stress strain curve.|Sprieguma-relatīvā pagarinājuma [[līkne]] elastīgiem materiāliem, kur

1 - Īstā elastības robeža;

2 - Proporcionalitātes robeža;

3 - Elastības robeža;

4 - Tecēšanas robeža.
]]

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| 20
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| 30
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| 40
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| 50
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| 60
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| 70
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| 80
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| 90
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| 10
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| 11
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| 12
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| 13
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| 14
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| 15
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| 16
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| 17
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| 18
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| 19
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| 20
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| 21
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| 22
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 22
| .
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| 23
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| 24
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| 25
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| 26
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| 27
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| 28
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| 29
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| 30
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| 31
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| 32
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| 33
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| 34
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| 35
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| 37
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| 38
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| 39
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| 40
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| 41
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| 42
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| 43
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| 44
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| 45
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| 46
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| 47
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| 48
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| 50
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| 51
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| 52
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| 53
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2015. gada Nepālas zemestrīce
|attēls            =
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Nepāla
|kartes_paraksts   = Zemestrīces epicentra atrašanās vieta
| plat_d = 28 | plat_m  =  8 | plat_s = 49.2 | plat_NS = N
| gar_d  = 84 | gar_m   = 42 | gar_s  = 28.8 | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|datums            = {{Dat|2015|4|25|N|bez}}
|laiks             = 6:11:26 UTC<ref name=USGS>{{cite web|url=http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eventpage/us20002926|title=M7.8 – 29 km ESE of Lamjung, Nepal|publisher=United States Geological Survey|date=25 April 2015|accessdate=25 April 2015}}</ref>
|ilgums            =
|stiprums          = 7,8<ref name=CENC>{{Cite web | url = http://world.workercn.cn/63/201504/25/150425152814263.shtml | publisher = workercn.cn | date = 25 April 2015 | accessdate = 25 April 2015 | title = 尼泊尔8.1级地震 西藏日喀则吉隆镇有村民受伤 | language = Chinese | archive-date = {{dat|2016|03|04||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20160304080005/http://world.workercn.cn/63/201504/25/150425152814263.shtml }}</ref>—8,1
|dziļums           = 15 km<ref name= USGS />
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   =
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          =
* 8964 bojāgājušie
* 21 952 ievainotie
}}
'''2015. gada Nepālas zemestrīce''' bija {{dat|2015|4|25||bez}} plkst. 11.56 pēc vietējā laika notikusi [[zemestrīce]] ar [[magnitūda|magnitūdu]] 7,8—8,1.

sentences:
{{Navbox
|name=Kordiljera
|bodyclass = hlist
|title=[[Kordiljeras administratīvais reģions|Kordiljeras]] administratīvais reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Abra (province)|Abra]]
* [[Apajao]]
* [[Bengeta]]
* [[Ifugao]]
* [[Kalinga]]
* [[Kalnu province]]
|group2 = Neatkarīgās pilsētas
|list2=
* [[Bagio]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Kordiljera]]</includeonly>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Fiat}}
s banknotes ir vecākā zināmā ''fiat'' nauda]]
'''''Fiat'' nauda''' ({{val|en|fiat money}}, {{val|de|Fiatgeld}}) ({{val|la|fiat}} — 'lai top, lai notiek!', sal. ''fiat lux!'' — 'lai top gaisma!',<ref>{{tz|LME|Lai top! Lai notiek!|fiat}}</ref> no ''facere'' — 'darīt, taisīt') jeb '''bezseguma nauda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=https://www.makroekonomika.lv/ka-rodas-nauda-musdienu-monetaraja-sistema-centralas-bankas-loma-un-iespejas|title=Kā rodas nauda mūsdienu monetārajā sistēmā? Centrālās bankas loma un iespējas|author=Ivars Tillers|publisher=Latvijas Banka|date=2016. gada 23. maijā}}</ref> ir [[valūta]], kurai pašai par sevi nepiemīt nekāda īpaša vērtība, bet to lieto kā [[nauda|naudu]], parasti uz valdības rīkojuma pamata. Tās vērtību kā naudai nosaka vai nu ar valdības rīkojumu vai tai tāda piemīt, jo iesaistītie [[Darījuma partneris|darījumu partneri]] par tādu vienojas. ''Fiat'' nauda ir alternatīva [[prečnauda]]i un [[reprezentatīvā nauda|reprezentatīvai naudai]] (parasti ar [[zelts|zelta]] vai [[sudrabs|sudraba]] segumu). Šāda nauda bieži tiek saukta par papīrnaudu, taču nauda ar segumu (piemēram, 1920. un 1930. gadu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikas]] [[lats|latu]] banknotes) arī var būt no [[papīrs|papīra]].

sentences:
s pilsētu izgaismojumu naktī, norādot ģeogrāfiskās vietas, kas ir visaktīvāk urbanizētas.]]
'''Ekumenopole''' (no {{val|gr|οἰκουμένη}}, ''oikouménê'' — 'pasaule' un {{gree|πόλις}}, ''pólis'' — 'pilsēta', līdz ar to savienojumā veidojot apzīmējumu ''pilsētas pasaule'' jeb ''pasaule, kuru veido viena vesela pilsēta'') ir hipotētisks koncepts, kurā visa apdzīvojamā pasaule jeb [[planēta]] ir ieskauta vienā nepārtrauktā [[pilsēta|pilsētā]].<ref name="ecumenopolis">[http://www.ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 "Ecumenopolis: City Without Limits"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201030111306/http://ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 |date={{dat|2020|10|30||bez}} }}. ''European Council of Spatial Planners — Conseil européen des urbanistes''. Aplūkots 29.10.2016.</ref><ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/ecumenopolis "Ecumenopolis"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 29.10.2016.</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Orvina kalni
|attēls                 = Conrad Mountains North.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Konrāda kalni
|lat_dir =S |lat_deg =71 |lat_min =50 |lat_sec =0
|lon_dir =E |lon_deg =9 |lon_min =0 |lon_sec =0
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]]
|sastāv                 =
|garums                 = 125
|platums                = 40
|kalns                  = [[Sandegtinds]]
|augstums               = 3055
|pilsētas               =
}}
'''Orvina kalni''' ({{val|no|Orvinfjella}}) ir ap 125 km garš un ap 40 km plats austrumu—rietumu virzienā orientēts kalnu masīvs [[Karalienes Modas Zeme]]s centrālajā daļā, ap 200 km no okeāna piekrastes [[Princeses Astridas krasts|Princeses Astridas]] un [[Princeses Martas krasts|Princeses Martas]] krastos. Rietumos no Volthata kalniem atrodas [[Mīliga-Hofmaņa kalni]], austrumos — [[Volthata kalni]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences: {{cita nozīme|ķermeņa daļu|radiostaciju|Radio NABA}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Naja Rivera
 | vārds_orig              = ''Naya Rivera''
 | attēls                  = Naya Rivera at 2012 ALMA Awards (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Naja Rivera 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1987|1|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Valensija|3s=Valensija (ASV)}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|7|8|1987|1|12}}
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, dziedātāja, modele
 | darbības gadi           = 1991—2020
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Naja Marija Rivera''' ({{val|en|Naya Rivera}}; dzimusi {{dat|1987|1|12}}, mirusi {{dat|2020|7|8}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] aktrise un dziedātāja.

sentences:
1917. gadā projektētais ''[[Red and Blue Chair]]'']]
'''Neoplasticisms''' ir [[Nīderlande]]s mākslas kustība, kas tika aizsākta 1917. gadā. Tā galvenokārt izpaudās [[arhitektūra|arhitektūrā]] un [[glezniecība|glezniecībā]], nīderlandiešu mākslinieku grupas ''De Stijl'' darbos. Neoplasticisma centrālie pārstāvji ir mākslinieki [[Pīts Mondriāns]], [[Teo van Dūsburgs]] un [[Žoržs Vantonžerlo]]. Neoplasticisma darbiem ir raksturīgs liektu līniju trūkums, tā vietā izmantojot melnas horizontālas un vertikālas līnijas, kas sadala krāsu laukumus, ko katru veido viens krāsas tonis, visbiežāk sarkans, zils un dzeltens.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences:
'''Štefens''' (''Steffen'') var būt:
* [[Renato Štefens]] (''Renato Steffen''; dzimis 1991), šveiciešu futbolitsts, pussargs;
* [[Valdemārs Štefens]] (''Waldemar Steffen'', 1872—1965), vācu vieglatlēts.

sentences: '''Tiešās secības spektra paplašināšanas tehnoloģija''' ({{val-en|direct-sequence spread spectrum}} jeb '''DSSS''') ir spektra [[modulācija]]s metode. Tas nozīmē, ka pārraides signāls aizņem lielāku frekvenču joslas platumu nekā pats informācijas signāls, kas tiek modulēts. DSSS metode pieder pie platjoslas modulācijas veidiem ar tiešo spektra paplašināšanu un ir viena no trim mūsdienās izmantotajām [[spektra paplašināšanas metodes|spektra paplašināšanas metodēm]]. Formējot platjoslas radiosignālu ar DSSS metodi, sākotnējais ciparsignāls tiek pārveidots par pseidogadījumskaitļu secību, kuru izmanto [[nesējfrekvence]]s modulācijai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Rebecos en Picos de Europa, BK1D3929.jpg
|    att_nosaukums = Kantabrijas ģemzes (''R. p. parva'')
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Rupicapra
|         ģints_lv = Ģemzes
|             suga = Rupicapra pyrenaica
|          suga_lv = Pireneju ģemze
|         binomial = Rupicapra pyrenaica <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1845)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Pireneju ģemze''' (''Rupicapra pyrenaica'') ir [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[suga]], kurai ir 3 pasugas un kurām savstarpēji ir izolēta izplatība.<ref>[http://jhered.oxfordjournals.org/content/early/2009/07/17/jhered.esp053.full.pdf The Genetic Impact of Translocations and Habitat Fragmentation in Chamois (Rupicapra) spp.]</ref> Pireneju ģemze mājo [[Eiropa]]s dienvidrietumu un dienviddaļas [[kalns|kalnu]] masīvos ([[Pireneji|Pirenejos]] [[Francija]]s, [[Spānija]]s robežas reģionā, [[Andora|Andoru]] ieskaitot, [[Kantabrijas kalnis|Karntabrijas kalnos]] Spānijas ziemeļos un [[Apenīni|Apenīnos]] [[Itālija]]s centrālajā daļā).<ref name=iu>[http://www.iucnredlist.org/details/19771/0 IUCN: Rupicapra pyrenaica]</ref><ref name="adw"/>

sentences:
lietuves rūpnīca Pensilvānijā, ASV]]
'''Rūpniecība''' jeb '''industrija''' ({{val|la|industria}} — ‘rosība, darbība’<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=304}}</ref>) ir viena no svarīgākajām [[tautsaimniecība]]s nozarēm, kura ietver dažādu [[prece|preču]] ražošanu. Būtībā tas ir [[uzņēmums|uzņēmumu]] kopums ([[rūpnīca]]s, [[fabrika]]s, [[raktuves]], [[elektrostacija]]s un citi), kuros veic šo preču ražošanu. Savukārt iegūtās preces nodrošina tālāku citu tautsaimniecību attīstību. Vēl pie rūpniecības pieskaita [[derīgais izraktenis|derīgo izrakteņu]] iegūšanu, [[enerģija]]s ražošanu, [[mežs|mežu]] apsaimniekošanu un citas nozares, tai skaitā arī [[pakalpojums|pakalpojumus]].

sentences:
{{Cita nozīme|Dominikānas vieglatlētu|futbola treneri|Felikss Sančess Bass}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Felikss Sančess
 |      vārds_orig = ''Félix Sánchez''
 |          attēls = Felix Sanchez Berlin 2009 cropped.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Felikss Sančess 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|8|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{DOM}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|title=2012. gada Vasaras Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|26||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120730074152/http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|archivedate={{dat|2012|07|30||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Felikss Sančess''' ({{val|es|Félix Sánchez}}; dzimis {{dat|1977|8|30}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais ASV un [[Dominikāna]]s [[vieglatlēts]], startēja [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]].

sentences: '''Ozolkalna muiža''' ({{val|de|Eichenberg}}) jeb '''Arķireja muiža''' (''Archiereis Höfchen'') atradās [[Šmerļupīte]]s labajā krastā, starp [[Ķīšezers|Ķīšezera]] dienvidu krastu un [[Bābelītis|Bābelīti]] tagadējā [[Pakalniešu iela (Rīga)|Pakalniešu ielā]] [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Jugla (Rīga)|Juglas apkaimē]]. Daļēji saglabājusies agrākās muižiņas apbūve un parks, krusts arhibīskapa [[Jānis Pommers|Jāņa Pommera]] nāves vietā.

sentences: '''Labējā spārna terorisms''' ({{val|en|Right-wing terrorism}}), arī '''labējais terorisms''' vai '''galēji labējais terorisms''', ir [[vardarbība]]s akti un draudi, ko veic [[Indivīds|indivīdi]] vai grupas (''gangs'')<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ravndal|first=Jacob Aasland|date=2016|title=Right-Wing Terrorism and Violence in Western Europe: Introducing the RTV Dataset|url=https://www.jstor.org/stable/26297592|journal=Perspectives on Terrorism|volume=10|issue=3|pages=7|issn=2334-3745}}</ref> ar dažādām labējām un galēji labējām [[Ideoloģija|ideoloģijām]], piemēram, etnonacionālisms, [[reliģiskais fundamentālisms]], [[Reliģija|reliģiskais]] [[nacionālisms]], [[fašisms]], ekofašisms, neofašisms, [[neonacisms]], [[antikomunisms]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The New Dimension of International Terrorism|url=https://wcfia.harvard.edu/publications/new-dimension-international-terrorism|publisher=vdf Hochschulverlag AG|date=2004|first=Stefan|last=Aubrey|pages=45}}</ref> Labējā spārna terorismu īsteno ar mērķi atbalstīt vai atjaunot, pēc viņu uzskatiem, dabisko sociālo un ekonomisko kārtību, balstoties uz konceptiem kā pareizā [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rase]], etniskā piederīga, reliģiskā vai sociālā hierarhija.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .zw
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Zimbabwe Internet Service Providers' Association (ZISPA)''
|sponsors              = ''Postal and Telecommunications Regulatory Authority of Zimbabwe (POTRAZ)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Zimbabve|Zimbabvi]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Zimbabvē
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī, kā arī zem atsevišķiem trešā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.zispa.org.zw/terms_cond.html Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.zispa.org.zw/ www.zispa.org.zw]
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Francisella tularensis 01.jpg
| att_nosaukums = ''Francisella tularensis'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Francisellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Francisella
| ģints_lv =
| suga =Francisella tularensis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Francisella tularensis''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] aerobas baktērijas. Sīkas — 0,1—0,3 × 1,5 µm, [[Polimorfisms|polimorfas]] (t.i., var būt koku, ovālas, graudu, lodes vai nepareizas formas) [[Baktēriju morfoloģija|nūjiņas]]; neveido [[Spora (mikrobioloģija)|sporas]], nekustīgas, var veidot gļotainas [[Kapsula (mikrobioloģija)|kapsulas]]. Ir [[Tularemija|tularēmijas]] izraisītājs<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>. Spējīgs ilgi saglabāties ārpus organisma (piemēram, piesārņotās ūdenstilpēs), taču neizturīgs pret augstu temperatūru un [[dezinfekcija]]s līdzekļiem.<ref>Ludmila Vīksna un līdzautori. Infekcijas slimības. Medicīnas Apgāds, 2011, 297. lpp. {{ISBN|978-9984-813-35-6}}</ref> Latvijā tularēmija sastopama ļoti reti, taču 2012. gada vasarā saslima seši bērni.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/434244-latvija_vairaki_berni_saslimusi_ar_bistamu_infekciju_tularemija Latvijā vairāki bērni saslimuši ar bīstamu infekciju – tularēmiju]</ref>

sentences: {{Commonscat|Buildings in Kosovo|Celtnes un būves Šveicē}}

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
'''Minimālisms''' — [[māksla]]s virziens [[1960. gadi|1960. gados]], kurā dominē trīsdimensiju objekti (ir arī gleznojumi), vienkāršas ģeometriskas formas un elementu ritmisks atkārtojums, noliedzot gan [[īstenība]]s [[ilūzija]]s, gan ideju [[propaganda]]s, gan ekspresīvas pašizpausmes virsuzdevumus.
Minimālisms var būt arī mūzikas virziens.

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences: '''Jods-131''' ir pazīstamākais no [[jods (elements)|joda]] [[radioaktivitāte|radioaktīvajiem]] [[izotops|izotopiem]]. To bieži sauc vienkārši par '''radioaktīvo jodu'''. Joda-131 [[pussabrukšanas periods]] ir apmēram 8 [[diennakts|diennaktis]]. Šis joda izotops veidojas [[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] [[kodolu dalīšanās]] procesos (kodolu dalīšanās produkti satur līdz 3% radioaktīvā joda).

sentences: '''Gastroenterīts''' ir [[kuņģis|kuņģa]] un [[tievā zarna|tievās zarnas]] iekaisuma slimība. Visbiežāk tas ir akūtā, dažkārt — hroniskā formā. Tas izraisa [[vemšana|vemšanu]], [[caureja|caureju]], [[vēdersāpes|sāpes vēderā]] un [[krampji|krampjus]].<ref name="EBMED2010"/> Lai gan gastroenterītam nav saistības ar [[gripa|gripu]], to sauc arī par vēdera un kuņģa gripu.

sentences:
{{Commonscat|San Jose Sharks|Sanhosē "Sharks"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]
([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roda]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:PersianGulf vue satellite du golfe persique.jpg|thumb|250px|Persijas līča satelītattēls]]
'''Epikontinentāla jūra''' vai '''šelfa jūra''' ir [[jūra]], kas pilnībā izvietojusies [[Kontinentālais šelfs|kontinenta šelfa]] robežās uz [[kontinents|kontinentālas]] [[zemes garoza]]s un kuru gandrīz pilnībā iekļauj kontinenta krasts vai piekrastes [[sala]]s.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/epicontinental+sea McGraw-Hill Dictionary of Scientific & Technical Terms]</ref> Parasti veidojas [[jūras transgresija]]s rezultātā augsta pasaules [[okeāns|okeāna]] līmeņa periodā. Šādas jūras parasti ir seklas (100—200 m).

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
{{modulācija}}
'''Fāzes modulācija''' ir [[modulācija]]s veids, kur signāls modulē nesējfrekvences fāzi. Atšķirībā no [[frekvences modulācija]]s, šī metode nav īpaši populāra analogiem signāliem, jo tai nav īpašu priekšrocību un ir nepieciešams ļoti sarežģīts uztvērējs, kā arī ir problemātiski atšķirt vai signāla fāze ir 0° vai 180°. Lietojot fāzes modulāciju (un frekvences modulāciju) raidītāja izstarotā jauda nav atkarīga no pārraidāmā signāla, tā vienmēr ir 100% (atšķirībā no amplitūdas modulācijas).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šēderes pagasts
| karte             = Šēderes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Šēdere
| platība           = 114,69
| iedzīvotāji       = 1221<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1221 / 114.69 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Šēderes pagasts''' ir viena no [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] administratīvajām teritorijām, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Eglaines pagasts|Eglaines]], [[Pilskalnes pagasts (Augšdaugavas novads)|Pilskalnes]], [[Sventes pagasts|Sventes]] un [[Medumu pagasts|Medumu]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Utenas apriņķis|Utenas apriņķa]] [[Zarasu rajons|Zarasu rajona]] [[Suviekas seņūnija|Suviekas]] un [[Imbradas seņūnija|Imbradas]] seņūnijām.

sentences: '''S kvarks''' jeb dīvainais (''strange'') kvarks - vieglākais [[kvarks]] otrajā ģimenē. S kvarkam piemīt tā saucamā [[dīvainība]] un daļiņas, kas to satur, sauc par dīvainajām daļiņām. Pirmā dīvainā daļiņa - [[kaons]] - tika atklāta jau 1947. gadā, bet s kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste|name=Box2D|logo=|screenshot=|caption=|collapsible=yes|developer=[[Rovio Entertainment]]|released={{Start date|2007|09|11}}|latest_release_version=2.3.1|latest_release_date={{Release date|2014|04|05}}<ref name="GitHub">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/erincatto/Box2D/releases/tag/v2.3.1|title=Release v2.3.1: Version 2.3.1 · erincatto/Box2D|author=Erin Catto|work=GitHub}}</ref>|latest_preview_version=|latest_preview_date=|programming language=[[C++]]|operating_system=OS independent|genre=[[Middleware]]|license=[[zlib License|zlib]]<ref name="mainpage">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.box2d.org/|title=Box2D|publisher=Box2D}}</ref>|website={{URL|http://www.box2d.org/}}}}

sentences:
'
''Biodegviela''' ir [[degviela]], kas tiek ražota no [[atjaunīgie resursi|atjaunīgajiem resursiem]], tādiem kā [[biomasa]], augu eļļas, kā arī ražošanā izmantoti sadzīves un rūpniecības [[atkritumi]]. Biodegviela tiek uzskatīta kā neitrāla attiecībā uz [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] emisijām, kas rodas, [[kurināmais|degvielu]] sadedzinot. To līdzsvaro augi, jo tie augot absorbē oglekļa dioksīdu. Biodegvielu biežāk izmanto kā piedevu uz naftas bāzes radītai degvielai, lai samazinātu kaitīgo gāzu emisijas. Biomasas krājumu apjoms uz Zemes tiek vērtēts ap 18{{E|11}} tonnām. Ar šādu biomasas [[enerģija|enerģiju]] iespējams segt tikai nelielu daļu no [[Enerģētika|enerģētikas]] pieprasījuma globālā griezumā. Augu biomasas izmantošana varētu palīdzēt risināt svarīgas problēmas, kas saistītas ar apkārtējās vides saudzēšanu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ogres Trīsvienības baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Ogres Trīsvienības baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Ogres Trīsvienības baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 56.822009 | latNS  = N
| longd = 24.588132 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ogre}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 2010. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Layer Cake''
| attēls                   = Layer Cake Poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Metjū Vons]]
| producents               =
* [[Ādams Bolings]]
* [[Deivids Rīds]]
* Metjū Vons
| scenārija autors         = [[Dž. Dž. Konolijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Kenets Krenhams]]
* [[Džordžs Heriss]]
* [[Džeimijs Formans]]
* [[Maikls Gembons]]
* [[Sjēna Millere]]
| mūzika                   =
* [[Līza Džerārda]]
* [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marv Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|10|1|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/layer-cake-2004-2|title=Layer Cake|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924222523/https://www.bbfc.co.uk/releases/layer-cake-2004-2}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]6,5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]11,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=layercake.htm|title=Layer Cake|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Layer Cake''''' ir 2004. gada kriminālfilma, kas balstīta uz Dž. Dž. Konolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Metjū Vons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kolms Mīnijs]], [[Kenets Krenhams]], [[Džordžs Heriss]], [[Džeimijs Formans]], [[Maikls Gembons]] un [[Sjēna Millere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|10|1||bez}}.

sentences: '''Mārupes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 224 [[iela]]s [[Mārupe|Mārupē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Mārupe, Mārupes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences: '''20. gadsimta 100 nozīmīgi igauņi''' ir saraksts ar ievērojamiem [[igauņi|igauņiem]], ko 1999. gadā izveidoja ''[[Eesti Entsüklopeediakirjastus]]'', laikraksts ''[[Eesti Päevaleht]]'', [[Igaunijas Nacionālā bibliotēka]], ''[[Radio Kuku]]'' un [[TV3 (Igaunija)|TV3]].<ref>''A hundred great Estonians of the 20th century'' [apkopojis Tiit Kändler; tulkojis Küllike Lengi-Cooper; priekšvārds: Ülo Kaevats] Estonian Encyclopaedia Publishers, 2002. 214 lapas. {{ISBN|9985701038}}</ref>

sentences:
]]
'''Brīvības laukums''' ir laukums [[Tukums|Tukumā]], viena no centrālajām pilsētas vietām.<ref name="laukums" /> Cauri gadsimtiem bijusi viena no tirgošanās, satikšanās un svētku vietām pilsētā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/4.maiju-gaidot-tukuma-brivibas-laukums-vienigais-latvija.a127179/|title=4. maiju gaidot: Tukuma Brīvības laukums - vienīgais Latvijā|website=www.lsm.lv|access-date=2022-05-27|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Post scriptum''''' ({{val|lv| pēc uzrakstītā, aiz paraksta}}, saīsināts kā '''P.S.''') ir teksts, kas pierakstīts [[vēstule]]s beigās pēc [[paraksts|paraksta]]. Šis teksts var būt vienu teikumu, vienu rindkopu vai pat vairākas rindkopas garš.

sentences:
[[Kategorija:Senās Grieķijas cilvēki]]
[[Kategorija:Sievietes]]

sentences: '''Heliodors''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''helios'' — "saule" un ''dorea'' — "dots") ('''zelta berils''') ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Senāks nosaukums ir '''zelta berils''', taču, kopš [[1912]]. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas [[Namībija|Namībijā]] un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

sentences: '''Kipa aparāts''' ir universāla ierīce [[gāze|gāzu]] iegūšanai [[laboratorija|laboratorijā]], iedarbojoties ar šķidrumiem uz cietām vielām. Parasti Kipa aparātu izgatavo no [[stikls|stikla]].

sentences:
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
{{iw+}}
'''Datubāzes draiveris''' ir palīgprogramma, kas [[lietojumprogramma|lietojumprogrammām]] un kompilatoriem ļauj piekļūt konkrētam datu bāzes formātam.

sentences: [[File:COVID-19 rapid test.jpg|thumb|SARS-CoV-2 ātrie testi. Vīrusa antigēna noteikšanas sānplūsmas testi]]

sentences:
{{catmore|B klases filma}}
{{Commonscat|B Movies}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nitaures pagasts}}
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Siguldas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetamīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CONH2
|molmasa=59,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=222 °C
}}
'''Acetamīds''' (etānamīds, CH3CONH2) ir [[etiķskābe]]s [[amīds]], tīrā veidā - balta, kristāliska viela.

sentences: '''Instrumentālis''' ({{val|la|casus instrumentalis}}) ir [[locījums]], kas parasti parāda, ka vārds, uz ko tas attiecas, ir instruments, ar kuru [[teikuma priekšmets]] veic kaut ko.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Konsepsjons
| Nosaukums2       = {{ubl|''Concepción''}}
| Photo            = Concepcion volcano in Nicaragua 2012.jpg
| Paraksts         = Concepción
| Augstums         = 1610
| Relatīvais_augstums = 1579
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.538  |latNS=N
| longd=85.622 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2015. gada 14. oktobris
}}

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''YIT Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''Allmänna Ingeniörsbyrån''<br />''Perusyhtymä''
| successor        =
| foundation       = 1987. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 11 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.yitgroup.com/ yitgroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra arhipelāgs
|attēls              = Shelter Island 4288.png
|attēla paraksts     = Šeltera sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|mark                = Orange pog.svg
|label    = Aleksandra<br />arhipelāgs
|reljefa_karte       = jā
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=29|lats=0|latNS=N |longd=135|longm=06|longs=0|longEW=W
|platība             = 35 000
 |garums              = 480
|platums             = 160
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Venjaminova smaile]]
|augstums            = 1643
|salu skaits         = ~1100
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 37 159
|blīvums             = 1,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sitka]]
|piezīme =
}}
'''Aleksandra arhipelāgs''' ({{val|en|Alexander Archipelago}}) ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos [[Ziemeļamerika]]s piekrastē. Ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Veidojies kā iegrimis [[Piekrastes kalni|Piekrastes kalnu]] grēdas atzars, kura augstākais kalns [[Venjaminova smaile]] [[Baranova sala|Baranova salā]] sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir [[Velsas Prinča sala (ASV)|Velsas Prinča sala]], [[Čičagova sala]], [[Admiralitātes sala]], Baranova sala.<ref>{{PZT|27}}</ref> [[Diksona šaurums]] dienvidos to atdala no [[Karalienes Šarlotes salas|Karalienes Šarlotes salām]]. Salas pirmiedzīvotāji ir [[tlingiti|tlingitu]] un [[haidi|haidu]] indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja [[Vituss Berings|Vitusa Beringa]] ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un [[Krievu Amerika]]s pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

sentences: '''Liberālais konservatīvisms''' ir politiska ideoloģija, kas apvieno [[Konservatīvisms|konservatīvu]] politiku ar [[Liberālisms|liberāļu]] uzskatiem, īpaši attiecībā uz ekonomikas un sociālajiem jautājumiem,<ref>http://www.parties-and-elections.eu/content.html</ref> vai politiskā konservatīvisma paveids, kuru spēcīgi ietekmējis liberālisms. Tā ir politiskā nostāja, kas ietver atbalstu [[pilsoniskās brīvības|pilsoniskajām brīvībām]], [[kapitālisms|kapitālismam]] un tirgus brīvībai, kā arī [[sociālais konservatīvisms|sociāli konservatīviem]] uzskatiem.

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences:
dienestā (9. gadsimts)]]
{{cita nozīme|pirātiem|seriālu|Vikingi (seriāls)}}
'''Vikingi''' bija jūrasbraucēju cilšu grupa, kuru sākotnējā izcelsme saistīta ar [[Skandināvija|Skandināviju]]. Laika posmā no 8. līdz 11. gadsimtam aktīvi siroja, nodarbojās ar [[pirātisms|pirātismu]], tirgojās ar citām Eiropas tautām un apmetās uz dzīvi jaunatklātās zemēs. Historiogrāfijā šie četri gadsimti tiek saukti par [[vikingu laiki]]em.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Orlen S.A.''
| native_name      =
| logo             = Orlen logo.png
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Plocka]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s produktu ražošana un izplatīšana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.orlen.pl orlen.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Orlen Spółka Akcyjna''''' (līdz 2023. gadam ''Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna'' jeb ''PKN Orlen'') ir [[Polija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.<ref name="notesfrompoland 2022.11.03" /> ''Orlen'' galvenais birojs atrodas [[Plocka|Plockā]]. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.

sentences: '''Marduks''' bija babiloniešu dievu dievs, [[Bābele]]s aizbildnis senajā [[Divupe|Divupē]].

sentences: '''Parafīns''' ({{val|de|Paraffin}}, no {{val|la|parum}} — 'maz' un ''affinis'' — 'radniecīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 487. lpp.</ref> ir [[vaski|vaskam]] līdzīgs, ķīmiski samērā inerts (no tā cēlies arī tā nosaukums) baltas krāsas [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātināto ogļūdeņražu]] jeb alkānu maisījums. "Parafīni" ir arī novecojis alkānu nosaukums. Parasti parafīna sastāvā ir alkāni ar formulām С18Н38 līdz С35Н72. Parafīna [[kušanas temperatūra]] ir 40—65 °C, blīvums 0,880—0,915 g/cm³ (15 °C temperatūrā). Grūtāk kūstošo parafīna frakciju (kuras sastāvā ir alkāni ar vairāk nekā 35 [[ogleklis|oglekļa]] atomiem), sauc par [[cerezīns|cerezīnu]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Pekinas Universitāte
| native_name       = 北京大学
| image             =
| latin_name        = Universitas Pekinensis
| motto             =
| tagline           =
| established       = 1898. gadā
| vision            =
| type              = publiska universitāte
| calendar          =
| endowment         =
| rector            = {{vikidati|properties|linked|P488}}
| faculty           =
| staff             = 11 337 (2018)
| students          = 44 730 (2018)
| postgrad          =
| doctoral          =
| divinity          =
| residents         =
| other             =
| profess           =
| alumni            =
| location          = {{nobr|{{vieta|Ķīna|Pekina}}}}
| country           =
| address           =
| sports            =
| colors            =
| colours           =
| nickname          =
| mascot            =
| fightsong         =
| athletics         =
| affiliations      =
| nobel_laureates   =
| website           = {{URL|https://www.pku.edu.cn/}}
| logo              = Peking University Logo.png
| publictransit     =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Exxon Mobil Corporation
| Logo                =
| Sauklis             = Taking on the world's toughest energy challenges
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/xom.html XOM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1870. gadā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] kā ''Standard Oil''
| Sēdeklis            = [[Īrvinga]], [[Teksasa]], {{USA}}
| Vadība              = Darens Vudss
| Darbinieku_skaits   = 106 100
| Apgrozījums         = 358,6 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 242,1 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 40,6 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]]
| Mājaslapa           = http://www.exxonmobil.com/
}}
'''ExxonMobil''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nafta]]s un [[gāze]]s ieguves, pārstrādes un to produktu pārdošanas uzņēmums, lielākā pasaules privātā naftas kompānija. Iegūst un pārstrādā 3% no pasaules naftas produktiem. Tomēr pasaulē ir vairākas citas valstij piederošas naftas kompānijas, kas pēc produkcijas apjomiem ir lielākas par ''ExxonMobil''. ''ExxonMobil'' biznesa prakse bieži tiek kritizēta vides aizsardzības, politikas lobēšanas un cilvēktiesību sakarā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Emilija Brontē
|         vārds_orig = ''Emily Brontë''
|             attēls = Emily Brontë cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1818
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Bredforda}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1848
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 19
|            m_vieta = Havorta, [[Rietumjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Kalnu aukas"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Emilija Džeina Brontē''' (''Emily Jane Brontë''; dzimusi {{dat|1818|7|30}}, mirusi {{dat|1848|12|19}}) bija [[angļi|angļu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Uliti
|attēls              = Ulithi-atoll.gif
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Ulithi''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 58 |lats= |latNS= N
|longd=139 |longm= 40 |longs= |longEW=E
|platība             = 3,57
|garums              = 36
|platums             = 24
|lagūna              = 548
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 40
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 847 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 237,2
|pamatiedzīvotāji    = [[ulitieši]]
|valsts ciems        = Mvagmvoga
|piezīme =
}}
'''Uliti''' ({{val|en|Ulithi}}) ir atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, kur veido atsevišķu minicipalitāti. Uliti municipalitātei pieder arī [[Falalopa]]s sala, kā arī neapdzīvotie Tērtlailendas un Sohojoru atoli.

sentences:
{{cita nozīme|angļu dramaturgu|kanādiešu vieglatlētu|Bens Džonsons}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Bens Džonsons
|     vārds_orig = ''Ben Jonson''
|         attēls = Benjamin Jonson by Abraham van Blyenberch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1572
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ben Jonson Signature.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks, aktieris
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Every Man in His Humour'' (1598), ''Volpone'' (1605), ''The Alchemist'' (1610), liriskā dzeja
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 95
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Am
|             atommasa = [243]
|   valences elektroni = [Rn]5f77s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Amerīcija paraugs [[mikroskops|mikroskopā]]
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4, +5, +6
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 12 000
|  kušanas temperatūra = 1449 K (1176 °C)
| viršanas temperatūra = 2880 K (2607 °C)
}}

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Atklātā [[tirgus]] operācijas'''(angļ. ''Open Market Operations - OMO'') ir viens no galvenajiem [[centrālā banka|centrālās bankas]] [[monetārā politika|monetārās politikas]] rīkiem. Atklātajā tirgū [[vērtspapīri]] tiek pirkti (vai pārdoti) ar mērķi palielināt (vai samazināt) [[nauda]]s daudzumu [[finanšu sistēma|finanšu sistēmā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica#n77-atklata-tirgus-operacijas |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|02|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180831065618/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica#n77-atklata-tirgus-operacijas |archivedate={{dat|2018|08|31||bez}} }}</ref><ref>http://rokasgramata.lv/vadiba/atklata-tirgus-operacijas/</ref>

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Plānotā bilance''' ir [[bilance]], ko sastāda noslēdzot [[uzņēmums|uzņēmuma]] [[kopbudžets|kopbudžeta]] plānošanu. Uzņēmuma bilance raksturo uzņēmuma finansiālo stāvokli [[budžets|budžeta]] perioda noslēgumā. Šajā brīdī vadībai ir jāizlemj, vai apstiprināt sagatavoto budžetu vai arī lūgt budžeta sastādīšanas vadītājam mainīt plānus un daļu budžeta pārstrādāt no jauna.<ref>Andreson H.R and others. Managerial Accounting. 4th Edition – Houghton Mifflin Company, U.S.A., 1996 – 715 p.</ref>

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
'''14. janvāris''' ir 14. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 351 dienas (352 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
Raitis, Raits, Roberta, [[Roberts (personvārds)|Roberts]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Koninklijke Philips N.V.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1891. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Amsterdama]]
| location_country = {{NED}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = veselības tehnoloģijas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://philips.com philips.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lielplatones pagasts
| karte             = Lielplatones pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Lielplatone
| platība           = 49,91
| iedzīvotāji       = 867<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 867 / 49.91 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.lielplatone.lv
}}

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences:
]]
'''Lietuvas pilsētas''' ir apdzīvotas vietas Lietuvā, kurām ir pilsētas tiesības. 2013. gadā pilsētas statuss bija 103 pilsētām<ref name="db1.stat.gov.lt">Lietuvos Statistikos departamentas http://db1.stat.gov.lt/statbank/selectvarval/saveselections.asp?MainTable=M3010210&PLanguage=0&TableStyle=&Buttons=&PXSId=3239&IQY=&TC=&ST=ST&rvar0=&rvar1=&rvar2=&rvar3=&rvar4=&rvar5=&rvar6=&rvar7=&rvar8=&rvar9=&rvar10=&rvar11=&rvar12=&rvar13=&rvar14= {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110720132035/http://db1.stat.gov.lt/statbank/selectvarval/saveselections.asp?MainTable=M3010210&PLanguage=0&TableStyle=&Buttons=&PXSId=3239&IQY=&TC=&ST=ST&rvar0=&rvar1=&rvar2=&rvar3=&rvar4=&rvar5=&rvar6=&rvar7=&rvar8=&rvar9=&rvar10=&rvar11=&rvar12=&rvar13=&rvar14= |date={{dat|2011|07|20||bez}} }}</ref> ([[lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]]: vienskaitlī — ''miestas''; daudzskaitlī — ''miestai''). [[Lietuvas Parlaments]] "''[[pilsēta|pilsētu]]''" nosaka kā kompaktu apdzīvotu vietu ar iedzīvotāju skaitu vairāk nekā 3000 cilvēkiem, kurās vismaz divas trešdaļas strādājošo strādā [[rūpniecība]]s vai pakalpojumu nozarē. Apdzīvotās vietās, kur iedzīvotāju skaits ir mazāks par 3000, bet vēsturiski ir bijis pilsētas statuss, joprojām uzskata par pilsētu. Mazākas apdzīvotās vietas nosaukums ir ''miestelis'' (daudzskaitlī ''miesteliai''), kas tiek tulkots kā miests. Pašu mazāko apdzīvoto vietu sauc par ciemu (''kaimas'', daudzskaitlī ''kaimai''). Bieži vien apdzīvoto vietu oficiālais statuss nav skaidrs,{{nepieciešama atsauce}} un cilvēki atsaucas gan uz pilsētām, gan uz ciemiem, kā uz apdzīvoto vietu (''gyvenvietė'', daudzskaitlī ''gyvenvietės''), kas būtībā ir vienlīdzīgs jēdziens.

sentences: '''Viela''' ir [[matērija]]s veids, kura sastāv no [[atoms|atomiem]]. Tā kā atomu masu veido galvenokārt [[protons|protonu]] un [[neitrons|neitronu]] masa ([[elektrons|elektroni]] ir daudz vieglāki), bet abi šie [[nukloni]] pieder pie [[barioni]]em, vielu fizikālā izpratnē sauc arī par '''barionu matēriju'''. Parastos apstākļos atomi veido [[molekula]]s, no kurām sastāv ikdienā novērojamā viela. Šaurākā nozīmē ar jēdzienu 'viela' saprot [[ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]] — substances ar noteiktu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Manāslu
| Nosaukums2       = मनास्लु हिमाल
| Photo            = Sunrise, Manaslu.jpg
| Augstums         = 8163
| karte            = Nepāla
| reljefa_karte    = jā
| latd= 28 |latm= 33 |lats= 00 |latNS= N
| longd= 84 |longm= 33 |longs= 35 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edamie augi}}
[[Kategorija:Augi pēc lietojuma]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
s oriģināla [[faksimils]], kas izstādīts [[Berlīne|Berlīnē]]]]
'''Dienasgrāmata''' ir ar roku rakstītas (pēdējā laikā dienasgrāmatas var tikt veidotas arī ar datora vai mobilās ierīces palīdzību) piezīmes par notikumiem, kas sakārtoti pēc datuma un ir norisinājušies dienu no dienas. Personīgās dienasgrāmatas ietver rakstītāja [[pieredze|pieredzi]], [[domas]] un/vai [[emocijas]]. Lai gan dienasgrāmatas var sniegt informāciju [[memuāri]]em, [[autobiogrāfija|autobiogrāfijām]], tomēr dienasgrāmatas sākotnēji nav paredzētas publicēšanai plašākai publikai, bet gan tikai paša autora lietošanai.

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences:
]]
'''''Advanced Packaging Tool''''' jeb '''''APT''''' ir pakotņu pārvaldības sistēma, kas tiek lietota ''[[Debian|Debian GNU/Linux]]'' un tā atvasinājumos. ''APT'' vienkāršo programmatūras pārvaldes procesu, automatizējot [[programmatūras pakotne|programmatūras pakotņu]] izguvi, konfigurēšanu un instalēšanu gan no binārajām datnēm gan [[kompilators|kompilējot]] pirmkodu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = Vanguard 1
| Attēls = Vanguard 1.jpg
| Attēla_izmērs = 200px
| Att_virsraksts =
| Īpašnieks = [[ASV Jūras kara flote]]
| Lielākie_izgatavotāji = [[ASV Jūras kara flotes pētnieciskā laboratorija]]
| KA_veids = [[Zemes zinātnes|Zemes zinātņu]] pavadonis
| Pārlidojums =
| Starta_gads = 1958
| Starts = {{dat|1958|3|17|SK}} 12:15:41 [[UTC]]
| Starta_vieta = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Nesējs = [[Vanguard (raķete)|Vanguard]]
| Beigu_datums =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_ilgums = ~2200 dienas (līdz 1964. gada maijam)
| Lidojuma_ilgums = vēl orbītā
| NSSDC_ID = 1958-002B
| Tīmekļa_vietne = [https://www.webcitation.org/67aIe74Dh?url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraftDisplay.do?id=1958-002B NSSDC Master Catalog]
| Masa = 1,47 kg
| Enerģija = [[saules baterija]]s
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass = 8689,7 km
| Ekscentricitāte = 0,1909
| Inklinācija = 34,25°
| Periods = 134,2 min
| Apoapsīda = 3969 km
| Periapsīda = 654 km
| Apriņķojumi = ~196 000 (uz {{dat|2008|3|16|SK|bez}})
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = ''Vanguard TV3 Backup''
| KA_nāk = ''Vanguard TV5''
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|  nosaukums=Sloka
|           attēls = Scolopax rusticola - Doi Inthanon.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Scolopax
|         ģints_lv = Slokas
|             suga = Scolopax rusticola
|          suga_lv = Sloka
|           suga_r = Eirāzijas sloka
|         binomial = Scolopax rusticola <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Eirāzijas sloka''' jeb vienkārši '''sloka''' (''Scolopax rusticola'')  ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] bridējputns. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Sloka izplatīta gandrīz visā [[Eiropa|Eiropā]], izņemot [[Islande|Islandi]] un kontinenta galējos ziemeļus, kā arī tās izplatība [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] ir fragmentāra. Tās izplatības areāls uz austrumiem turpinās plašā joslā pāri [[Sibīrija]]s [[taiga]]s zonai līdz [[Sahalīna]]i un [[Japāna]]i. Sloka sastopama arī [[Kaukāzs|Kaukāzā]], [[Ķīna]]s ziemeļrietumos un [[Indija]]s ziemeļos. Ziemeļu reģionu populācijas ir migrējošas un ziemo [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfriku]] ieskaitot, Indijā un [[Āzija]]s ziemeļaustrumos.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/lvp_scorus.htm |title=Ornitofaunistika: Sloka Scolopax rusticola |access-date={{dat|2014|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130424023650/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_scorus.htm |archivedate={{dat|2013|04|24||bez}} }}</ref> Rietumeiropas populācijas slokas pamatā ir nometnieces.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=22693052 |title=IUCN maps: Scolopax rusticola |access-date={{dat|2014|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150615121917/http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=22693052 |archivedate={{dat|2015|06|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Dreifusa lieta''' bija [[antisemītisms|antisemītisks]] [[politisks skandāls]], kas norisinājās [[Francija|Francijā]] 1890. gados un 20. gadsimta sākumā. Lieta izraisīja šķelšanos Francijas tālaika sabiedrībā un spēcīgi ietekmēja valsts iekšpolitiku.

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Hamburgas osta
|        native_name = ''Hafen Hamburg''
|              image = Landungsbrücken, Hamburg.JPG
|          imagesize =
|            caption =
|            country =
|           location = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|            address =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|        pushpin_map =
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened = [[1189]]. gada [[7. maijs]]
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland = 43,31 [[km²]]
|               size = 73,99 [[km²]]
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees = 10 000 (2004)
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals = 9 681 (2013)
|       cargotonnage = 145,7 miljoni tonnas
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic = 589 000 (2014)
|            revenue = [[€]] 44,4 miljoni (2004)
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website = {{url|www.hafen-hamburg.de/}}
}}
'''Hamburgas osta''' ({{val|de|Hafen Hamburg}}) ir osta [[Hamburga|Hamburgā]], [[Vācija|Vācijā]], kas atrodas [[Elba|Elbas upē]], apmēram 110 kilometru attālumā no Elbas ietekas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Ostas kopējā teritorija ir 73,99 [[km²]], no kuras 43,31 [[km²]] aizņem sauszemes teritorija, bet 30,68 [[km²]] ūdens teritorija.

sentences:
, kas tiek uzskatīts par vienu no [[Latvija]]s brīvības simboliem]]
'''Brīvība''' ir sociālu [[apstāklis|apstākļu]] un [[attiecības|attiecību]] kopums, kad nav pakļautības kādai [[vara]]i, piemēram, [[politika|politiskam]], [[ekonomika|ekonomiskam]] vai juridiskam spēkam.<ref name="tezaurs"/> Būtībā tā ir [[neatkarība]] no kādiem noteiktiem apstākļiem vai attiecībām. Brīvība ļauj [[rīcība|rīkoties]] un [[uzvedība|uzvesties]] pēc saviem [[uzskats|uzskatiem]].

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metandienona struktūrformula
|       citi nosaukumi = metandrostenolols
|           CAS numurs = 72-63-9
|      ķīmiskā formula = C20H28O2
|              molmasa = 300,441
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 165 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metandienons''' jeb '''metandrostenolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] ar izteiktu anabolisko efektu. Preparāts pastiprina anaboliskos un nomāc kataboliskos procesus, veicina [[muskuļi|muskuļu]] masas pieaugumu un zemādas tauku samazināšanos, kā arī nomāc imūnās atbildes reakcijas. Regulāri lietojot, pastiprina vīrišķas sekundārās dzimumpazīmes. Populārs [[dopings]] sportā; žargonā tiek dēvēts par "metānu". Ilgstoši pārdozējot, bojā [[aknas]]. Iedarbojas savstarpēji pastiprinoši (sinerģētiski), lietojot kopā ar [[nandrolons|nandrolonu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = V. H. Odens
|         vārds_orig = ''W. H. Auden''
|             attēls = AudenVanVechten1939.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = V. H. Odens 1939. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Jorka}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Vistans Hjū Odens''' ({{val|en|Wystan Hugh Auden}}; dzimis {{dat|1907|2|21}}, miris {{dat|1973|9|29}}), publicējies kā '''V. H. Odens''' (''W. H. Auden''), bija angļu/amerikāņu [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta lieliskākajiem rakstniekiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{jāuzlabo|Būtu vēlams plašāks izklāsts}}
'''Pilsētu blūzs''' ({{val-en|Urban blues}}). Kultūrvēsturiskā jēgā tas ir "urbānismu" blūzs, kas sākās no pirmā elektroģitārisma žanra. Visaugstāko attīstības punktu tas sasniedza daiļradē B. B. Kinga Čikāgas muzikantu "West Side Sound" skolas, britu blūza 1960. gados.

sentences: '''29. oktobris''' ir gada 302. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (303. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 63 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Edgars Alans Po
|         vārds_orig = ''Edgar Allan Poe''
|             attēls = Edgar Allan Poe 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Edgars Alans Po 1848. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1809
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 19
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Amerikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Virdžīnija Elīza Klemma Po]]
|              bērni =
|           paraksts = Edgar Allan Poe Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[rakstnieks]], [[redaktors]], [[literatūras kritiķis]]
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = [[Šausmu literatūra]]
[[kriminālliteratūra]]
[[detektīvu literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Virdžīnijas universitāte]]
[[ASV Militārā akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Edgars Alans Po''' ({{val|en|Edgar Allan Poe}}, dzimis {{dat|1809|1|19}} [[Bostona|Bostonā]], miris {{dat|1849|10|7}} [[Baltimora|Baltimorā]]) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, [[dzejnieks]] un [[proza]]iķis, viens no ievērojamākajiem [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Po uzskata par vienu no [[kriminālliteratūra]]s, [[šausmu literatūra]]s un [[fantastika]]s literatūras aizsācējiem. Po atstājis arī ļoti lielu ietekmi uz [[simbolisms|simbolisma]] literatūras attīstību (no Po stipri ietekmējies, piemēram, [[Šarls Bodlērs]]).
Pateicoties savai mistikas un šausmu romānu meistara slavai, Po kļuva par vienu no zināmākajiem tēliem 20. gadsimta literatūrā.<ref>[http://eapoe.org/papers/misc1921/quinnc19.htm / Quinn, A.H. (1998) Edgar Allan Poe: A Critical Biography] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131206180458/http://www.eapoe.org/papers/misc1921/quinnc19.htm |date={{dat|2013|12|06||bez}} }} Baltimore. Johns Hopkins University Press</ref>

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Oklahomasitijā
| attēls            = Oklahomacitybombing-DF-ST-98-01356.jpg
| attēla_apraksts   = Alfrēda Maraha federālā ēka divas dienas pēc sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
| koordinātas       = {{Coord|35|28|22.4|N|97|31|01|W|region:US-OK_type:landmark|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|1995|4|19|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Sprādzieni, terorisms, masu slepkavība
| bojā_gājušie      = 168
| ievainotie        = 600+
| izraisītāji       = [[Timotijs Makvejs]], Terijs Nikolss
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni Oklahomasitijā''' bija terora akts Alfrēda Maraha federālajā ēkā [[Oklahomasitija]]s centrā, [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], {{dat|1995|4|19||bez}}. Tas bija lielākais terorisma akts ASV vēsturē līdz [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukumam]]. Sprādziena rezultātā bojā gāja 168 cilvēki,<ref name="VictimAges">{{ziņu atsauce|agency=Associated Press|title=Victims of the Oklahoma City bombing|date=2001. gada 20. jūnijs|url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|work=USA Today|archiveurl=https://www.webcitation.org/5wovK3hIw?url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|archivedate=2011-02-27|access-date=2015-02-20}}</ref> kā arī tika ievainoti vairāk nekā 600 cilvēki.<ref name="OSDH">{{tīmekļa atsauce|last=Shariat|first=Sheryll|coauthors=Sue Mallonee and Shelli Stephens-Stidham|title=Summary of Reportable Injuries in Oklahoma|publisher=Oklahoma State Department of Health|url=http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080110063748/http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archivedate=2008. gada 10. Janvāris|date=December 1998|access-date=2008. gada 10. Janvāris}}</ref> Sprādziena viļņa rezultātā tika sagrautas ēkas vai tika izdarīti mazāki postījumi 16 kvartālu rādiusā, tika iznīcinātas vai nodega 86 mašīnas, 258 netālu esošajām ēkām tika izsisti stikli,<ref name="TI3">{{tīmekļa atsauce|title=Oklahoma City Police Department Alfred P. Murrah Federal Building Bombing After Action Report|work=Terrorism Info|url=http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|format=PDF|page=58|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703233435/http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|archivedate={{dat|2007|07|03||bez}}|access-date={{dat|2008|12|18||bez}}}}</ref><ref name="Safety">{{tīmekļa atsauce|title=Case Study 30: Preventing glass from becoming a lethal weapon|work=Safety Solutions Online|url=http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070213112339/http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archivedate=2007. gada 13. Februāris|access-date=2007. gada 13. Februāris}}</ref> kopumā tika izdarīti apmēram 652 miljonus ASV dolārus lieli zaudējumi.<ref name="UnderstandingTerror106">{{grāmatas atsauce|last=Hewitt|first=Christopher|title=Understanding Terrorism in America: from the Klan to al Qaeda|publisher=[[Routledge]]|year=2003|page=106|url=http://books.google.com/?id=EXn8o9duyVoC&pg=PA106|isbn=978-0-415-27765-5}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mihaels Plāters-Zībergs''' (arī ''Mihals Plāters-Zīberks'', {{val|pl|Michał Plater-Zyberk}}, {{val|ru|Михаил Казимирович Броэль-Плятер-Зиберк}}; dzimis [[1777. gads|1777]]. gada [[28. decembris|28. decembrī]], miris [[1862. gads|1862]]. gadā [[Pilskalne (Augšdaugavas novads)|Šlosbergā]]) bija [[Sēlija]]s muižnieks, [[grāfs]], [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķī]] viņam piederējusi [[Pilskalnes muiža]]. Augsta ranga valsts ierēdnis, [[Viļņas guberņa]]s vicegubernators.

sentences: {{cita nozīme|dzīvo organismu evolūciju|evolūciju|evolūcija}}

sentences: {{Citas nozīmes|embrionālo attīstību|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences: {{Commonscat|Military of Israel|Militārisms Izraēlā}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Prāters
| photo = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| photo_width =
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Austrija|Vīne|Lepoldštate}}
| lat_d = 48.2161
| long_d = 16.3956
|map=Vīne
| region = AT
| area =
| created =
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}
'''Prāters''' ({{val|de|Prater}}) ir publisks [[parks]] [[Lepoldštate]]s rajonā [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], starp [[Donava|Donavu]] un [[Donavas kanāls|Donavas kanālu]]. Tajā ietilpst arī parka ziemeļos esošais Prātera izklaides un atrakciju parks (''Wurstelprater'') ar [[Vīnes Milzu panorāmas rats|Vīnes Milzu panorāmas ratu]] pie tā ieejas. Parka teritorija ir izstiepta ap 5 km garumā, paralēli Donavai, lielāko parka daļu aizņem Zaļais Prāters (''Grüner Prater''). Tā nosaukumu saista ar [[latīņu valoda]]s vārdu ''pratum'' — [[pļava]].

sentences: {{Commonscat|Mathematicians by country|Matemātiķi pēc valsts}}

sentences: '''Īstenība''' jeb '''realitāte''' (no {{val|la|realis}} — 'īsts, vielisks') ir [[filozofija]]s [[kategorija]], objektīvā esamība, konkrēti izveidojies dabas un [[sabiedrība]]s vēsturisko [[parādība|parādību]] kopums. Klātesamība, materiālo [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopums, kas pastāv [[laiks|laikā]] un [[telpa|telpā]]. Īstenības saturs nav absolūti nemainīgs; gan objektīvi, gan cilvēka darbības dēļ. Īstenība ir nepārtrauktā kustībā un [[attīstība|attīstībā]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

    [[File:Henry the Navigator1.jpg|95x95px]]
    [[File:Retrato de Vasco da Gama.png|95x95px]]
    [[File:Ferdinand Magellan.jpg|95x95px]]

    [[Enrike Jūrasbraucējs]]
    [[Vasko da Gama]]
    [[Fernāns Magelāns]]

    [[File:Luís de Camões por François Gérard.jpg|95x95px]]
    [[File:JSJoseSaramago.jpg|95x95px]]
    [[File:Barroso EPP Summit October 2010.jpg|95x95px]]

    [[Luišs di Kamoinšs]]
    [[Žuze Saramagu]]
    [[Žuze Manuels Barozu]]

    [[File:Mourinho in Moscow.jpg|95x95px]]
    [[File:Cristiano Ronaldo 4609.jpg|95x95px]]
    [[File:Tiago Monteiro 2010 WTCC Race of Japan.jpg|95x95px]]

   [[Žuze Mourinju]]
   [[Krištianu Ronaldu]]
   [[Tiagu Monteiru]]

| tauta = <big>Portugāļi</big>
| skaits = aptuveni 14 miljoni (līdz 60 mlj ar portugāļu izcelsmi)
| vieta = {{ubl|
{{POR}} (10 200 000)
|{{BRA}} (800 000)
|{{USA}} (91,096)
|{{FRA}}(798 837)
|{{VEN}} (550 000)
|{{GBR}} (500 000)
|{{CAN}} (415 000)
}}
| valoda = [[portugāļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
}}
'''Portugāļi''' ({{val|pt|Portugueses}}) ir [[Eiropas tautas|Eiropas tauta]] un [[Portugāle]]s pamatiedīvotāji, kas pēc 2011. gada datiem veidoja 96,87% no kopējā Portugāles iedzīvotāju kopskaita. Tautas dzimtā valoda ir [[portugāļu valoda]] un galvenokārt pieder pie [[katolicisms|katolicisma]].

sentences: '''Atspīdums''' (''reflection'') [[datorgrafika|datorgrafikā]] tiek izmantots, lai simulētu objektus, kas atstaro [[gaisma|gaismu]], atspīdumu, kā [[spogulis|spoguļi]] vai jebkādas atspīdošas virsmas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Margarita Stāraste-Bordevīka
|         vārds_orig = Margarita Barvika
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|Krievija|Vladimira}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 18
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, ilustratore
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Margarita Stāraste-Bordevīka''' (dzimusi '''Margarita Barvika''' {{dat|1914|2|2}} [[Vladimira|Vladimirā]], [[Krievija|Krievijā]],<ref name="lat" /> mirusi {{dat|2014|2|18}})<ref name="delfi mirusi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/muziba-aizgajusi-bernu-rakstniece-un-maksliniece-margarita-staraste.d?id=44226431|title=Mūžībā aizgājusi bērnu rakstniece un māksliniece Margarita Stāraste|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|2|18||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] grāmatu ilustratore un [[rakstniece]].  Viņas darbs pārsvarā bija saistīts ar bērnu daiļliteratūru. Sevi uzskatījusi par "Cēsu puses lībiešu pēcteci".<ref name="Livones" />

sentences: '''Ķīmiskais raķešdzinējs''' - [[raķešdzinējs]], kura reaktīvo vilci rada [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]] reakcijās radušos karstu [[gāze|gāzu]] izplūde pa dzinēja sprauslu. Ķīmisko raķešdzinēju gāzu izplūdes ātrums sasniedz ~ 5 km/s, un tiem ir liela vilce. Mūsdienās ķīmiskie raķešdzinēji ir galvenais kosmisko raķešdzinēju tips.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#E31837|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1969, 2019, 2022<ref>https://www.sportazinas.com/chiefs-treso-reizi-triumfe-super-bowl/</ref>, 2023<ref>https://sportacentrs.com/amerikanu_futbols/12022024-mahoumss_no_bezizejas_situacijas_pagarina</ref>)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4 (2019, 2020, 2022, 2023)|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Endijs Rīds|bg_color=#FFB612|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Kansas City Chiefs|logo=Kansas City Chiefs logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kanzassitijas "''Chiefs''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Brets Vīčs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[Arrowhead Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 416|krāsas=sarkana, dzeltena, balta<br />{{color box|#E31837}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Hantu ģimene|prezidents=Marks Donovans|divīzijas tituli=15}}'''Kanzassitijas "Chiefs"''' ({{Val|en|Kansas City Chiefs}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Dalasas "Texans"'''. "Chiefs" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[Arrowhead Stadium]]'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis četrās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās, pēdējo reizi 2023. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer cissifolium|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer cissifolium|suga_lv=Mežvīnu kļava|attēls=Acer cissifolium kz2.jpg|attēls2=}}
'''Mežvīnu kļava''' ({{val-la|Acer cissifolium}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/3|title=Mežvīnu kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612111531/https://database.smartgardens.eu/plant/3}}</ref>

sentences: '''Airēšana''' ir sporta veids, [[Laiva|laivu]] airētāju ātruma sacensības noteiktā [[Attālums|distancē]]. Galvenos airēšanas veidus iedala pēc laivu tipiem — [[Smaiļošana un kanoe airēšana|smaiļošanā]], [[Akadēmiskā airēšana|akadēmiskajā]], [[Tautas airēšana|tautas]] un [[Smaiļošana un kanoe airēšana|kanoe airēšanā]].<ref name="LME">{{LME|1|37}}</ref>

sentences: '''Policistīnas''' (''Polycystinea'') ir [[Sarkodīnvicaiņi|sarkodīnvicaiņu]] [[Tips (zooloģija)|tipa]] [[Klase (bioloģija)|klase]], kuras pārstāvjiem centrālā (ar [[Organella|organellām]] bagātā) un perifērā (vakuolizētā un bieži vien ar [[Simbioze|simbiotiskām]] [[Aļģes|aļģēm]] pildītā) [[citoplazma]]s zonas ir nodalītas viena no otras ar centrālo kapsulu. [[Aksopodiālās mikrocaurulītes]] ir apkopotas sešu- vai divpadsmitstūru struktūrās, kas šķērsgriezumā atgādina ratu ar lāpstiņām.

sentences: '''13. decembris''' ir gada 347. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (348. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 18 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Stīvs Ērvins
|     vārds_orig = ''Steve Irwin''
|         attēls = Steve Irwin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Stīvs Ērvins 2005. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Austrālija|Viktorijas štats|Esendona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Kvīnslenda|Betrīfa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrālietis
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi = 1997—2006
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Terija Ērvina
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Stīvens Roberts Ērvins''' ({{val|en|Stephen Robert Irwin}}; dzimis {{dat|1962|2|22}}, miris {{dat|2006|9|4}}), pazīstams arī kā "krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), bija austrāliešu TV šovu vadītājs, dzīvās dabas pētnieks un dabas aizsardzības piekritējs. Viņš guva pasaules slavu ar raidījumu "Krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), ko viņš vadīja kopā ar sievu Teriju. Tāpat viņiem abiem piederēja Austrālijas Zoodārzs, ko dibināja S. Ērvina vecāki aptuveni 80 km attālumā no Kvīnslendas štata administratīvā centra [[Brisbena]]s. Viņš mira 2006. gada septembrī no [[dzeloņraja]]s dzēliena krūtīs Austrālijas ziemeļu piekrastē.<ref name="theage">{{cite news | title = Croc Hunter Irwin killed by stingray |work=The Age |location=Australia | date = 4 September 2006 | url = http://www.theage.com.au/news/National/Croc-Hunter-Steve-Irwin-died-instantly/2006/09/04/1157222051588.html | accessdate =4 September 2006}}</ref><ref>{{cite news | title = Farewell to a larrikin adventurer, killed in his prime | url = http://www.smh.com.au/news/national/farewell-to-a-larrikin-adventurer-killed-in-his-prime/2006/09/04/1157222072696.html?page=fullpage#contentSwap1 | work=The Sydney Morning Herald | date = 5 September 2006 | accessdate =4 February 2011}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.delfi.lv/news/world/other/australija-gajis-boja-telesova-krokodilu-mednieks-varonis-stivs-ervins.d?id=15421018|title= Austrālijā gājis bojā telešova 'krokodilu mednieks' varonis Stīvs Ērvins|accessdate= {{dat|2011|7|1||bez}}|author= BNS|date= {{dat|2006|9|4||bez}}|publisher= delfi.lv}}</ref>

sentences: '''Veneras pāriešana''' pāri [[Saule]]s diskam jeb '''Veneras tranzīts''' norisinās, kad [[Venera (planēta)|Venera]] nokļūst starp Sauli un [[Zeme|Zemi]], tādā veidā aizsedzot ļoti mazu daļu no Saules. [[Pāriešana (astronomija)|Pāriešanas]] laikā Venera no Zemes ir redzama kā mazs melns aplis, kas pārvietojas pa Saules disku. Šādas pāriešanas laiks parasti ir dažas [[stunda]]s (2004. gadā pāriešana ilga sešas stundas). Pāriešana ir līdzīga [[Saules aptumsums|Saules aptumsumam]], tikai šoreiz Saules diskam pāriet pāri nevis [[Mēness]], bet Venera. Lai gan Veneras [[diametrs]] ir četras reizes lielāks par Mēness diametru, Veneras pāriešana nav tik efektīva tāpēc, ka Venera atrodas daudz tālāk no Zemes un tās redzamais diametrs ir daudz mazāks. Pirms kosmisko lidojumu uzsākšanas Veneras pāriešana pāri Saules diskam ļāva zinātniekiem izmantot [[paralakse]]s metodi, lai aprēķinātu attālumu no Zemes līdz Saulei.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Taisons''' var būt:

sentences: {{Commonscat|Planets of the Solar System}}

sentences: '''Dūņas''' ir smalkgraudains, mīksts, organogēns [[drupiezis]], kas sastāv no minerālo un organisko vielu maisījuma, kas nogulsnējas ūdenstilpju dibenā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Ļubļana
| official_name             = Ljubljana
| settlement_type           = galvaspilsēta
| image_skyline             =
| image_flag                = Flag of Ljubljana.svg
| shield_link               = Ļubļanas ģerbonis
| flag_link                 = Ļubļanas karogs
| image_shield              = Blason ville si Ljubljana (Slovénie).svg
| pushpin_map               = Slovenia#Eiropa
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flaga|Slovēnija}} [[Slovēnija]]
| established_title         = Pirmoreiz minēta
| established_date          = [[1144]]
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| leader_title              = Mērs
| leader_name               = Zorans Jankovičs
| area_total_km2            = 163.8
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
| population_as_of          = 2020
| population_footnotes      =
| population_total          = 295504
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset                = +1
| timezone_DST              = [[Centrāleiropas laiks|CEST]]
| utc_offset_DST            = +2
| latd =46| latm =3| lats =5| latNS = N
| longd =14| longm =30| longs =20| longEW = E
| elevation_m               = 298
| postal_code_type          =
| postal_code               =
| website                   = {{url|http://www.ljubljana.si}}
| footnotes                 =
}}

sentences:
'''Zardari''' var būt:
* [[Bilavāls Zardārī Bhuto]];
* [[Asifs Ali Zardārī]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Hierochloe odorata Turówka wonna 2019-05-17 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Smaržīgā mārsmilga]] (''Hierochloe odorata'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hierochloe
| ģints_lv = Mārsmilgas
| binomial = Hierochloe
| autors =
}}'''Mārsmilgas''' ({{val|la|Hierochloe}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints. Mārsmilgas ir daudzgadīgi [[Saknenis|sakneņu]] [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas galvenokārt sastopami [[Mērenā josla|mērenajos]] un [[Subarktika|subarktiskajos]] reģionos [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], lai gan dažas sugas sniedzas uz dienvidiem [[Austrālija]]i un [[Latīņamerika]]i.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:18212-1|title=Hierochloe R.Br. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-12-17|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://plants.usda.gov/java/profile?symbol=HIERO|title=USDA Plants Database|website=plants.usda.gov|access-date=2022-12-17}}</ref> Šīs ģints pārstāvjiem ir raksturīga salda [[smarža]], ziedi sakārtoti [[Skara|skarā]] un olveidīgi [[Grauds|graudi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment?8738,9048|title=UC/JEPS: Jepson Manual treatment for HIEROCHLOE|website=ucjeps.berkeley.edu|access-date=2022-12-17}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Skvošs]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Datora infokaste
| name = [[AirPort]]
| developer = [[Apple Inc]]
| type = Bezvadu bāzes stacijas un kartes
| photo =
| first_release_date = [[1999]].gada [[21.jūlijs]]
| discontinuation_date =
| processor =
| baseprice =
| website = [http://apple.com/airport Apple.com - AirPort Extreme]
}}

sentences:
Ņujorkā]]
'''Statuja''' ir [[skulptūra]], kurā attēlots cilvēks vai dzīvnieks. Atšķirībā no [[krūšutēls|krūšutēliem]], statujā attēlotais objekts parasti ir visā tā augumā. Mazas statujas sauc par [[statuete|statuetēm]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Armēnijas Nacionālā galerija
| native_name         =  Հայաստանի ազգային պատկերասրահ
| image               = Armenia_Museum_of_Art_and_History.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            = Erevāna#Armēnija#Āzija
| map_size            =
| latd  = 40.17875
| longd =  44.514167
| established         = {{dat|1921}}
| location            = {{vieta|Armēnija|Erevāna|Republikas laukums (Erevāna)}}
| type                = [[Mākslas muzejs]]
| collection          = 40 000
| visitors            = 65 000 (2005)
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{oficiālā mājaslapa}}
}}
<mapframe text="Armēnijas Nacionālā galerija" width=260 height=280 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2087788"
}
</mapframe>
'''Armēnijas Nacionālā galerija''' ({{val|hy|Հայաստանի ազգային պատկերասրահ}}) ir [[mākslas muzejs]] [[Armēnija]]s galvaspilsētas [[Erevāna]]s centrā, [[Republikas laukums (Erevāna)|Republikas laukumā]]. Atrodas vienā ēkā ar [[Armēnijas Nacionālais vēstures muzejs|Armēnijas Nacionālo vēstures muzeju]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Boriss Vipers
|     vārds_orig = Борис Робертович Виппер
|         attēls = Boriss Vipers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Boriss Vipers Rīgā pēc 1924. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture, Mākslas vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Atzinības Krusts]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Staru slimība''' ir [[slimība]] kuru var iegūt [[jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]] iedarbības rezultātā. Tai raksturīgo simptomātiku nosaka jonizējošā starojuma veids, doza, dozas jauda un dzīvā organisma (piemēram, [[Cilvēks|cilvēka]]) aizsargfunkciju efektivitāte.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2459''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2459''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2460]]'', ''[[Kosmos-2461]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2458]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2460]]''
}}
'''''Kosmos-2459''''' (''Космос-2456'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 731. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 22.<ref name="ianc.rsa" /> 2020. gada jūnijā tika pārtraukta tā ekspluatācija.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ernests Džons Objena
 |      vārds_orig = ''Ernest John Obiena''
 |          attēls = Bongbong Marcos with EJ Obiena (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ernests Džons Objena 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|11|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Filipīnas|Manila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PHI}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,00 m (2023) {{piezīme|AR|Āzijas rekords}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{PHI}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Āzijas spēles]]}}
{{MedalGold |[[2022. gada Āzijas spēles|Handžou 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|Āzijas čempionāts}}
{{MedalGold |Doha 2019|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold |Bangkoka 2023|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |Bhubanešbara 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Universiāde]]}}
{{MedalGold |Neapole 2019|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunsvirlaukas pagasts
| karte             = Jaunsvirlaukas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Staļģene
| platība           = 123,4
| iedzīvotāji       = 3261<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3261 / 123.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.jaunsvirlauka.lv
}}

sentences: '''28. maijs''' ir gada 148. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (149. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 217 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C10H16O2
|molmasa=168,24
|blīvums=970
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=249—251 °C
}}
'''Ģerānijskābe''' (3,7-dimetil-2,6-oktadiēnskābe, (СН3)2C=СН−СН2−СН2−C(СН3)=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar sazarotu ķēdi un divām divkāršajām saitēm molekulā. Ģerānijskābe ir eļļains šķidrums.

sentences:
s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jugla
| tips                = stacija
| attēls              = Juglas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Juglas stacija 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1900
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      = Jegel
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 3 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (4 km) <br /> [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Varneka
 | official_name            = ''Варнек''
 | settlement_type          = ciemats
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Варнек.jpg
 | image_caption            = Varnekas nomale
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Ņencu autonomais apvidus]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1930
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 101
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd = 69| latm = 42| lats = 55| latNS = N
 | longd = 60| longm = 03| longs = 36| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Altice Arena''
| native_name =
| nickname = ''Pavilhão Atlântico''
| logo_image = Pavilhão Atlântico Meo Arena - Helder Palma.jpg
| logo_caption = ''Altice'' Arēna
| image =
| map_type =
| map_alt =
| map_size =
| map_caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names = ''Pavilhão da Utopia'' (1998)
''Pavilhão Atlântico'' (1998–2013)
''MEO Arena'' (2013–2017)
| location = {{vieta|Portugāle|Lisabona}}
| broke_ground = 1996
| built = 1996—1998
| opened = 1998
| renovated =
| expanded =
| closed =
| demolished =
| owner =
| operator =
| surface =
| scoreboard =
| cost = {{€|55 miljoni}}
| architect = [[Redžino Kruzs]]
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity = 20 000
| objects =
| suites =
| record_attendance =
| dimensions =
| acreage =
| website = {{URL|http://arena.altice.pt}}
| publictransit =
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| tenants =
| embedded =
| caption = 200px
}}
'''''Altice Arena''''' (iepriekš saukta '''''Pavilhão da Utopia''''', '''''Pavilhão Atlântico''''', kā arī kā '''''MEO Arena''''') ir daudzfunkcionāla arēna [[Portugāle|Portugālē]], [[Lisabona|Lisabonā]], kura tika atklāta [[1998. gads|1998. gadā]] izstādes ''[[Expo '98]]'' vajadzībām. Arēna ir trešā lielākā iekštelpu arēna [[Eiropa|Eiropā]], kā arī lielākā [[Portugāle|Portugālē]] ar 20 000 cilvēku ietilpību. Arēnā notika [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru|Orivesi|Orivesi}}
{{ezera infokaste
|ezers=Orivesi
|attēls=
| map = Somija
| map_label = Orivesi
| plat_d=62 | plat_m=14 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=29 | gar_m=29 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=601,3
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=75,9
|izteka=Savonrantas šaurums
|baseins=
|valstis=[[Somija]]
|salas=1495
|pilsētas=
}}
'''Orivesi''' ({{val|fi|Orivesi}}) ir liels [[ezers]] [[Somija|Somijā]], viens no [[Saimā]] ezera galvenajiem baseiniem. Viena no ezera daļām — Pāselke — ir sens [[meteorīts|meteorīta]] krāteris.

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nora Kalna
|     vārds_orig =
|         attēls = Nora Kalna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noras Kalnas dzejolis "Jūrai" uz ēkas sienas Nīderlandes pilsētā [[Leidene|Leidenē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = ''Mežsētas'', [[Rucavas pagasts]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnāliste, tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Eiropas putni]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Putni]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džimijs Veilss
|     vārds_orig = ''Jimmy Wales''
|         attēls = Wikimania 2016 - Press conference with Jimmy Wales and Katherine Maher 01 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džimijs Veilss 2016. gada ''[[Wikimania]]'' konferencē
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Alabama|Hantsvila}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}<ref name=hough/>
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās = Interneta uzņēmējs,<br>[[Vikipēdija]]s dibinātājs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts = Jimmy Wales signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Juglas ezera pieteka|Strazdupīte|Strazdupīte}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Gaiļupīte jeb Strazdupīte
|attēls=Strazdupīte (2).jpg
|paraksts=Gājēju celiņš gar Strazdupīti Juglas apkaimē
|garums=2,8
|baseins=2,2
|gada_notece=
|izteka=[[Gaiļezers]]
|ieteka=[[Juglas ezers]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=58 | sāk_plat_s=17 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=22 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=7 | iet_gar_EW=E
}}
'''Gaiļupīte''' (augštecē) jeb '''Strazdupīte''' (lejtecē) ir upe Rīgā. Tā iztek no [[Gaiļezers|Gaiļezera]] un tek cauri [[Mežciems (Rīga)|Mežciemam]] un [[Jugla (Rīga)|Juglai]] uz [[Juglas ezers|Juglas ezeru]]. Sākotnēji upe tecēja caur [[Dambjapurva ezers|Dambjapurva ezeru]], taču 2008. gadā abas upes daļas ar cauruļvadu apvienotas.<ref>[http://www.riga.lv/LV/PostingData/News/2008/5/ezers.htm?Date=23.05.2008 Sākta Dambjapurva ezera apejoša cauruļvada būve]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Fonoloģija''' (φωνή ''phōnē'', "skaņa" un λόγος ''lógos'', "mācība") ir valodniecības apakšnozare, kas pēta "valodas skanisko elementu funkcijas un skaņu attieksmju modeļus."{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=22}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Jūras slimība''' (kinetoze) ir stāvoklis ko izraisa [[acs|acu]] un [[vestibulārā sistēma|vestibulārās sistēmas]] uztvertās kustības nesakritība. Par tās cēloni visbiežāk uzskata kļūdainu organisma aizsargreakciju - [[smadzenes]] uz nesakritību starp no [[maņu orgāni]]em saņemtajiem signāliem reaģē kā uz saindēšanās radītām [[halucinācijas|halucinācijām]] un mēģina atrīvoties no iespējamiem [[toksīni]]em. Jūras slimības raksturīgākie simptomi ir nelabums, [[vemšana]], [[reibonis]] un nogurums. Jūras slimību var izjust ne tikai atrodoties uz kuģa, bet arī automašīnā, autobusā, vilcienā, lidmašīnā un jebkurā citā transportlīdzeklī. Tāpat jūras slimību var radīt filmas un datorspēles, kā arī [[centrifūga]]s vai citas ierīces, kurās cilvēka ķermenis strauji griežas un lidojumi bezsvara stāvoklī.

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences:
{{novecojis|to, ka tekstā informācija ir rakstīta nākotnes formā par 2010. gada vasaru, tāpēc pieļauju, ka vēl ir noteikti kaut kas jāatsvaidzina, jo spēle ir stipri attīstījusies}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''World of Tanks''
|bilde            =
|developer        = [[Wargaming.net]]
|publisher        = [[Wargaming.net]]
|engine           = [[Big World]]
|version          =
|released         =
|genre            = [[MMO]] action
|modes            =
|ratings          =
|platforms        =
|media            =
|requirements     = Minimālās sistēmas prasības: CPU 2.0 GHz, RAM 1Gb, Video GeForce 6800GT 128M
|input            =
}}
'''''World of Tanks''''' ({{val|lv|Tanku pasaule}}) ir datorspēle, daudzspēlētāju tiešsaistes lomu spēle reālajā laikā ([[MMORPG]]), Arcade žanra tanku simulators, Otrā pasaules kara vēsturiskajā vidē, kuru izstrādāja Baltkrievijas studija Wargaming.net. Spēļu izstrādātāji pozicionē to arī kā vairāklietotāju sistēmas action, vai [[MMORPG]] action. "Tanku pasaules" koncepcija, balstās uz masveida tanku komandu cīņām, PvP režīmā. Spēles izlaišana notiks 2010. gadā II ceturksnī. Spēle būs bezmaksas un tiks balstīta uz Free2Play shēmas. Spēlē ir paredzētas mikrotransakcijas. Par reālu naudu spēlētāji varēs iegādāties atribūtus, lai veidotu individuālu sava tanka izskatu, ka arī, lai iegādātos neparastus tankus, kas nedos priekšrocības spēlē, un spēles valūtai. Sakarā ar šiem faktoriem "Tanku pasaule" bieži tiek salīdzināta ar citām MMOG — [[Battlefield Heroes]] spēlēm.

sentences: [[Rīgas Grebenščikova lūgšanu nams|Grebenščikova baznīca]] [[Rīga|Rīgā]] (2002)]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Olstera
 | native_name             = ''Cúige Chonnacht''
''Connacht''
 | settlement_type         = Īrijas vēsturiskā province
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_shield            = Coat of arms of Ulster.svg
 | shield_size             = 90px
 | image_flag              = Flag of Ulster.svg
 | flag_size               = 150px
 | capital                 =
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Ulster locator map.svg
 | mapsize                 = 200px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{GBR}}
{{IRL}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 22067
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    = <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cso.ie/en/releasesandpublications/ep/p-syi/psyi2016/people/cen/|title=Preliminary Actual and Percentage Change in Population|website=web.archive.org|access-date=2022-10-05|archive-date=2018-10-31|archive-url=https://web.archive.org/web/20181031052758/https://www.cso.ie/en/releasesandpublications/ep/p-syi/psyi2016/people/cen/}}</ref>
 | population_total        = 2215454
 | population_as_of        = 2022
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Rietumeiropas laiks|WET]]
 | utc_offset              = +0
 | timezone_DST            = [[Rietumeiropas vasaras laiks|WEST]]
 | utc_offset_DST          = +1
 | website                 =
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
'''Tekošais konts''' ir valsts maksājuma [[Bilance|bilances]] sastāvdaļa, kas atspoguļo [[Prece|preču]], [[Pakalpojums|pakalpojumu]], sākotnējo ienākumu un otrreizējo ienākumu plūsmas starp dotās valsts [[Rezidents|rezidentiem]] un pārējo valstu rezidentiem.
Tekošais konts raksturo pārrobežu darījumus un atspoguļo noteiktā laika periodā veikto preču un pakalpojumu [[Eksports|eksportu]] un [[Imports|importu]], ienākumus (atlīdzība nodarbinātajiem, ienākumi no ieguldījumiem) un kārtējos pārvedumus ([[Pensija|pensijas]], dāvinājumi, u. tml.).
Saskaitot visu iepriekšminēto, tiek iegūta tekošā konta bilance.

sentences: '''Sakne''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[kāpināšana]]i pretējās darbības rezultāts, ja kāpinātājs pieder [[naturāli skaitļi|naturālo skaitļu]] kopai. Saknes atrašanu sauc par '''saknes vilkšanu'''. ''N''-tās pakāpes sakne skaitlim ''x'' ir skaitlis ''r'', kas kāpināts pakāpē ''n'', ir vienāds ar ''x''

sentences: Šis ir saraksts ar publikācijām [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]] par Vikipēdiju [[Vikipēdija latviešu valodā|latviešu]] un [[Vikipēdija latgaliešu valodā|latgaliešu valodā]]. Sarakstā iekļaujamas publikācijas, kur Vikipēdija ir viens no galvenajiem tematiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| fungi = ADD8E6
|          platums =<!-- Infokastes platums (default: 24em) -->
| attēls =2011-05-14 Russula lepida 146790 146793 combined.jpg
| att_nosaukums=[[Rožsārtā bērzlape|Rožsārtās bērzlapes]]
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Basidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| kategorijas =nē
}}
'''Bērzlapju rinda''' (''Russulales'') ir [[sēnes|sēņu]] [[rinda (bioloģija)|rinda]], kas pieder [[Himēnijsēnes|himēnijsēņu]] [[Klase (bioloģija)|klasei]]. Pēc ''Dictionary of the Fungi'' 10. izdevuma (2008) informācijas, rinda tolaik sastāvēja no 12 dzimtām, 80 ģintīm un 1767 sugām.<ref name=Kirk2008>{{Grāmatas atsauce |author=Kirk PM, Cannon PF, Minter DW, Stalpers JA. |title=Dictionary of the Fungi |url=https://archive.org/details/dictionaryfungit00kirk |edition=10th |publisher=CABI |location=Wallingford |year=2008|page=[https://archive.org/details/dictionaryfungit00kirk/page/609 609]|isbn=0-85199-826-7}} {{en ikona}}</ref> 2016. gadā [[Index Fungorum|''Species Fungorum'']] norādīja uz 13 dzimtām, 117 ģintīm un 3060 sugām,<ref>Kirk PM. ''"Species Fungorum (version January 2016).'' In: Species 2000 & ITIS Catalogue of Life".</ref> bet 2021. gadā ''Catalogue of Life'' atsaucās uz 12 dzimtām, 102 ģintīm un 3268 sugām.<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/3ZF Catalogue of Life: Russulales, skatīts 2021-01-18]</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{vikisaites+}}
[[Image:UVMapping.png|thumb|Tekstūra UV telpā saistīta ar 3D efektu.|400px]]
[[Image:UV mapping checkered sphere.png|thumb|Rūtota sfēra, bez (pa kreisi) un ar (pa labi) UV kartēšanu.]]
[[Image:Cube Representative UV Unwrapping.png|thumb| Kuba UV kartēšana.]]
'''UV kartēšana''' ir 3D modelēšanas process, kura rezultātā no 3D modeļa virsmas tiek radīts 2D attēls.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Adolf von Bergmann''
|              attēls = Ādolfs fon Bergmanis ap 1910.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = ap 1910. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1855
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Petrozavodska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1922
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Pauls Klemms]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 viesošanās Rīgas leprozorijā 1896. gada 3. augustā. Aiz viņa stāv Dr. med Ādolfs fon Bergmanis, kreisajā pusē Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretārs Dr. med. [[Pauls Klemms]].]]
'''Kārlis Ādolfs fon Bergmanis''' ({{val|de|Karl Adolf von Bergmann}}, 1855-1922) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ķirurgs, [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]s ķirurģijas nodaļas virsārsts (1883), [[Rīgas dome|Rīgas domnieks]] (1890-1893 un 1901-1917). Rīgas goda pilsonis (1920). Veicis pirmo radikālo kuņģa vēža operāciju Latvijā.

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pāri līķiem
| attēls = To Die For (1995).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''To Die For''
| žanrs = drāma, kriminālfilma, komēdija
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = [[Lora Ziskina]]
| scenārija autors = [[Baks Henrijs]]
| galvenajās lomās = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Mets Dillons]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Rank Organisation]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1995|5|20|Kannu filmu festivāls|1995|10|6|ASV}}
| ilgums = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/die-1995-0|title=To Die For|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2019|archive-date={{dat|2019|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190824104615/https://bbfc.co.uk/releases/die-1995-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=todiefor.htm|title=To Die For (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Pāri līķiem"''' ({{val|en|To Die For}}) ir 1995. gada kriminālkomēdija, kas balstīta uz Džoiss Meinardas tāda paša nosaukuma romānu; grāmatas pamatā savukārt ir Pamelas Smārtas dzīvesstāsts. Filmas režisors ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Nikola Kidmena]], [[Vakīns Fīnikss]] un [[Mets Dillons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{infobox tvseason
|season_name = "[[Simpsoni|Simpsonu]]" 8. sezona
|bgcolour = #8BC7D7
|show_name = [[Simpsoni]]
|image =
|caption = DVD
|country = {{USA}}
|network = [[Fox Broadcasting Company|Fox]]
|first_aired = 1996. gada 27. oktobris
|last_aired = <br />1997. gada 18. maijs
|region_1 = 2006. gada 15. augusts
|region_2 = 2006. gada 2. oktobris
|num_episodes = 25
|prev_season =
|next_season =
|episode_list =
|}}
'''"[[Simpsoni|Simpsonu]]" astotā sezona''' tika pārraidīta laika posmā no 1996. gada 27. oktobra līdz 1997. gada 18. maijam. Sezona tika uzsākta ar sēriju ''[[Treehouse of Horror]] VII''. Dažādi ar astoto sezonu saistīti darbi saņēma vairākas balvas, tai skaita divas [[Emmy balva|''Emmy'' balvas]]. Pirmajā reģionā (ASV, Kanāda, Bermudas un ASV piederošās teritorijas) DVD izdevums tika izdots 2006. gada 15. augustā, 2. reģionā (gandrīz visa Eiropa, Vidējos Austrumos, Ēģiptē, Japānā, Dienvidāfrikā, Svazilendā, Lesoto, Grenlandē, Francijas aizjūras departamentos un teritorijās) — 2006. gada 2. septembrī un 4. reģionā (Meksikā, Centrālamerikā, Karību reģionā, Dienvidamerikā, Jaunzēlandē, Austrālijā, Papua Jaungvinejā un lielākajā daļā Okeānijas) — 2006. gada 2. oktobrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nicotiana_tabacum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-098.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Solanales
| rinda_lv =Nakteņu rinda
| dzimta =Solanaceae
| dzimta_lv =Nakteņu dzimta
| ģints =Nicotiana
| ģints_lv =Tabakas ģints
| suga =N. tabacum
| suga_lv = Īstā tabaka
| binomial =Nicotiana tabacum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Common shelduck arp.jpg
|  att_nosaukums = [[Sāmsalas dižpīle]] (''Tadorna tadorna'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Tadorninae
| apakšdzimta_lv = Dižpīļu apakšdzimta
|       binomial = Tadorninae
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Fromholds Martenss
|     vārds_orig = ''Friedrich Fromhold Martens''
|         attēls = Friedrich Fromhold Martens TUL derbe gross.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Portrets apmēram 1880. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1845
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = [[Pērnava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Vilhelms Martenss, Terēze Vilhelmīne, dzim. Knasta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katarīna Marija Luīze Tūra
|          bērni = trīs meitas un viens dēls
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas universitāte]], Krievijas Impērijas Ārlietu ministrija
|     alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
|        zinātne = starptautiskās tiesības
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Monogrāfija "Civilizēto nāciju starptautiskās tiesības" divos sējumos (1882—1883),  Krievijas Impērijas starptautisko līgumu apkopojums 15 sējumos (1874–1909)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Nepietiekams uzturs
| image           = Orange ribbon.svg
| image_size      = 170
| alt             =
| caption         = Oranža lente simbolizē nepietiekama uztura problēmas
| specialitāte    = [[endokrinoloģija]], [[intensīvās aprūpes medicīna]]
| simptomi        = [[svara zudums]], [[kaheksija]], samazināta [[muskuļi|muskuļu]] un zemādas [[audi|audu]] masa, [[tūska]]s, pietūkušas [[lūpas]] un [[smaganas]], muskuļu sāpes un [[krampis|krampji]]
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = nepietiekama [[uzturvielas|uzturvielu]] uzņemšana, [[pārtikas trūkums]], [[ēstgriba]]s zudums
| riski           = nevar [[zīdīšana|barot ar krūti]], [[gastroenterīts]]
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = E40-E46
| ICD9            = 269, 269.8
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000404
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = <!--- norāde uz Populāro medicīnas enciklopēdiju, jānorāda saites beigas http://www.neslimo.lv/pme/?name={{PME}} --->
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Dekabristu sacelšanās
| partof      = [[1820. gada revolūcijas|1820. gada revolūcijām]]
| image       = Kolman decembrists.jpg
| image_size  =
| caption     = Karaspēka demonstrācija Pēterburgas Senāta laukumā 1825. gada 26. decembrī.
| date        =  1825 gada. 14 (26). Decembris
| place       = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
| territory   =
| result      = Valdības uzvara
Dekabristi sodīti ar nāvi vai izsūtīti uz [[Sibīrija|Sibīriju]]
| combatant1  = [[Dekabristu ziemeļu savienība]]
| combatant2  =  [[Krievijas Impērija]]
| commander1  =[[Sergei Petrovich Trubetskoy|Sergejs Trubeckojs]]
[[Jevgēnijs Obolonskis]]
[[Ņikita Muravjovs]]
[[Pāvels Pestelis]]†
[[Pjotrs Kahovskis]]†
| commander2  =  [[Nikolajs I]]
  [[Mihails Miloradovičs]] {{KIA}}
| strength1   = 3,000 karavīri
| strength2   = 9,000 karavīri
| casualties1 =
| casualties2 =
| notes       =
| casus       =
}}

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences: '''Ierobežojumi''' nodrošina biznesa prasību un datu integritātes īstenošanu datubāzē. Ir vairāku veidu ierobežojumi.

sentences:
{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leita
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Leitha
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Lajta
| attēls            = Leitha_Kleinwolkersdorf.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leita pie Kleinvolkersdorfas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Lancenkirhene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Mošonas Donava]])
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=17 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=17 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 120,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 10
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vāhānas grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Afganistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =09 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =13 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}<br/>{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 160
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 6421
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Vāhānas grēda''' ({{val|fa|سلسله کوه واخان}}) vai '''Vahonas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Вахон}}) ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamira]] dienvidos [[Afganistāna|Afganistānā]] un uz Afganistānas un [[Tadžikistāna]]s robežas.<ref>{{PZT|746|Vahanas grēda}}</ref> Stiepjas 160 km garumā austrumu—rietumu virzienā; dienvidos to norobežo [[Vāhāndarja]]s upe rietumdaļā un [[Oksu]] augštece austrumdaļā, ziemeļos — [[Lielais Pamirs|Lielā Pamira]] ieleja ar [[Pāmira]]s upi rietumdaļā un Oksu kreisā krasta pieteku augštecēm austrumdaļā. Grēdas vidējais augstums ap 5000 m, maksimālais — 6421 m. Veidota no izvirdumiežiem un metamorfajiem iežiem, nogāzes lēzenas, tās šķērso [[trogieleja]]s. Korē mūžīgā sniega un ledus lauki aizņem ap 94 km².

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pandža
| citvaloda         =
| oriģinālnosaukums =
| citvaloda1        =
| oriģinālnosaukums1=
| citvaloda2        =
| oriģinālnosaukums2=
| citvaloda3        =
| oriģinālnosaukums3=
| attēls            = Panj River.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Tadžikistāna#Afganistāna
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Pāmīra]], [[Vāhāndarja]]
| ieteka            = [[Amudarja]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{TJK}}<br />{{AFG}}
| garums            = 921
| iztekas_augstums  = 2799
| ietekas_augstums  = 310
| kritums           = 2489
| caurtece          = 1000
| gada_notece       =
| baseins           = 114000
| pietekas          = [[Bartanga]], [[Koukče]]
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=1 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=72 | sāk_gar_m=39 | sāk_gar_s=41 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=6 | iet_plat_s=39 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=68 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
}}
'''Pandža''' ({{val-tg|Панҷ}}; {{val-fa|پنج}}) ir upe [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], viena no [[Amudarja]]s satekupēm.<ref>{{PZT|571|Pjandža}}</ref> Sākas [[Pamirs|Pamira]] dienvidos, satekot [[Pāmira]]s un [[Vāhāndarja]]s upēm. Tek rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa šauru ieleju starp Pamiru un [[Hindukušs|Hindukušu]]; visā garumā ir [[Afganistāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežupe. Upes garums ir 921 km, kopā ar Vāhāndarju — 1141 km. Lejasdaļā Pandža tek pa [[Baktrija]]s līdzenumu, kur, satekot ar [[Vahša|Vahšu]], veido Amudarjas sākumu. Lielākās pietekas ir [[Šīve]], [[Koukče]], [[Kondoza]] (kreisās), [[Gunda]], [[Bartanga]], [[Kizilsu (Pandžas pieteka)|Kizilsu]] (labās). Upei galvenokārt ledāju kušanas barošana. Lielākās pilsēta krastos ir [[Horuga]] un [[Pandža (pilsēta)|Pandža]] Tadžikistānā. Gar upes labo krastu stiepjas [[Pamira trakts]], upi šķērso tilti pie [[Iškošima]]s un Horugas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hitīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = fungīns
|           CAS numurs = 1398-61-4
|      ķīmiskā formula = (C8H13NO5)n
|              molmasa = līdz 260 000
|              blīvums = ~1480<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/1398-61-4/chitin.html 1398-61-4 Chitin]</ref>
|  kušanas temperatūra = sadalās virs 300 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Hitīns''' ({{val|el|χιτών}} (''chitōn'') — '[[hitons]]') ir dabā bieži sastopams [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[polisaharīdi|polisaharīds]]. Tā ir cieta, puscaurspīdīga viela. Ķīmiski hitīns ir uzskatāms par N-acetil[[glikozamīns|glikozamīna]] [[polimērs|polimēru]] — poli-N-acetil-D-glikozo-2-amīnu ar formulu (C8H13NO5)n. N-acetilglikozamīna atlikumi savā starpā saistīti ar ''β''-(1,4)-glikozīdsaitēm, tādējādi hitīna ķīmiskā struktūra līdzīga [[celuloze]]s struktūrai, tikai pie glikozes otrā oglekļa atoma [[hidroksilgrupa]]s −OH vietā hitīnā atrodas acetilaminogrupa −NHCOCH3. Sadalās virs 300 °C

sentences:
{{infokaste+}}
'''Rameka''' jeb '''Ramēķis''' (tekstos: ''Rameko'', ''Rameke'') bija [[Tālava]]s valdnieka [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēls, kas no 1214./1215. gada kā [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis valdīja tēva zemēs, pirms tās tika sadalītas starp [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]] 1224. gadā.

sentences: '''Noturīgs veģetatīvs stāvoklis''', '''pastāvīgs veģetatīvs stāvoklis''' (PVS) vai '''pēckomas nereaģēšana'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://synapse.org.au/fact-sheet/coma-and-brain-injury/|title=Coma and brain injury|website=Synapse|access-date=2023-03-19|language=en-AU}}</ref> (''post-coma unresponsiveness; PCU'') ir apziņas traucējumi, kad pacienti ar smagiem [[Smadzenes|smadzeņu]] bojājumiem atrodas daļēja uzbudinājuma, nevis patiesas apziņas stāvoklī. Pēc četrām nedēļām veģetatīvā stāvoklī (VS) pacients tiek klasificēts kā pastāvīgā veģetatīvā stāvoklī. Šī diagnoze tiek klasificēta kā pastāvīgs veģetatīvs stāvoklis dažus mēnešus (trīs [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un sešus [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]) pēc netraumatiskas smadzeņu traumas vai vienu gadu pēc traumatiskas traumas. Lietots tiek arī termins "nereaģējošs nomodas sindroms",<ref>{{publikācijas atsauce|last1=Kang|first1=Xiao-gang|last2=Li|first2=Li|last3=Wei|first3=Dong|last4=Xu|first4=Xiao-xia|last5=Zhao|first5=Rui|last6=Jing|first6=Yun-yun|last7=Su|first7=Ying-ying|last8=Xiong|first8=Li-ze|last9=Zhao|first9=Gang|date=2014|title=Development of a simple score to predict outcome for unresponsive wakefulness syndrome|journal=Critical Care|volume=18|issue=1|pages=R37|doi=10.1186/cc13745|issn=1364-8535|pmc=4056750|pmid=24571596|last10=Jiang|first10=Wen}}</ref> jo "veģetatīvajam stāvoklim" sabiedrībā ir zināma negatīva nozīme.<ref name="Laureys_2010">{{publikācijas atsauce|display-authors=6|vauthors=Laureys S, Celesia GG, Cohadon F, Lavrijsen J, León-Carrión J, Sannita WG, Sazbon L, Schmutzhard E, von Wild KR, Zeman A, Dolce G|date=November 2010|title=Unresponsive wakefulness syndrome: a new name for the vegetative state or apallic syndrome|journal=BMC Medicine|volume=8|pages=68|doi=10.1186/1741-7015-8-68|pmc=2987895|pmid=21040571}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |          name = Endijs Vorhols
 |     name_orig = ''Andy Warhol''
''Андрій Варгола''
 |         image = Andy Warhol by Jack Mitchell.jpg
 |     imagesize = 250px
 |       caption = Endijs Vorhols 1973. gadā
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1928|8|6}}
 |      location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |     deathdate = {{miršanas datums un vecums|1987|2|22|1928|8|6}}
 |    deathplace = {{vieta|ASV|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka}}
 |   nationality = [[rusīni|rusīns]]
 |         field = [[Novilkums|estamps]], [[Glezniecība|gleznošana]], [[kino]]
 |      training = [[Karnegī Tehnoloģijas institūts]]
 |      movement = [[popārts]]
 |  famous works = ''Campbell's Soup Cans'', 1962
''Marilyn Diptych'', 1962
 | influenced by =
 |    influenced =
 |       patrons =
 |        awards =
}}

sentences:
{{Commons cat|Brain}}
{{Cat main|Smadzenes}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Laura Dreiže
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[rakstniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[romantika]], [[šausmu]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Nepabeigtais skūpsts]]", "[[Laimes monitorings]]", "[[Naktstauriņš (grāmata)|Naktstauriņš]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|         dzimums = S
}}
'''Laura Dreiže''' (dzimusi {{dat|1990|6|12}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[rakstniece]] un [[tulkotāja]], [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] un [[fantāzijas literatūra|fantāzijas]] grāmatu autore. Trīs reizes bijusi apgāda [[Zvaigzne ABC]] konkursa "[[Latviešu oriģinālliteratūra bērniem un jauniešiem]]" laureāte, kā ietvaros publicējusi trīs no savām izdotajām grāmatām.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Gaurenītes
| ģints = Sagina
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Sagina nodosa kz11.jpg
| att_nosaukums =
| suga = Sagina nodosa
| suga_lv = Mezglainā gaurenīte
| binomial = Sagina nodosa
}}'''Mezglainā gaurenīte''' ({{val|la|Sagina nodosa}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama diezgan bieži visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros, smilšainos pazeminājumos [[Mežs|mežos]], kā arī [[Kāpa|starpkāpu]] ieplakās, ūdenstilpju krastos, ceļmalās un nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sagina-nodosa-l-fenzl/|title=mezglainā gaurenīte - Sagina nodosa (L.) Fenzl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-09}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ziemeļaličuras grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =55 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =00 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 150
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Kulins]]
|augstums               = 5931
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļaličuras grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Аличури Шимолӣ}})<ref>[http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=en&kohanimi=96042535&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb EKI KNAB]{{Novecojusi saite}}</ref> vai '''Bazardara''' ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|780}}</ref> Izvietojusies Pamira dienviddaļā [[kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]] starp [[Murgoba (upe)|Murgobas]] upi un [[Sarezas ezers|Sarezas ezeru]] ziemeļos un [[Aličura]]s upi un [[Jašilkels|Jašilkela]] ezeru dienvidos. Rietumos piekļaujas [[Rūšons|Rūšona]] grēdai. Veidota no slānekļiem un kaļķakmeņiem. Ziemeļu nogāze stāva, to saposmo šauras ielejas. Korē apledojums, šļūdoņi, to kopējā platība ap 470 km². Augstākā virsotne ir [[Kulins]] (5931 m)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pamir-alay-map-2.narod.ru/CentralAsia_CK42/Tajikistan_100000/J-43/10-43-062.jpg |title=Topokarte J-43-62 оз.САРЕЗСКОЕ |access-date={{dat|2015|02|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305035230/http://pamir-alay-map-2.narod.ru/CentralAsia_CK42/Tajikistan_100000/J-43/10-43-062.jpg |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Irhtas kalnos grēdas ziemeļrietumos.

sentences:
{{Cita nozīme|antivielu fizikā|imunoloģiskajām antivielām|antivielas}}
'''Antiviela''' jeb '''antimatērija''' ir [[viela]] ([[matērija]]), kas sastāv no [[antidaļiņa|antidaļiņām]]. Tā tiek uzskatīta par matēriju "ar pretēju zīmi", jo parasto [[nuklons|nuklonu]] un [[elektrons|elektronu]] vietā sastāv no antinukloniem ([[antiprotons|antiprotoniem]] un [[antineitrons|antineitroniem]]) un [[pozitrons|pozitroniem]], kam [[masa]] un [[spins]] ir tādi paši kā atbilstošajām [[elementārdaļiņa|daļiņām]], bet [[elektriskais lādiņš]] - pretējs. Lielākajai daļai elementārdaļiņu, piemēram, [[mions|mioniem]], [[pions|pioniem]], [[kaons|kaoniem]] eksistē atbilstošas antidaļiņas (antimioni, antipioni, antikaoni u.c.) ar tādu pašu [[vidējais dzīves laiks|vidējo dzīves laiku]], bet pretēju lādiņu un citiem parametriem ([[barionu lādiņš|barionu lādiņu]], [[leptonu lādiņš|leptonu lādiņu]], [[dīvainība (fizika)|dīvainību]], [[šarms (fizika)|šarmu]], [[magnētiskais moments|magnētisko momentu]]<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 45. lpp.</ref>. Ir arī tādas daļiņas, kam nav antidaļiņu (var uzskatīt, ka tās ir pašas sev antidaļiņas), piemēram, [[fotons|fotoni]] un neitrālie pioni.

sentences:
anatomiskā uzbūve]]
'''Oža''' ir viena no sajūtām jeb [[pamatmaņas|pamatmaņām]], kuru nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt [[smarža]]s, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir savādāki.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Brasaī
|     vārds_orig = ''Brassaï''
|         attēls =Brassai-1681052842.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Brašova]], [[Transilvānija]]
[[Austroungārija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Boljēsirmēra]],
{{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Ungārija|ungāru]], vēlāk [[Francija|franču]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = fotogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Viesītes muzejs "Sēlija"
| native_name         =
| image               = Viesites vagonu depo.jpg
| imagesize           =
| caption             = Bijusī depo vagonu remontdarbnīcas ēka
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd = 56| latm = 20| lats = 42| latNS =N
| longd = 25| longm = 33| longs = 27| longEW =E
| established         = {{dat|2000|||N|bez}}
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Latvija|Viesīte|Annas Brodeles iela 7|3s= Annas Brodeles iela 7 (Viesīte)}}
| type                = reģionālais muzejs, specializētais muzejs
| collection          =
| visitors            =
| director            = Ilma Svilāne
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.muzejsselija.lv/}}
}}
'''Viesītes muzejs "Sēlija"''' ir reģionālais [[muzejs]],<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Reģionālais muzejs|url=https://www.kulturaskarte.lv/lv/muzeji/regionalais-muzejs-daudzpusigi-raksturo-kadu-noteiktu-teritoriju}}</ref> kura misija ir iemūžināt un glabāt [[Sēlija]]s kultūrvēsturiskā novada un seno [[Sēļi|sēļu]] cilts vārdu, veidot un nostiprināt sēlisko pašapziņu [[Viesīte]]s un Sēlijas kultūrvēsturiskā novada ļaudīs.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Viesītes muzejs "Sēlija"|url=http://www.muzejsselija.lv/?page_id=2035|website=http://www.muzejsselija.lv/|access-date={{dat|2018|02|27||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180405162919/http://www.muzejsselija.lv/?page_id=2035|archivedate={{dat|2018|04|05||bez}}}}</ref>  Nozīmīgu muzeja daļu veido ekspozīcija par [[Viesītes šaursliežu dzelzceļš|Viesītes šaursliežu dzelzceļu]], kas izvietota vēsturiskajā dzelzceļa depo teritorijā un ēkās. Saglabātā lokomatīve un divi vagoni ir atpazīstamākais tūrisma objekts Viesītē.

sentences: '''Atdzejojums''' jeb '''atdzeja''' ir [[dzeja|dzejiska]] teksta [[Tulkošana|tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], saglabājot oriģināla jēgu un formas īpatnības.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Santa_Maria_delle_Grazie_Milan_2013.jpg
| image_size            =
| caption               = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| map_type              = Milāna#Itālija#Eiropa
| relief = yes
| map_size              =
| map_label = Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca
| position = left
| latd  = 45.465833  | latNS  = N
| longd = 9.171111  | longEW = E
| location              = {{vieta|Itālija|Lombardija|Milāna}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]/[[renesanse]]
| architect             = [[Donato Bramante]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1466
| year_completed        = 1497
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Svētās Žēlastības Marijas baznīca un dominikāņu klosteris ar Leonardo da Vinči "Svēto Vakarēdienu"
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/93 93]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1,5 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Milānas Svētās Žēlastības Marijas baznīca" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q244952"
}
</mapframe>

sentences:
{{Infokaste sporta apbalvojums
|balva                  = Džona Rosa Robertsona kauss
|Attēls                 = J Ross Robertson Cup.png
|Pasniedz kopš          = 1919
|Pašreizējais īpašnieks = [[Pīterboro "Petes"]] (10)
|Pasniedz               = [[Ontārio hokeja līga|OHL]] čempionvienībai
}}
'''Džona Rosa Robertsona kauss''' ir [[hokejs|hokeja]] apbalvojums, kuru pasniedz katras sezonas [[Ontārio hokeja līga]]s čempionvienībai. Kauss pirmo reizi tika pasniegts [[1919]]. gadā. Tas nosaukts par godu [[Džons Ross Robertsons|Džonam Rosam Robertsonam]], kurš no [[1899]]. līdz [[1905]]. gadam bija [[Ontārio hokeja asociācija]]s prezidents.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Helmuts Štegmanis
| attēls              =
| amats               = [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1933]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1892|10|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =[[1983]]. gadā (90—91 gadu vecumā)
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu zemes partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Helmuts Štegmanis''' ({{val-de|Helmuth Stegman}}; {{dat|1892|10|19|N|bez}} — 1983. gads) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[4. Saeima]]s deputāts.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Gumplovičs
|     vārds_orig = ''Ludwig Gumplowicz''
|         attēls = Gumplowicz.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = [[Krakova]], [[Krakovas brīvpilsēta]]
(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(mūsdienās {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Grācas universitāte]]
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|        zinātne =[[socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =[[Šterna-Gerlaha eksperiments]] (1922)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Globulina gibba.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|            ģints = Globulina
|         ģints_lv = Globulīnas
|             suga = Globulina gibba
|         binomial = <small>(d'Orbigny in Deshayes, 1832)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Globulina gibba''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Polimorfinīdas|polimorfinīdu]] kārtā un [[Polimorfinīdes|polimorfinīžu]] dzimtā. Sugu 1832. gadā kā ''Polymorphina gibba'' aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]], taču pirmo reizi bez apraksta viņš to pieminēja vēl 1826. gadā. Nosaukums "''gibba''" [[Latīņu valoda|latīniski]] nozīmē kupris vai kuprainis. ''Globulina gibba'' ir [[globulīnas|globulīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Biskajas līcis|Biskajas līcī]], [[Ķeltu jūra|Ķeltu jūrā]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Ķīna]]s un [[Japāna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/Foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113656#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] suga ir zināma no [[Eocēns|eocēna]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piedzīvojumu zeme
| attēls                   = Adventurelandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adventureland''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Anne Kerija]]
* [[Teds Houps]]
| scenārija autors         = Gregs Motola
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bills Haders]]
* [[Mārtins Storrs]]
| mūzika                   = [[Jo La Tengo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|3||bez}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventureland-2009|title=Adventureland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adventureland.htm|title=Adventureland (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piedzīvojumu zeme"''' ({{val|en|Adventureland}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura režisors un scenārija autors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Kristena Viga]], [[Raiens Renoldss]], [[Bills Haders]] un [[Mārtins Storrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|3||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences: {{jāuzlabo|nav īsti saprotams, par ko raksts. Noformējums. Pareizrakstība}}

sentences:
'''''SAP NetWeaver Business Intelligence''''' ('''''SAP NetWeaver BW''''') ir [[Datu bāze|datubāzu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] kombinācija, kura tiek pielietota, lai atbalstītu vadības lēmumu pieņemšanu. To izstrādājis Vācijas uzņēmums ''[[SAP (uzņēmums)|SAP AG]]''. ''BW'' ir daļa no ''[[SAP NetWeaver]]'' tehnoloģiju platformas.
<!--SAP datu noliktava ir centrālais komponents kopīgā ''SAP'' programmu komplektā.-->SAP datu noliktava ir izstrādāta tā, lai darbotos gan SAP, gan arī ārpus SAP vides.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Edgars „Mazais”
|Attēls =
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Edgars Krūmiņš
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|5|6}}
|Vieta = {{Vieta|Latvija| Rīga}}
|Instrumenti = [[bungas]]
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]], [[mūsdienu tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = bundzinieks
|Gadi = 1997—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Heresiarh]]'' (1997—2002)
''[[Skyforger]]'' (1998—2015)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris Jozefštatē
| nosaukums_orig   = ''Theater in der Josefstadt''
| attēls           = Wien_Theater_Josefstadt.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48.209444 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.352778 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.josefstadt.org/}}
}}

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences: {{Commonscat|World Wide Web|Vispasaules tīmeklis}}

sentences: '''Lilienfeldi''' ({{val|de|von Lilienfeld}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Zviedru Vidzeme]]s laikā uzņemta [[Zviedrija]]s dižciltīgo ģimeņu sarakstā, vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]] un Vācijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ingrīda — pašiņu karaliene
| attēls                   = Ingrid Goes West.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ingrid Goes West''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Mets Spaisers]]
| producents               =
* [[Džareds Īens Goldmens]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Tims Vaits]]
* [[Trevors Vaits]]
* [[Ādams Mirelss]]
* [[Roberts Mirelss]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Brensons Smits]]
* Mets Spaisers
| galvenajās lomās         =
* [[Obrija Plaza]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Billijs Magnusejs]]
* [[Vaiets Rasels]]
* [[Poma Klementjeva]]
* [[O'Šea Džeksons jaunākais]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Star Thrower Entertainment]]''
* ''[[Mighty Engine]]''
* ''[[141 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Neon]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|8|11|ASV|2017|11|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017|title=Ingrid Goes West|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323151754/http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingridgoeswest.htm|title=Ingrid Goes West (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ingrīda — pašiņu karaliene"''' ({{val|en|Ingrid Goes West}}) ir 2017. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mets Spaisers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Obrija Plaza]], [[Elizabete Olsena]], [[Billijs Magnusejs]], [[Vaiets Rasels]], [[Poma Klementjeva]] un [[O'Šea Džeksons jaunākais]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Oksihidrohinons''' (1,2,4-trihidroksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Konrads
|     vārds_orig = ''Victor Conrad''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[seismoloģija]]
[[meteoroloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Čerņivcas Universitāte]]
[[Vīnes Universitāte]]
[[Ņujorkas Universitāte]]
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Čikāgas Universitāte]]
[[Hārvarda Universitāte]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    pasniedzēji = [[Juliuss Hanns]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:World_marriage-equality laws.svg|thumb|upright=2|{{Legend|#025|Viendzimuma laulība}}]]
'''Viendzimuma laulība''' ir [[laulība]] starp viena [[dzimums|dzimuma]] cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2024. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 35 valstīs ([[Andora|Andorā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Čīle|Čīlē]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Francija|Francijā]], [[Islande|Islandē]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Kostarika|Kostarikā]], [[Luksemburga|Luksemburgā]], [[Malta|Maltā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Somija|Somijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Urugvaja|Urugvajā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]]). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos ([[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

sentences:
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts
|          vārds_orig = ''Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1815
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Madride]], {{ESP}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Firhtegots Lēberehts fon Nordenflihts''' ({{val-de|Fürchtegott Leberecht Freiherr von Nordenflycht}}, {{val|es|Barón Timoteus von Nordenflycht y Averbach}}; 1752—1815) bija Latvijā dzimis raktuvju direktors [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijā-Lietuvā]], vēlāk [[Peru]].

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{līdzīgs|Pilsāta}}
 [[Vācija]]s rietumdaļā.]]
'''Pilsēta''' ir [[apdzīvota vieta]] ar ievērojamu [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]], rūpniecisku, tirdzniecības, kultūras un administratīva vai politiska centra nozīmi. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Pilsētām ir raksturīga [[ēka|ēku]] koncentrācija un pilsētas [[infrastruktūra]]: [[iela]]s, [[laukums|laukumi]], [[transporta tīkls]], [[enerģija]]s, [[ūdensapgāde]]s, [[atkritumi|atkritumu]] apsaimniekošanas un citas sistēmas. Pat neliela pilsēta nevar iztikt bez [[medicīna]]s institūcijām, glābšanas, sociālās palīdzības un citām struktūrām. Pilsētās koncentrējas arī [[izglītība]]s un [[kultūra]]s objekti: [[Bērnudārzs|bērnudārzi]], [[skola]]s, [[universitāte]]s, [[Muzejs|muzeji]], [[Teātris|teātri]] u.c.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Luznavas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Maltas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hertogenbosa
 | official_name            = '' 's-Hertogenbosch''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sintjandenboschnl.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of 's-Hertogenbosch.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = S-Hertogenbosch wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = top
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļbrabante]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1185. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 39.98
 | area_land_km2            = 36.38
 | area_water_km2           = 3.60
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2022. gada maijā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157486
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 42 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.s-hertogenbosch.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Fātimiju kalifāts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Ziemeļāfrika
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = kalifāts
|
|gads_sākums         = 909. gads
|gads_beigas         = 1171. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|p1                  = Abāsīdu kalifāts
|flag_p1             = Abbasid banner.svg
|p2                  = Aglabidi
|flag_p2             =
|p3                  = Ikšididu dinastija
|flag_p3             =
|p4                  = Rustamīdu dinastija
|flag_p4             =
|s1                  = Aijūbidu dinastija
|flag_s1             = Saladin's Standard.svg
|s2                  = Krustnešu valstis
|flag_s2             =
|s3                  = Sicīlijas emirāts
|flag_s3             =
|s4                  = Zirīdu dinastija
|flag_s4             =
|s5                  = Hammadidu dinastija
|flag_s5             =
|s6                  = Lielā Seldžuku impērija
|flag_s6             = Flag of the Seljuk.png
|s7                  = Mekas šerifāts
|flag_s7             = Hashmite Banner.png
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Fatimid Caliphate.PNG
|image_map_caption   = Fātimiju kalifāts laika gaitā
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Rakkāda]] (909–921)|[[Mahdija]] (921–948)|[[Mansūrija]] (948–973)|[[Kaira]] (973–1171)}}
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[koptu valoda]]}}
|reliģija            = [[šiītu islāms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|title_leader        =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vestminsteras Svētās Margaritas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Saint.margarets.overall.london.arp.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētās Margaritas baznīca
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Svētās Margaritas baznīca
| position              = left
| latd                  = 51.5
| longd                 = -0.126944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Vestminstera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1486. gads
| year_completed        = 1523. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vestminsteras pils, Vestminsteras abatija un Svētās Margaritas baznīca
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/426 426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Vestminsteras Svētās Margaritas baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q823412"
}
</mapframe>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Laucesas pagasts
| karte             = Laucesas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Laucesas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Laucesas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Mirnijs
| platība           = 61,22
| iedzīvotāji       = 1571<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1571 / 61.22 round 1}}
| izveidots         = 1864
| mājaslapa         = www.laucese.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Prunus padus0.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Rosales
| rinda_lv =Rožu rinda
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Prunus
| ģints_lv =Kauleņkoki
| suga =P. padus
| suga_lv =Parastā ieva
| binomial=Prunus padus
| autors =L.
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Spēles uz Apple Inc. platformām]]
[[Kategorija:IPod]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Preses izdevuma infokaste
| title               = Postimees
| image_file          =
| image_size          =
| image_caption       =
| editor_title        =
| editor              = [[Lauri Husars]]
| previous_editor     =
| staff_writer        =
| category            =
| frequency           =
| circulation         =
| publisher           = ''[[Eesti Meedia]]''
| paid_circulation    =
| unpaid_circulation  =
| circulation_year    =
| total_circulation   =
| founded             =
| firstdate           =
| finalnumber         =
| finaldate           =
| company             =
| country             = {{vieta|Igaunija}}
| based               =
| language            = [[igauņu valoda]]
| website             = {{url|https://www.postimees.ee/}}
| issn                =
|logo=Postimees_logo.svg}}

sentences: '''MariaDB '''ir [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma|relāciju datu bāzu pārvaldības sistēma]] (RDBMS). Projekts sākts kā [[MySQL]] relāciju datu bāzu pārvaldības sistēmas sazarojums un arī tālākajā izstrādē tiek uzturēta augsta saderība ar MySQL, nodrošinot “drop-in” aizvietojamību — [[Lietojumprogrammas saskarne]] (API) gandrīz pilnībā sakrīt ar MySQL API <ref name="saderība">[https://mariadb.com/kb/en/library/mariadb-vs-mysql-compatibility/ MariaDB versus MySQL: Compatibility]</ref>.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| portrayer = [[Dženifere Anistone]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| birthday = 5. maijs
| occupation =
| homes = Monikas dzīvoklis (1.—6. sezona)
Fēbes dzīvoklis (6.—7. sezona)
Džoija dzīvoklis (7.—8. sezona)
Rosa dzīvoklis (8.—9., 10. sezona)
Džoija dzīvoklis (9.—10. sezona)
| family = Leonards Grīns (tēvs)
Sandra Grīna (māte)
Džila Grīna (māsa)
Eimija Grīna (māsa)
| spouse = [[Ross Gellers]] (1999—2000, 2004—pašlaik)
| children = Emma Gellere-Grīna (meita)
Bens Gellers (padēls)
| relatives = [[Monika Gellere]] (svaine)
[[Čāndlers Bings]]
(svainis)
| nieces and nephews = Erica Bing (māsasmeita)
Jack Bing (brāļameita)
}}
'''Reičela Grīna''' ({{val|en|Rachel Karen Green}}) ir tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Dženifere Anistone]]. Par šo lomu viņa ir saņēmusi ''[[Emmy balva|Emmy]]'', [[Ekrāna aktieru ģildes balva|Ekrāna aktieru ģildes balvu]] un [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]].<ref>{{ziņu atsauce|title= Jennifer Aniston almost missed out on ‘Friends’ role|work= [[San Francisco Chronicle]]|date= |url= http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/|accessdate= 2012-05-05|archive-date= 2012-05-03|archive-url= https://web.archive.org/web/20120503055625/http://blog.sfgate.com/dailydish/2012/04/27/jennifer-aniston-almost-missed-out-on-%E2%80%98friends%E2%80%99-role/}}</ref>

sentences:
{{eksperts}}
{{jāuzlabo|Aplami un neprecīzi apgalvojumi, raksta nosaukums.}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enijs Maiks (''Annie Mike'')
|          Attēls = Enijs_Maiks_2016_foto_Igors_Linga.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = 2016. gadā
|        Dz_vārds = Ainārs Micītis
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1965|02|8}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Elektronika (mūzikas žanrs)|Elektronika]], [[alternatīvais pops]], [[psihodēliskais pops]]
|    Nodarbošanās = ierakstu producents, dziesmu un tekstu autors, izpildītājs
|     Instrumenti = [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]], [[sitamie instrumenti]], [[personālais dators]], [[balss]]
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = ''[[MicRec]]''
''[[Mapl]]''
''[[Studija Mix]]''
''[[Estrada Chart Music]]''
''[[Elektrikana Rekordz]] (One Man And A Drum Machine)''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.elektrikelderz.com elektrikelderz.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Enijs Maiks''' ({{val|en|Annie Mike}}; īstajā vārdā '''Ainārs Micītis'''; dzimis {{dat|1965|02|08}}) ir latviešu [[elektroniskā mūzika|elektroniskās mūzikas]] un [[popmūzika]]s izpildītājs, ierakstu producents, dziesmu un tekstu autors, neatkarīgās ierakstu izdevniecības ''[[Elektrikana Rekordz]] (One Man And A Drum Machine)'' līdzdibinātājs. Ar dažādiem pseidonīmiem izdevis deviņpadsmit albumu. Producējis dziesmas un virkni albumu arī citiem izpildītājiem, tai skaitā ar [[Jana Hermane|Janu Hermani]].

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences: '''Kokarde''' ({{val-fr|cocarde}}) ir formas tērpa galvassegas atšķirības zīme.

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences: '''Milzu zvaigzne''' jeb '''milzis''' ir [[zvaigzne]] ar lielāku [[diametrs|diametru]] vai starjaudu, salīdzinot ar līdzīgas virsmas temperatūras [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigznēm]] [[Hercšprunga-Rasela diagramma|Hercšprunga-Rasela diagrammā]]. Parasti tās [[rādiuss]] ir no 10 līdz 100 [[Saule]]s rādiusu un starjauda 10 līdz 1000 reižu lielāka nekā Saulei. Sevišķi lielas milzu zvaigznes sauc par [[Pārmilzis|pārmilžiem]] un [[hipermilzis|hipermilžiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts =
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi =
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

sentences:
{{Commonscat|Fiction|Izdomājumi}}
[[Kategorija:Alternatīvā realitāte]]
[[Kategorija:Izklaide]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liezēres pagasts
| karte             = Liezēre Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Liezēres pagasts.PNG
| ģerboņa_nosaukums = Liezēres pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Liezēre
| platība           = 254,96
| iedzīvotāji       = 1344<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1344 / 254.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Liezēres pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Aronas pagasts|Aronas]], [[Vestienas pagasts|Vestienas]], [[Cesvaines pagasts|Cesvaines]], [[Jumurdas pagasts|Jumurdas pagastiem]], [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Inešu pagasts|Inešu]], [[Vecpiebalgas pagasts|Vecpiebalgas]] un [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas pagastiem]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Druvienas pagasts|Druvienas pagastu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Magdalēna Elizabete fon Hallarte
|     vārds_orig =''Magdalene Elisabeth von Hallart''
|         attēls =Magdalēna Elizabete fon Hallarte.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1683
|     dz_mēnesis =7
|       dz_diena =4
|       dz_vieta =[[Beļavas muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1750
|      m_mēnesis =1
|        m_diena =29
|        m_vieta =[[Valmiermuiža]], [[Rīgas guberņa]]  (tagad {{LAT}})
|   nodarbošanās =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vīnes Milzu panorāmas rats
| status              =
| image               = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vīnes Milzu panorāmas rats
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| location            = [[Vīne]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.216651 | latNS  = N
| longd = 16.395949 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Vīnes Milzu panorāmas rats
| label_position      = top
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
 un Belmonte.]]
'''Huans Belmonte Garsija''' ({{val|es|Juan Belmonte García}}) (dzimis 1892. gada 14. aprīlī, miris 1962. gada 8. aprīlī) bija viens no visu laiku izcilākajiem [[matadors|matadoriem]].

sentences:
[[Kategorija:Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Kamerūna]]

sentences: '''Dzinis'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=driver&lang=EN&terms=driver Lielā terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref>, saukts arī par '''draiveri''' ({{val|en|driver}}), ir [[programma]], kas vada dažādu procesu norisi vai ierīču darbību (piemēram, signālu pārsūtīšanu pa sakaru līnijām, diskdziņu, printeru u.c. ierīču funkcionēšanu), lai saskaņotu šo procesu izpildi vai ierīču sadarbību ar [[dators|datoru]]. Ierīču dziņus lieto, lai katrai programmai, kas grib lietot kāda veida ierīci, nebūtu jāiekļauj visu attiecīgā veida ierīču vadības kodu. Dziņi nodrošina standartizētu kāda veida ierīču piekļuves saskarni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Huperzia lucidula.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Huperzia lucidula|Spožā apdzira}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Huperziaceae
| dzimta_lv = Apdziru dzimta
| binomial = Huperziaceae
| kategorijas = nē
}}
'''Apdziru dzimtas''' ({{val-la|Huperziaceae}}) augi ietilpst [[staipekņu nodalījums|staipekņu nodalījumā]] (''Lycopodiophyta''), kas evolucionāri ir viens no vecākajiem un primitīvākajiem [[augi|augu valstī]] (''Plantae''). Dažādos informācijas avotos apdziras tiek klasificētas gan kā  [[staipekņi|staipekņu rindas]] (''Lycopodiales'') [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augi, gan izdalītas patstāvīgā apdziru dzimtā. Apkopojot [[filoģenēze|filoģenētiskos]] pētījumus, starptautiska [[botānika|botāniķu]] [[sistemātika|sistemātiķu]] grupa ''Pteridophyte Phylogeny Group'' (PPG) panāca vienošanos par [[paparžaugi|paparžaugu]] iedalījumu, kuru publicēja 2016. gadā ar nosaukumu PPG I. Pēc PPG I sistēmas staipekņu dzimtā (''Lycopodiaceae'') ietilpst apdziru apakšdzimta (''Huperzioideae'') ar trim ģintīm un 276 sugām.<ref name=PPG>PPG I (2016) [https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/jse.12229 "A community-derived classification for extant lycophytes and ferns".] Journal of Systematics and Evolution. 54 (6): 563–603.</ref> Apstiprināto sugu nosaukumu un to sinonīmu saraksts atjaunots 2024. gada janvārī.<ref>Hassler, Michael [https://www.worldplants.de/world-ferns/ferns-and-lycophytes-list#g- "Lycopodium"], World Ferns. Synonymic Checklist and Distribution of Ferns and Lycophytes of the World. Skatīts: 2024.01.10.</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citrakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1617
|kušanas temperatūra=91 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Citrakonskābe''' (''cis''-metilbutēndiskābe, metilmaleīnskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Citrakonskābe ir ūdenī labi šķīstoša balta kristāliska viela. Citrakonskābei ir ''trans''-[[izomērs]] — [[mezakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{cita nozīme|Jūrmalas pilsētas daļu|Rīgas pilsētas daļu|Rītabuļļi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Buļļuciems
|attels             =
|paraksts           = Projekta ''Rivera'' dzīvojamā ēka Buļļuciemā
|karte              =
|paraksts2          = Buļļuciema novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           = [[Buļļu muiža]] (''Bullenhof'')
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,6 km2
|iedzivotaju_skaits = 812 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
|parki              = [[Ragakāpa (dabas parks)|Ragakāpas dabas parks]]
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1.]]
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2010
|areja_saite        =
}}

sentences:
, kurā attēlots Serbu ērgis]]
'''Serbu ērglis''' ir [[divgalvainais ērglis|divgalvainais]] [[ērglis (heraldika)|heraldiskais ērglis]], kas ir vēsturisks [[Serbija]]s [[heraldika]]s un [[veksiloloģija]]s simbols. Divgalvainais ērglis un [[Serbu krusts]] ir galvenie valsts heraldiskie simboli, kas cauri vairākiem gadsimtiem simbolizē serbu tautas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]]. Ērgļa simbols aizgūts no viduslaiku [[Nemanjiču dinastija]]s ģerboņa. Kopš 1882. gada, kad [[Serbijas karaliste]] ērgli ar krustu uz krūtīm sāka izmantot savā ģerbonī, tā tas tiek izmantots arī [[Serbijas ģerbonis|Serbijas valsts ģerbonī]].

sentences: '''Dzimta''' ({{val|la|familia}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Dzimta ir nākamā vienība aiz [[Kārta (bioloģija)|kārtas]]. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Ģints (bioloģija)|ģintis]].

sentences: '''Kaļamība''' ir [[metāli|metāla]] spēja ļauties apstrādei ar [[spiediens|spiedienu]], pieņemt jaunu formu [[siltums|siltuma]] vai [[spiede]]s iedarbībā [[Plaisa|neplaisājoties]]. Metāla kaļamību var ievērot [[Temperatūra|temperatūrā]], kas ir zemāka par tā [[Kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]]. Paaugstinoties temperatūrai, metālu deformēšanās spēja palielinās, jo pavājinās metālu [[Atoms|atomu]] saistība. Noteiktā temperatūrā kaļamība sasniedz maksimumu, un paaugstinot temperatūru, metālu novājina [[Oksīdi|oksīdu]] veidošanās [[Kristāls|kristāla]] iekšienē, kas padara metālu trauslu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010.gads|isbn=978-9984-11-303-6|pages=15}}</ref>

sentences: '''ATP ranga pirmo numuru saraksts''' ir [[Tenisa profesionāļu asociācija]]s veidotā ranga līderu saraksts.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Comtat de Barcelona''
|nosaukums_latv_val     = Barselonas grāfiste
|sugasvārds             = Barselonas grāfistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Francija<br />Spānija
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Feodālisms|Feodāla monarhija]]
|
|gads_sākums            = 801
|gads_beigas            = 1162
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|event_post1             =
|date_post1              =
|
|p1                     = Spāņu marka
|flag_p1                =
|p2                     = Kordovas emirāts
|flag_p2                =
|s1                     = Aragonas kronis
|flag_s1                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|s2                     = Katalonijas firstiste
|flag_s2                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Barselona]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[katalāņu valoda|katalāņu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija               = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Muzeju kvartāls
 |      native_name = Museumsquartier
 |       other_name =
 |            image = Museumsquartier_panoramic.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Muzeju kvartāla panorāma
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.203333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.358889 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .na
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Omadhina Internet Services''
|sponsors              = ''Namibian Network Information Center''
|domātais-pielietojums = Ar [[Namībija|Namībiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Namībijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.na-nic.com.na/ www.na-nic.com.na]<br />[https://swakop.oamdhina.co.na/ swakop.oamdhina.co.na]}}

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Stokholmas Ārlandas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Stockholm-Arlanda flygplats''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Arlanda 1 Publish.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = ARN
| ICAO                       = ESSA
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Stokholma
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 59 | plat_m  = 39 | plat_s = 7 | plat_NS = N
| gar_d  = 17 | gar_m   = 55 | gar_s  = 7 | gar_EW  = E
| lidostas_tips              = Publiska
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''[[Swedavia]]''
| apkalpo                    = [[Stokholma]], [[Upsāla]]
| atrasanas_vieta            =
| metric-elev                = 42 m
| elevation-f                =
| elevation-m                =
| majas_lapa                 =
| r1-number = 01L/19R
| r1-length-m = 3,301
| r2-number = 01R/19L
| r2-length-m = 2,500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 08/26
| r3-length-m = 2,500
| r3-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 26 642 034<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedavia.se/globalassets/statistik/fpl_201712.pdf|format=PDF|title=Flygplatsstatistik 2017|website=Swedavia.se|accessdate=27 December 2018}}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stokholmas Ārlandas lidosta''' ({{val|sv|Stockholm-Arlanda flygplats}}) ir starptautiskā [[lidosta]] [[Stokholmas lēne|Stokholmas lēnē]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], netālu no [[Mēšta]]s pilsētas, apmēram 37 km uz ziemeļiem no [[Stokholma]]s un 40 km uz dienvidaustrumiem no [[Upsāla|Upsālas]]. Tā ir lielākā lidosta Zviedrijā un trešā lielākā Ziemeļvalstīs. 2017. gadā pasažieru skaits tajā sasniedza gandrīz 27 miljonus (21,2 miljoni starptautisko pasažieru). Viens no lielākajiem lidsabiedrību ''[[Scandinavian Airlines]]'' un ''[[Air Shuttle]]'' mezgliem. Otra Stokholmas lidosta ([[Stokholmas Brommas lidosta]]) atrodas uz ziemeļrietumiem no pilsētas centra, bet ir spējīga uzņemt mazāka izmēra lidaparātus.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ad
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Nic.ad
|sponsors              = Servei de Telecommunicacions d'Andorra
|domātais-pielietojums = Ar [[Andora|Andoru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek mazliet lietots Andorā
|ierobežojumi          = Reģistrāciju ir jāapstiprina Valsts Emblēmu un Zīmju birojam. Domēnu drīkst reģistrēt Andoras iedzīvotāji vai preču zīmju īpašnieki ar pārstāvniecībām Andorā. Reģistrāciju skaits vienai personai ir ierobežots.
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā domēnus. Trešā līmeņa domēns '''.nom.ad''' tiek lietots personīgām mājas lapām
|dokumenti             = [http://www.nic.ad/angles/legislacio_e.htm Noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ad/index_eng.htm Nic.ad]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Kerners''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Teds 2
 | oriģinālnos = ''Ted 2''
 |      attēls = Teds2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Sets Makfārlins]]
 |  producents =
* [[Skots Stabers]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džons Džeikobss]]
* Sets Makferleins
 |   scenārijs =
* Sets Makferleins
* [[Aleks Salkins]]
* [[Veleslijs Vailds]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* Sets Makfārlins
* [[Amanda Seifreda]]
* [[Džovanni Ribisi]]
* [[Džesika Bārta]]
* [[Gabriels Iglesiass]]
* [[Džons Slaterijs]]
* [[Morgans Frīmens]]
 |      mūzika = [[Volters Mērfijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Media Rights Capital]]''
* ''[[Fuzzy Door Productions]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|6|24|Ņujorka|2015|6|26|ASV|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ted-2-2015|title=Ted 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200813144238/https://www.bbfc.co.uk/releases/ted-2-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|68 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ted2.htm|title=Ted 2 (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|216,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = [[Teds (2012. gada filma)|Teds]]
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Teds 2"''' ({{val|en|Ted 2}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Sets Makfārlins]]. Citas lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Amanda Seifreda]], [[Džovanni Ribisi]], [[Džesika Bārta]], [[Gabriels Iglesiass]], [[Džons Slaterijs]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|6|25||bez}} Losandželosā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Teds (2012. gada filma)|Teds]]".

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mv
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''DHIVEHINET''
|sponsors              = ''DHIVEHINET''
|domātais-pielietojums = ar [[Maldīvija|Maldīviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = nelielos apmēros tiek izmantots saistībā ar Maldīviju
|ierobežojumi          = nav priekš .com.mv un .org.mv, bet pārējiem otrā līmeņa domēniem ir dažādi ierobežojumi
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.dhivehinet.net.mv/ www.dhivehinet.net.mv]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Rotblats
|     vārds_orig = {{ubl|''Józef Rotblat''|''Joseph Rotblat''}}
|         attēls = Josef Rotblat ID badge.png
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pievislas apgabals|Varšava|td=Polija}}
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{POL}}|{{GBR}} (kopš 1946. gada)}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Varšavas Universitāte]] (1938)|[[Liverpūles Universitāte]] (1950)|[[Londonas Universitāte]] (1953)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Tumšo viduslaiku''' jeb '''tumšā laikmeta''' apzīmējumu ieviesa [[Frančesko Petrarka]] XIV gadsimtā, salīdzinot "tumšos" [[kristietība]]s uzplaukuma gadsimtus Eiropā ar pirms tiem bijušajiem, viņaprāt, "gaišajiem" [[antīkie laiki|antīkajiem laikiem]]. Sākotnēji termins apzīmēja rakstīto avotu deficītu par šo periodu.<ref name=mommsen>{{cite journal | last = Mommsen | first = Theodore E.| title = Petrarch's Conception of the 'Dark Ages' | url = https://archive.org/details/sim_speculum_1942-04_17_2/page/226 | journal = Speculum | volume = 17 | issue = 2 | pages = 226–242 | publisher = Medieval Academy of America | location = Cambridge MA | year = 1942 | jstor = 2856364| doi = 10.2307/2856364}}</ref> Vēlāk [[Rietumeiropa]]s apgaismotāji 18. gadsimtā, lai apzīmētu laiku pirms [[Apgaismības laikmets|apgaismības laikmeta]], kurš pēc viņu domām bijis "tumšs", jo [[kultūra]] atradās [[Kristīgā baznīca|Baznīcas]] pārraudzībā, savukārt sabiedrību pārvaldīja [[aristokrātija]]. 19. gadsimtā šo apzīmējumu pārņēma vēstures literatūra, apzīmējot laikmetu, kas Eiropā iestājās pēc [[Rietumromas impērija]]s krišanas.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/dark%20age Vebstera vādnīca: Definition of dark age]</ref> Plaši šo apzīmējumu lietoja 18. gadsimta angļu vēsturnieks [[Edvards Gibons]] savā darbā "Romas Impērijas pagrimums un krišana". Šodienas [[historiogrāfija]] šādu terminu noraida tā politnekorektuma dēļ.<ref>Raico, Ralph. ''"The European Miracle".'' "The stereotype of the Middle Ages as 'the Dark Ages' fostered by Renaissance humanists and Enlightenment philosophes has, of course, long since been abandoned by scholars."</ref>

sentences:
naktī no 8. uz 9. maiju paraksta [[Trešais reihs|Vācijas]] bezierunu kapitulācijas aktu]]
'''Kapitulācija''' (no {{val|la|capitulatio}} — 'vienošanās') ir kādas [[karš|karojošās]] puses vai pušu pretošanās pārtraukšana visā [[karadarbība]]s rajonā, noteiktā zonā, cietoksnī, uz jūras vai apdzīvotā vietā un padošanās naidniekam uz tā diktētu vai kopīgi izstrādātu noteikumu pamata.<ref>Autoru kolektīvs. ''Juridisko terminu vārdnīca'', Rīga: Nordik, 1998.</ref><ref name="lpe">{{LPE|4|641}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Slovākijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Slovākijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Malaika Mihambo
 |      vārds_orig = ''Malaika Mihambo''
 |          attēls = 2019 Malaika Mihambo - by 2eight - DSC6979.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Malaika Mihambo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|2|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācija|Heidelberga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 171 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,30 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Vācija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=Tāllēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|Toruņa 2021|Tāllēkšana}}
}}
'''Malaika Mihambo''' (dzimusi {{dat|1994|2|3}} [[Heidelberga|Heidelbergā]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu [[vieglatlēte]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Pašreizējā olimpiskā ({{oss|V=2020}}), divkārtējā pasaules ([[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]], [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]]) un [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada]] Eiropas čempione tāllēkšanā. Viņas māte ir no [[Vācija]]s, bet tēvs no [[Tanzānija]]s.

sentences: '''1. jūlijs''' ir gada 182. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (183. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Panevēžas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = BZN_Cathedral_of_King_Jesus_in_Panevezys.jpg
| image_size            =
| caption               = Panevēžas katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label = Panevēžas katedrāle
| position = left
| latd  = 55.722845
| longd = 24.35642
| location              = {{vieta|Lietuva|Panevēžas apriņķis|Panevēža}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Romāns Steikūns]] (''Romanas Steikūnas''),
| architecture_style    = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]] ([[klasicisms]]/[[baroks]])
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908
| year_completed        = 1929
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Panevēžas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1077949"
}
</mapframe>
'''Panevēžas Kristus Karaļa katedrāle''' ({{val|lt|Panevėžio Kristaus Karaliaus katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Panevēža|Panevēž]]ā. [[Panevēžas diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 4705).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
 valdīšanas laikā]]
'''Polijas-Lietuvas kopvalsts seims''' ({{val|pl|Sejm walny}}, {{val|la|conventio generalis}}) bija [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] muižniecības pārstāvniecības iestāde no 16. gadsimta otrās puses līdz 18. gadsimtam. [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas Karalistes]] un [[Lietuvas lielkņaziste]]s ģenerālseims tika izveidots pēc 1569. gadā noslēgtās [[Ļubļinas ūnija]]s starp šīm valstīm.

sentences:
[[Kategorija:Albānija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Albānija]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Congenital diseases and disorders}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Sarkanā pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Gulbenes sarkanā pils.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Pārbūvētā Gulbenes Sarkanā pils mūsdienās (2011).
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neogotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| coordinates         = {{Coord|57|9|38.52|N|26|45|48.75|E|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{cita nozīme|simbolu|literatūras žurnālu|Karogs (žurnāls)}}
.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Glenday |first=Craig |title=Guinness World Records 2010: The Book of the Decade|publisher=[[Jim Pattison Group]]|page=119|year=2009}}</ref>]]
'''Karogs''' ir noteiktas formas (visbiežāk taisnstūrveida) simbols, kurā ir izmantotas dažādas krāsas un reizēm arī dažādi simboli. Praktiski izgatavots, tas ir [[audums|auduma]] gabals attiecīgajās krāsās ar attiecīgajiem simboliem, parasti iestiprināts karoga kātā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sagaredžo
| official_name            = საგარეჯო
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            =
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Sagaredžo municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 19. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1962
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 10871
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (98,7%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 44|lats= |latNS=N
| longd= 45|longm= 20|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3800
| area_code                = +995 351
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 772
| website                  = {{url|http://www.sagarejo.gov.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Sagaredžo''' ({{val|ka|საგარეჯო}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Sagaredžo municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts austrumos [[Iori]] upes ielejas ziemeļu malā [[Gombori grēda]]s pakājē {{nobr|58 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|612|Sagaredža}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ādolfs Agte
| vārds_orig = ''Gustav Adolf Agthe''
| attēls = Agte-Adolf.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1850
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = vācbaltietis
| nodarbošanās = inženieris
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - [[Rīgas Doms|Doma]] ērģelnieks Johans Kristofs Agte, māte - Emma, dzim. Šliselberga
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karolīne Pandere (''Karoline Pander'')
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: Šīs ir '''[[ozolu mūķene]]s''' barības [[Augi|augu]] saraksts. Ir atzīmēti vairāk nekā 300 barības augu.<ref name="DoaneMcManus1981"/>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ronalds Arājs
 |          attēls = Ronalds Arajs.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ronalds Arājs 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1987|11|29}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Tukums|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |          garums = 183 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 95 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Edvīns Krūms]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 2 ([[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t =
 |            rc-a = 2 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]])
 |            rc-t = 1 ([[2011. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2011]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,18 s {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = 100 metri
 |             PR2 = 20,75 s
 |           PR2_d = 200 metri
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ronalds Arājs''' (dzimis {{dat|1987|11|29}} [[Tukums|Tukumā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlētika|vieglatlēts]], sprinteris. Viņa pamatdisciplīnas bija [[100 m]] un [[200 m]] sprints.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Kornē''' var būt:

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences:
{| class="wikitable"
! colspan="2" |[[Binārā nomenklatūra|Klasifikācija]]
|-
|Valsts
|[[Plantae]]
|-
|Nodalījums
|[[Charophyta]]
|-
|Klase
|Charophyta
|}
'''Mieturaļģes ('''latīniski: '''''[[:en:Charophyta|Charophyta]]'')''' ir plaši izplatītas un bieži sastopamas dažādos biotopos visā pasaulē. To masveida klātbūtne biotopā liecina par šīs ekosistēmas tīro un veselīgu ūdens stāvokli. Mieturaļģes ir ļoti nozīmīgas trofiskā tīkla sastāvdaļas.
Mieturaļģu izplatība saldūdeņos atkarīga no biotopa ūdens dzidrības, morfometriskiem rādītājiem, ķīmiskā sastāva un substrāta, kurās tās aug.
Sastopamas sešas dzimtas:

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fenakīts
|attēls=
|klase= Berilija silikāts
|ŠtruncaID=09.AA.05
|ķīm_formula=[[Be]]2[[Si]][[O]]4
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns
|svītra=
|habituss=Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus
|skaldnība=Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011
|lūzums=
|cietība= 7,5 - 8
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 2,96 - 3
}}

sentences:
'''Sociālā filozofija''' ir filozofiska mācība par sociālo uzvedību. Tā pastāvēja jau ilgu laiku, bet visvairāk sāka izpausties 19. gadsimtā ([[modernisma filozofija]]). Sociālā filozofija rodas kā filozofija par [[moderna sabiedrība|moderno sabiedrību]].
Galvenie sociālās filozofijas jautājumi ietver jēdzienus kā [[brīvība]], [[vienlīdzība]], [[taisnīgums]], [[cilvēktiesības]], [[reliģija]], [[indivīds sabiedrībā]] un daudzus citus.

sentences:
'' ofensīva 2021. gada jūnijā — augustā pēc operācijas "Izšķirīgais atbalsts" beigām. Ar melnu atzīmēti pilsētu ieņemšanas datumi.]]
 atbalsta operācijas ''Resolute Support'' (RS) karoga ceremonija Kabulā (2014. gada 28. decembrī).]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Māra Zālīte
| vārds_orig =
| attēls = MaraZalite.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dzejniece un dramaturģe Māra Zālīte 2011.gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Ilze Ķuzule-Skrastiņa]], [[Jānis Ķuzulis]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, dramaturģe, sabiedriska darbiniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]], Barikāžu piemiņas medaļa
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Māra Zālīte''' (dzimusi {{dat|1952|02|18}}) ir latviešu dzejniece un dramaturģe, kā arī sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences: '''Elektrokardiostimulators''' (vai '''mākslīgais elektrokardiostimulators''', lai to nejauktu ar [[Elektrokardiostimulators|dabisko sirds elektrostimulatoru]][[Sirds|)]] ir medicīniska ierīce, kas ģenerē elektriskus impulsus, ko piegādā [[Elektrods|elektrodi]], lai izraisītu [[Miokards|sirds muskuļa]] kambaru (augšējos — priekškambaros un / vai apakšējos — kambaros) saraušanos un tādējādi sūknētu asinis; šādi rīkojoties, šī ierīce aizstāj un / vai regulē [[Sirds vadītājsistēma|sirds elektriskās vadīšanas sistēmas darbību]].

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savieno [[Rēzekne]]s un [[Daugavpils]] (stacija [[Daugavpils-Šķirotava]]) pilsētas. Šī ir viena no senākajām dzelzceļa līnijām Latvijā. Līnijas garums ir 84 km, tajā ir viens sliežu ceļš (izņemot posmus Rēzekne I—Pūpoli un Krāce—Aglona) un tajā kursē pārsvarā tikai kravas vilcieni. Līnijā nav regulāras pasažieru satiksmes. Piepilsētas pasažieru vilcienu satiksme līnijā pārtraukta [[1999]]. gadā. Reizi gadā uz Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā augusta vidū kopš 1995. gada<ref>Rīgas Balss, 14.08.1995</ref> kursē pasažieru vilciens Rīga—Aglona.

sentences: '''Jangšao kultūra''', agrīnā [[Neolīts|neolīta]] laika kultūra, tagadējās [[Ķīna]]s teritorijā, kuras paliekas atklāja 1921. gadā. Kļuvusi par zināmāko no vismaz astoņām neatkarīgi pastāvējušām neolīta laika Ķīnas kultūrām, jo pastāvēja centrālo līdzenumu rajonā ap [[Huanhe]] upi, kas vēlāk kļuva par ķīniešu civilizācijas centru. Attiecīgi Jangšao kultūrā mēģina saskatīt ķīniešu civilizācijas pirmsākumus.

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalupes pagasts
| karte             = Kalupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Kalupes pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Kalupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kalupes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Kalupe
| platība           = 119,1
| iedzīvotāji       = 1624<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1624 / 119.1 round 1}}
| izveidots         = 1866
| mājaslapa         = www.kalupe.lv
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Pāliza
|     vārds_orig = ''Johann Palisa''
|         attēls = Johann Palisa.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Tropava]], [[Austroungārija]], ([[Opava]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = observatorija [[Pula|Pulā]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[asteroīds|asteroīdu]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Paura kauls |
  Latin        = Os parietale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray132.png |
  Caption      = Kreisais paura kauls. Ārējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences: '''Lietus slāņmākoņi''' ''Nimbostratus'' (Ns) ir vienlaidu blīvs tumši pelēku [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš pilnībā aizsedz [[Saule|Sauli]]. No tiem nepārtraukti līst [[lietus]], tāpēc dažreiz tos sauc vienkārši par lietusmākoņiem. Mākoņi visur ir praktiski vienādi, caur tiem nevar redzēt Sauli un nav arī vietu, kur nebūtu mākoņu. Šie mākoņi parasti atrodas [[atmosfēras fronte|atmosfēras fronšu]] tuvumā. Zem Ns bieži redzami ''[[Stratus fractus]]'', jeb saraustītie mākoņi, kuri ļoti ātri pārvietojas zem Ns slāņa. Bet tos var redzēt vienīgi tad, ja nav nokrišņu, vai arī, ja tie nav intensīvi. Stiprāki nokrišņi iznīcina ''Stratus fractus'' mākoņus. Ns var veidoties arī no izkliedētiem [[Gubu lietusmākoņi|Cb]] mākoņiem. Pamata augstums ir 100—1000 m, bet biezums — līdz dažiem kilometriem. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem, kuru rādiuss ir 6—7 mikrometri.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|ūdenī dzīvojošiem mugurkaulniekiem|Zivis (nozīmju atdalīšana)|zivis}}

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Ukraiņi]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mikola Rjabovils
| vārds_orig = ''Микола Степанович Рябовіл''
| attēls = Рябовіл М.GIF
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Mikola Rjabovils
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1883
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 17
| dz_vieta = Dinskas staņica, [[Kubaņas apgabals]],  [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Rostova pie Donas]],  [[Donas Republika]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaks]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Mikola Rjabovils''' ({{val|uk|Микола Степанович Рябовіл}}; 1883—1919) bija [[Kubaņas Tautas Republika]]s politiķis, Kubaņas Likumdošanas Radas priekšsēdētājs (1917—1919).

sentences: '''Klase''' ({{val|la|classis}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Klase ir nākamā vienība aiz [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Klašu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[kārta]]s. Vienību klase lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences:
{{cita nozīme|apkaimi|UNESCO Pasaules mantojuma objektu|Rīgas vēsturiskais centrs}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecrīga
|attels             =
|paraksts           = Vecrīga
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Centra rajons (Rīga)|Centra rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 0,944 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 267 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Doma baznīca]]
[[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]
[[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]
[[Rīgas pils]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Neatkarības laukums (Rīga)|Neatkarības laukums]]
Pils laukums
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|4|7|8|10|21|22|23|25|26|32|38|39|43|54|55|63}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|9|27}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|1|2|5|7|10|11}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1050
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecpilseta/ apkaimes.lv]
[http://www.riga.lv/media/VecrigaInfo/lv.html VecrigaInfo]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer palmatum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer palmatum|suga_lv=Patīkamā kļava|attēls=Acer Palmatum, Japanese Maple in Greenwich Park.png|attēls2=}}
'''Patīkamā kļava''' ({{val-la|Acer palmatum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/10|title=Patīkamā kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113048/https://database.smartgardens.eu/plant/10}}</ref>

sentences: {{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zelta Zivs
| abbreviation = Dor
| name_latin = Dorado
| RA = 5
| dec = -65
| areatotal = 179.173
| arearank = 72. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[α Dor]]
| starmagnitude = 3.27
| neareststarname =[[ζ Dor]]
| stardistance = 38
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija =nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
'''Zemes samits''' (oficiālais nosaukums: '''[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s konference "Vide un attīstība"'''; dažkārt saukta arī par ''Vides samitu'' vai ''Rio konferenci'') bija [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] augstākā līmeņa starptautiska konference, kas notika Brazīlijas pilsētā [[Riodežaneiro]] [[1992. gads|1992. gadā]] no 3. līdz 14. jūnijam. Konferencē bija pārstāvētas 172 valstis un tajā piedalījās 108 valstu vadītāji<ref>[http://www.un.org/geninfo/bp/enviro.html Earth_Summit<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>.

== Konferences rezultāti ==
* Rio Deklarācija “Par vidi un attīstību”
* Rīcības plāns 21.gadsimtam (Agenda 21)
* ANO Vispārējā konvencija [[Par bioloģisko daudzveidību|“Par bioloģisko daudzveidību”]]
* ANO Vispārējā konvencija “[[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|Par klimata pārmaiņām]]”
* ANO “Mežu izmantošanas principi”

sentences: '''U kvarks''' jeb augšējais (''up'') kvarks - pirmās ģimenes [[kvarks]], pats vieglākais no kvarkiem. Ietilpst [[nukloni|nuklonu]] sastāvā. U kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli u kvarks tika atklāts 1967. gadā.

sentences: '''Rīgas apģērbs''' bija šūšanas izstrādājumu ražošanas apvienība [[Latvija]]s teritorijā, kas specializējās uz pieaugušo un bērnu [[Apģērbs|apģērbu]] ražošanu. Apvienība tika dibināta 1963. gadā, apvienojot Rīgas [[šūšanas fabrika "Rosme"|šūšanas fabrikas "Rosme"]], "Sadarbība", "Avangards", "Brīvība", kā arī Liepājas fabriku "Sprīdītis", Jēkabpils šūšanas fabriku. Atsevišķi apvienības cehi atradās [[Pļaviņas|Pļaviņās]], [[Baldone|Baldonē]], [[Ventspils|Ventspilī]], [[Talsi|Talsos]], [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]] un [[Viesīte|Viesītē]]<ref>{{LPE|8}}</ref>. "Rīgas apģērbs" specializējās sieviešu un bērnu [[kleita|kleitu]], vīriešu un bērnu [[Krekls|virskreklu]], mazu bērnu un jaundzimušo [[veļa]]s un sieviešu [[galantērija]]s izstrādājumu ražošanā. 1965. gadā apvienībai tika pievienots PSRS Sakaru ministrijas Rīgas ražošanas kombināts, bet 1966. gadā [[Liepājas tekstilrūpniecības kombināts]]. 1978. gadā "Rīgas apģērbs" tika apbalvots ar [[Darba Sarkanā Karoga ordenis|Darba Sarkanā Karoga ordeni]]. "Rīgas apģērba" ilggadīgais vadītājs bija apvienības ģenerāldirektors F.Rumme, kas vadīja apvienību no 1963. līdz 1979. gadam. "Rīgas apģērba" ražotnes tika paplašinātas un rekonstruētas. Tā 1986. gadā tika saražots 970 tūkst. kleitu, 2,9 mlj. vīriešu un bērnu virskreklu, 317 tūkst. sieviešu blūžu, 4,9 mlj. sieviešu galantēriju, 5,4 mlj. zīdaiņu veļas komplektu u.c. Saražotā produkcija sasniedza 83,6 mlj. rubļu (mazumtirdzniecības cenās). Produkcija tika eksportēta uz pārējām [[PSRS]] republikām, kā arī uz [[Polija|Poliju]], [[Kuba|Kubu]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Zambija|Zambiju]], [[Tanzānija|Tanzāniju]], [[Mongolija|Mongoliju]] un citām valstīm. Rīgā atradās firmas veikals "Lotoss". Apvienībai bija sava [[profesionāli tehniskā skola]]. Apvienības darbinieku rīcībā bija 4 [[Bērnudārzs|bērnudārzi]] un [[pionieru nometne]]. Neilgi pēc valsts neatkarības pasludināšanas 1991. gada 28. decembrī ražošanas apvienība "Rīgas apģērbs" tika likvidēta, un uz tās pamata tika dibinātas vairākas akciju sabiedrības: "Arno", "Vēlme", "Rīgas apģērbs", "Rosme". Pašlaik no tām pastāv tikai uzņēmums "Rosme", kas specializējas sieviešu apakšveļā, bet pandēmijas laikā sāk sejas masku ražošanu.

sentences: {{Commonscat|Athletes from the Netherlands}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Wärtsilä Oyj''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Osakeyhtiö|Julkinen osakeyhtiö]]
| Dibināšanas_datums  = 1834. gadā
| Sēdeklis            = [[Helsinki]], {{FIN}}
| Birža               = [[OMX]]
| Indekss             = WRTBV
| Vērtība             =
| Vadība              = ''Mikael Lilius'', ''Björn Rosengren''
| Darbinieku_skaits   = 17 500 (2010.)<ref name="Wärtsilä in Brief">[http://www.wartsila.com/en/about/company-management/overview This is Wärtsilä]</ref>
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              = mašīnbūve
| Produkti            = kuģu dzinēji un iekārtas, elektrostacijas
| Mājaslapa           = {{URL|www.wartsila.com}}
}}
'''Wärtsilä Oyj''' ir [[Somija]]s kompānija, kas ražo kuģu dzinējus un elektrostaciju iekārtas, kā arī veic to pēcpārdošanas apkalpošanu. Tās galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]].

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Frama šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Kārdigana šaurums]], [[Hellgeits]]
| savieno1     = [[Džonsa šaurums]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Devona (sala)|Devona]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= 23| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=89| gar_m= 45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 35
| platums      = 12
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
{{slikts tulkojums}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| company_name = ''Natco Pharma Limited''
| company_logo = Natco Pharma Logo.svg
| foundation = 1981
| location = {{vieta|Indija|Telangana|Haiderabada}}
| industry = Farmaceitiskā ražošana
| homepage = www.natcopharma.site
| divisions = Krievijā, NVS, nav pārstāvniecības un filiāles
}}
'''''Natco Pharma Ltd''''' ir [[Indija]]s [[farmācija]]s uzņēmums, kas ražo aktīvās farmaceitiskās vielas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/companies/natco-pharma/|title=«Asia's 200 Best Under A Billion 2017 RANKING»|last=|publisher=|website=Интернет-издание американского финансово-экономического журнала "Forbes" ("Форбс")|date=17.07.2017}}</ref>

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Andora|Andorā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''1 vieta''' (dabas objekts), savukārt 2 vietas Andorā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref name="Andora">[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ad Andora]</ref>.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2017|2|23}}
| laiks      = 19.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   =
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Voll}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
— lauksaimniecībā izmantojama zeme]]
'''Lauksaimniecība''' ir [[tautsaimniecība]]s nozare, kas vērsta uz [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izcelsmes [[pārtika]]s produktu iegūšanu un/vai citu to izejvielu iegūšanu [[rūpniecība]]s nolūkiem, piemēram, [[aitkopība|aitkopji]] iegūst [[vilna|vilnu]], lai pēc tam no tās gatavotu [[apģērbs|apģērbu]]. Mūsdienās daudzi lauksaimnieki ir pārorientējušies arī uz [[biodegviela]]s iegūšanu no [[rapši]]em, kas arī ir lauksaimniecības nozare. Zinātni, kas pēta ar lauksaimniecību saistītos jautājumus, sauc par [[agronomija|agronomiju]].

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
| name = Zaļie/Eiropas Brīvā apvienība
| name_native = The Greens/European Free Alliance
| founded = 1999. gadā
| preceded by = *Zaļo grupa Eiropas parlamentā
*Eiropas radikāļu apvienība
| ideology = *[[Zaļā politika]]
*[[Reģionālisms]]
*[[Minoritāšu intereses]]
*[[Proeiropeisms]]
| leader1_title = Prezidenti
| leader1_name = *Terija Reintke
*Filips Lamberts
| position = *[[Centriski kreisa politika|Centriski kreisa]]
*[[Kreisa politika|Kreisa]]
| colorcode = #54b05c
| seats1 = {{Infobox political party/seats|72|705|hex=#55ad5c}}
| seats1_title = [[Eiropas parlaments|Eiroparlaments]]
| website = [https://www.greens-efa.eu/en/ Oficiālā mājaslapa]
| party logo = GreensEFA logo-lv.svg
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = PPSh-41 from soviet.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = Špagina mašīnpistole, PPŠ
|valsts             = {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = [[Mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = {{flaga|PSRS}} PSRS
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 25 mm TT
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 1000 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 500 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 71 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Špagina mašīnpistole''' jeb '''PPŠ''' bija PSRS [[mašīnpistole]], kas izstrādāta Otrajā pasaules karā. Galvenais projektētājs bija Georgijs Špagins.

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences: '''Bauskas elevators''' ir 1932. gadā atklāta [[Graudu noliktava|graudu glabātuve]] [[Bauska]]s pievārtē Pilsmuižā pie [[Dzelzceļa līnija Meitene—Bauska|šaursliežu dzelzceļa Bauska-Meitene]] galastacijas.  Elevatora tilpums ir 1000 tonnas, septiņus stāvus augstajā ēkā bija iebūvēti 24 torņi, katrs ar aptuveni 60 tonnu tilpumu.

sentences: {{Citas nozīmes|matemātikas un datorzinātnes jēdzienu|grafs (nozīmju atdalīšana)|grafs}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls fon Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Paul Gustav Viktor von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Pauls fon Tranzē-Rozeneks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1853
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]] {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto fon Tranzē-Rozeneks, Marija Lēvisa of Menāra
|          brāļi = Oto
|          māsas = Aleksandrīne, Marija
|   dzīvesbiedrs = Ada fon Pistolkorsa (1855-1904)
|          bērni = Arveds (1878-1941); Renē (1879-1954); Benita (1881-198?); Gastons (1888-1945)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences: {{cita nozīme|dabas parādību|vasarnīcu ciemu|Sarma (ciems)}}

sentences:
{{cita nozīme|augiem|apdzīvotu vietu|Pīlādži (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Sorbus
|           attēls = Sorbus aucuparia aka rowan.jpg
|    att_nosaukums = pīladži
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|            ģints = Sorbus
|         ģints_lv = Pīlādži
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Madonas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladimirs Antjufejevs
|          vārds_orig = ''Владимир Антюфеев''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1951
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Novosibirska]], [[KPFSR]], {{USSR}}
(tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{RUS}}
 [[Piedņestra]]
 [[Doneckas tautas republika|DTR]]
|             tautība = krievs
|        nodarbošanās = militārists, milicis, terorists, politiķis, noziedznieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = milicijas [[majors]] (PSRS)
[[ģenerālleitnants]] ([[Piedņestra|PMR]])
|  dienesta_laiks = 1971—2012
|          valsts = {{USSR}}
 [[Piedņestra]]
 [[Doneckas tautas republika|DTR]]
|       struktūra =
|         vienība = [[Rīgas OMON]]
|       komandēja = Piedņestras Valsts drošības ministrija
|          kaujas = [[Barikāžu laiks]]
[[Piedņestras karš]]
[[Donbasa karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Vladimirs Antjufejevs''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Владимир Юрьевич Антюфéев''; dzimis 1951. gada 19. februārī), pazīstams arī ar segvārdiem '''Vadims Ševcovs''' vai '''Vladimirs Aleksandrovs''', ir [[Padomju Savienība|padomju]] un krievu militārists, [[Terorisms|terorists]] un [[Noziegums|noziedznieks]], kurš bija viens no [[Rīgas OMON]] [[Barikāžu laiks|uzbrukumu Barikāžu laikā]] organizētājiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/7711174/video-omonietis-kurs-atbildigs-par-cilveku-nosausanam-latvija-ienemis-augstus-amatus-piednestra-un-doneckas-tautas-republika|title=Video ⟩ Omonietis, kurš atbildīgs par cilvēku nošaušanām Latvijā, ieņēmis augstus amatus Piedņestrā un Doņeckas tautas republikā|website=Latvijā|access-date=2024-02-10|date=2023-02-12|language=lv}}</ref> Kā "Vadims Ševcovs" viņš vēlāk no 1992. līdz 2012. gadam bija Krievijas kontrolētās Piedņestras Valsts drošības ministrijas vadītājs. Viņš ir [[Krievija|Krievijas]] un [[Piedņestra|Piedņestras]] pilsonis un kopš 1991. gada atradās [[Latvija|Latvijas]] un [[Moldova|Moldovas]] tiesībsargājošo iestāžu meklēšanā. Taču viņš vairs nav Latvijas tiesībsargājošās iestādes viņu vairs nemeklē, jo iestājies noilgums noziedzīgā nodarījuma veidam, par kuru viņš tika apsūdzēts.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zinas.tv3.lv/latvija/latvija-nav-izsludinajusi-starptautiskaja-meklesana-omonieti-kurs-ienemis-augstus-amatus-piednestra-un-donecka/|title=Latvija nav izsludinājusi meklēšanā omonieti, kurš ieņēmis augstus amatus Piedņestrā un Doneckā|website=tv3.lv|access-date=2024-02-10|date=2023-02-12|language=lv}}</ref>

sentences: '''Virtuālā starptautiskā autoritatīvā datne''' ({{val|en|Virtual International Authority File}}; '''VIAF''') ir starptautiska [[autoritatīvā vadība|autoritatīvā]] datne. Tas ir vairāku nacionālo bibliotēku kopīgs projekts, kā darbību nodrošina ''Online Computer Library Center'' (OCLC).<ref>{{publikācijas atsauce |last1=Kelley |first1=Michael | last2 =Schwartz |first2=Meredith |year=2012 |title=VIAF service transitions to OCLC |journal=[[Library Journal]] |volume=137 |issue=8 |page =16 | publisher=[[Media Source Inc.|Media Source]]}}</ref><ref>{{Atsauce | url = http://www.oclc.org/viaf/ | title = VIAF | publisher = OCLC}}</ref> Projektu uzsāka [[Vācijas Nacionālā bibliotēka]] un ASV [[Kongresa bibliotēka]] 2000. gadā.<ref>[http://leo.cilea.it/index.php/jlis/article/view/4520 Analysis and Reflections on VIAF, Virtual International Authority File] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131206173815/http://leo.cilea.it/index.php/jlis/article/view/4520 |date={{dat|2013|12|06||bez}} }} // JLIS, Vol. 1, No. 2 (2010), Manzotti, [[DOI:10.4403/jlis.it-4520]]: «Virtual International Authority File (VIAF) is a joint experiment of the Library of Congress (LC), the Deutsche Nationalbibliothek (DNB), and the Bibliothèque Nationale de France (BNF) with Online Computer Library Center (OCLC). Started in 2000, VIAF is a linking between authority records of the participant national agencies»</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Tern-KayEss-2.jpeg
|    att_nosaukums = [[Upes zīriņš]] (''Sterna hirundo'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Sterninae
|   apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|            ģints = Sterna
|         ģints_lv = Zīriņi
|         binomial = Sterna <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Zīriņi''' jeb '''jūras zīriņi''' (''Sterna'') ir [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') ģints, kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas jūras putnu sugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Šai grupai pieder liela auguma zīriņu sugas, tām ir raksturīgs [[Baltā krāsa|balts]] ar [[Pelēkā krāsa|pelēku]] apspalvojums, parasti koši [[Melnā krāsa|melna]] galvas virsa. Sastopamas piekrastes zonā.

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma cepediana Mauritius 040128.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma cepediana
| suga_lv         = Zilastes dienas gekons
| binomial        = Phelsuma cepediana, <small>([[Jacques-Gérard Milbert|Milbert]], 1812)</small>
| sinonīmi        =
* ''Phelsuma inunguis'' ([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)
* ''Anoplopus cepedeanus'' (Wagler, 1830: 142)
* ''Platydactylus Cepedianus'' ([[André Marie Constant Duméril|A.M.C. Duméril]] & [[Gabriel Bibron|Bibron]] 1836: 301)
* ''Phelsuma trilineatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1842)
* ''Phelsuma cepedianum'' (Angel, 1942: 29)
* ''Phelsuma trilineata'' (Raxworthy & Nussbaum, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Kluge, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Glaw & Vences, 1994: 297)
* ''Phelsuma cepediana'', Rösler, 2000: 101)
| kategorijas = nē
}}
'''Zilastes dienas gekons''' (''Phelsuma cepediana'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=cepediana&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+cepediana%27%29%29 The Reptile Database: ''Phelsuma cepediana'' (Milbert, 1812)]</ref>

sentences: '''Armēņu kvartāls''' ({{val|ar|حارة الأرمن}}, ''Harat al-Arman''; {{val|he|הרובע הארמני}}, ''Ha-Rova ha-Armeni''; {{val|hy|Հայոց թաղ}})<ref>{{ziņu atsauce|last1=Deyirmenjian|first1=Sevan|title=Քանի մը դրուագ Երուսաղէմէն Սուրբ Յակոբի հովանիին ներքոյ|url=http://old1.hayernaysor.am/1367833312|work=[[Jamanak]]|date=6 May 2013|location=Istambul|language=hy|quote=...պաշտօնապէս իսկ կոչուելով «Հայոց թաղ» անունով:|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160328180959/http://old1.hayernaysor.am/1367833312|archivedate=28 March 2016}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Երուսաղէմահայը (The Jerusalemite)|url=http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|website=armenische-kirche.ch|publisher=Diocese of the Armenian Apostolic Church in the German Switzerland|location=Zürich|language=hy|quote=Իսկ հայոց թաղի բնակիչները...|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160325164934/http://www.armenische-kirche.ch/?page_id=10447|archivedate=25 March 2016|access-date=11 November 2015}}</ref> ir viena no [[Jeruzaleme]]s [[vecpilsēta (Jeruzaleme)|vecpilsētas]] četrām daļām. Tā atrodas vecpilsētas dienvidrietumu stūrī, un nokļūt tajā var caur [[Ciānas vārti]]em un [[Jaffas vārti]]em. Kvartāla platība ir {{nobr|0,126 km²}} (126 [[dunams|dunami]]), kas ir 14% no kopējās vecpilsētas platības. 2007. gadā iedzīvotāju skaits tajā bija 2424 (6,55% no vecpilsētas iedzīvotājiem). Abos kritērijos tas ir pielīdzināms [[ebreju kvartāls (Jeruzaleme)|ebreju kvartālam]]. Armēņu kvartāls no Kristīgā kvartāla ir atdalīts ar Dāvida ielu, bet no Ebreju kvartāla pa Šabada ielu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Harieta Martino
|     vārds_orig = ''Harriet Martineau''
|         attēls = Harriet Martineau by Richard Evans.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Noridža]], [[Norfolka (Apvienotā Karaliste)|Norfolka]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1876
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Amblsaida]], [[Kambrija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, socioloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atveidošana}}
{{infokaste+}}
'''Lukrēcija Bordža''' ({{val|it|Lucrezia Borgia}}, dzimusi {{dat|1480|4|18}}, mirusi {{dat|1519|6|24}}) bija [[Pāvests Aleksandrs VI|pāvesta Aleksandra VI]] meita un viņa ārlaulības dēla [[Čezāre Bordža|Čezares Bordžas]] (''Cesare Borgia'') māsa — izcila [[renesanse]]s laikmeta sieviete, skaista un izglītota, [[māksla]]s un [[literatūra]]s [[mecenāts|mecenāte]]. Aleksandra VI politisko interešu vadīta, vairākkārt precējusies, pēdējo reizi ar [[Alfonso d'Estess|Alfonso d'Esti]] (''Alfonso d'Este''), [[Ferrāra]]s [[hercogs|hercogu]]. Renesanses dzejnieki slavināja Lukrēciju savos darbos, bet naidnieki pārmeta tai izvirtīgu dzīvi.

sentences:
ar savu landfogteju Livonijas kartē (1561—1582).]]
'''Rīgas vēsturiskā zeme''' ir viena no [[Latviešu vēsturisko zemju likums|Latviešu vēsturisko zemju likuma]] apspriešanas gaitā ierosinātām vēsturiskajām zemēm, ietverot [[Rīga]]s pilsētu un daļu no [[Pierīga]]s novadiem.

sentences: {{Commonscat|Higher education institutions in Serbia|Universitātes Serbijā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Mežlauks
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis (Ivans) Mežlauks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Pēc apcietināšanas 1937. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Harkiva]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Jānis Mežlauks, Roza Šillere
|          brāļi = [[Valērijs Mežlauks]], [[Mārtiņš Mežlauks]], [[Valentīns Mežlauks]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Anthyllis vulneraria, AlpenWundklee 2.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = Anthyllis vulneraria
| suga_lv = Brūču pērkonamoliņš
| binomial = Anthyllis vulneraria
| kategorijas =
| autors = L. s.str.
}}'''Brūču pērkonamoliņš''' (''Anthyllis vulneraria'') ir [[Polimorfisms (bioloģija)|polimorfa]], mainīga izskata [[Pērkonamoliņi|pērkonamoliņu]] suga. Tā ir sastopama [[Āfrika]]s ziemeļos un [[Eiropa|Eiropā]],<ref name=":02">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:474795-1|title=Anthyllis vulneraria L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-01-08|language=en}}</ref> tostarp nevienmērīgi sastopama [[Latvija|Latvijā]] — diezgan bieži rietumdaļā, pārējā teritorijā reti vai ļoti reti.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/anthyllis-vulneraria-l-sstr/|title=brūču pērkonamoliņš - Anthyllis vulneraria L. s.str. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-08}}</ref> Suga ir [[Introdukcija (bioloģija)|introducēta]] arī citviet pasaulē.<ref name=":02" /> Vairāki autori brūču pērkonamoliņam nodala vairākas [[pasuga]]s, kas Latvijā tiek aplūkotas patstāvīgu sugu rangā.<ref name=":1" />

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS = Bāmijānas ielejas arheoloģiskie atradumi
| Image =
| imagecaption =
| State Party = {{flag|Afganistāna}}
| Type = Kultūra
| Criteria = i, ii, iii, iv, vi
| ID = 208
| Region = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year = 2003
| Session = 27.
| Danger = 2003—pašlaik
  |lat_dir = N |lat_deg = 34 |lat_min = 49 |lat_sec = 55
  |lon_dir = E |lon_deg = 67 |lon_min = 49 |lon_sec = 36
| map_type = Afganistāna
}}
'''Bāmijānas Budas statujas''' ({{val|prs|تندیس‌های بودا در بامیان}}, ''tandīshāy-e būdā dar Bāmyān'', {{val|ps|د باميانو بودايي پژۍ}}, ''də Bāmyāno būdāyī paĵəy'',) bija divas milzu [[Buda]]s statujas (viena no tām 55 m augsta, otra — 37 m) [[Kondoza (upe)|Kondozas]] upes ielejā. Tās bija pasaulē lielākās stāvoša Budas statujas.<ref name="teleg">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/asia/afghanistan/1326063/After-1700-years-Buddhas-fall-to-Taliban-dynamite.html|title=After 1,700 years, Buddhas fall to Taliban dynamite|publisher=The Telegraph|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref> Daļa no budistu klosteriem Bāmijānas ielejā, [[Afganistāna|Afganistānā]]. 2001. gadā tās uzspridzināja [[Taliban|talibi]], jo uzskatīja tās par pagānu elkiem.<ref name="usa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/news/science/archaeology/2001-03-22-afghan-buddhas.htm|title=Why the Taliban are destroying Buddhas|publisher=Usatoday.com|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref>

sentences: '''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Preiss
|     vārds_orig = ''Adolph Preiss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1762
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Valtaiķi]], [[Kurzemes hercogiste]]
([[Laidu pagasts]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Jēkabs Preiss
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti =
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Bramberga''' (vīriešu dzimtē [[Brambergs]]) ir [[vācu valoda|vācu]] cilmes [[uzvārds]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 gadījumā notiek aknu šūnu atmiršana]]
'''Hepatīts''' ({{val-la|hepatitis}}) ir [[aknas|aknu]] [[iekaisums]], kam raksturīgi šūnu bojājumi orgāna audos. Slimības nosaukums ir radies no [[grieķu valoda|grieķu vārda]] {{gree|ἧπαρ}} (''hēpar''), kas nozīmē "aknas". Savukārt slimības nosaukuma izskaņa ''-itis'' norāda, ka tas ir iekaisums. Iekaisums var neattīstīties tālāk, vai arī progresēt tālāk [[fibroze|fibrozē]] vai [[aknu ciroze|cirozē]].

sentences: '''Kontaktdakša''' jeb '''spraudkontakts''' ir izjaucamā elektrokontaktu savienojuma daļa, ko pievieno [[elektrība]]s [[kabelis|kabelim]] vai [[vads (elektrotehnika)|vadam]], lai to varētu iespraust [[kontaktligzda|kontaktligzdā]]. [[Vienkāršruna|Vienkāršrunā]] kontaktdakšu dažkārt dēvē par '''štepseli''' (no {{val|de|der Stöpsel}} — 'korķis')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:498 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=494 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref> vai '''štekeri''' (''Stecker'').<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:496 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=492 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Perhlorskābes struktūrformula un molekulas modelis

Pudele ar 60% perhlorskābi
|       citi nosaukumi = hlorpārskābe, ūdeņraža perhlorāts, ūdeņraža tetraoksohlorāts(VII)
|           CAS numurs = 7601-90-3
|      ķīmiskā formula = HClO4
|              molmasa = 100,46
|              blīvums = 1768
|  kušanas temperatūra = −17 °C ([[azeotrops maisījums|azeotropajam maisījumam]])
−112 °C (bezūdens vielai)
| viršanas temperatūra = 203 °C (azeotropajam maisījumam)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Perhlorskābe''' (HClO4) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +7. Perhlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]] un tā ir pati stiprākā no "parastajām" skābēm. Bezūdens (ja neskaita autodehidratācijas ūdeni) perhlorskābe ir bezkrāsains (ilgāk uzglabājot dzeltenīgs), gaisā stipri kūpošs šķidrums; tā ir ļoti nestabila un reaģētspējīga. Tomēr no visām skābekli saturošajām hlorskābēm perhlorskābe ir pati stabilākā. Tvaika veidā perhlorskābe pastāv monomēra formā, bet šķidrumā dimerizējas [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 290. lpp.</ref> Perhlorskābe neierobežoti jaucas ar ūdeni un veido dažāda sastāva [[hidrāti|hidrātus]]. Perhlorskābes un ūdens [[azeotropais maisījums]] satur 72%  perhlorskābes. Atšķaidīti perhlorskābes ūdens šķīdumi ir pavisam stabili, arī to oksidējošā iedarbība nav liela. Ļoti atšķaidītiem perhlorskābes šķīdumiem piemīt stipri skāba garša.<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 198. lpp. {{ru ikona}}</ref> Perhlorskābe šķīst [[fluors|fluoru]] un hloru saturošos organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]], piemēram, [[hloroforms|hloroformā]].  Perhlorskābes sāļus sauc par [[perhlorāti]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Klevaņa
| population_as_of = 2001
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_water_percent =
| area_note =
| elevation_footnotes = <ref>{{cite web|title=Klevan (Rivnes apgabals, Rivnes rajons)|url=http://weather.in.ua/en/rovenskaja/10641|work=weather.in.ua|accessdate=5 February 2012}}</ref>
| elevation_m = 218
| population_footnotes =
| population_total = 7,470
| population_note =
| area_footnotes =
| timezone = EET
| utc_offset = +2
| timezone_DST = EEST
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = [[pasta indekss]]
| postal_code = 35312
| area_code_type = [[Telefona numuru vietējais kods]]
| area_code = +380 3622
| website = {{official website|http://klevan.at.ua/}}
| area_total_km2 =
| leader_name = Oļehs Kostēvičs
| settlement_type = [[pilsēta]]
| pushpin_map1 =
| image_skyline = Klevan.JPG
| image_alt =
| image_caption =
| image_flag = Klevan_h.png
| flag_alt =
| image_shield = Klevan COA.png
| shield_alt =
| pushpin_map = Ukraine Rivne Oblast#Ukraine
| pushpin_label_position =
| leader_title = pašvaldības vadītājs
| pushpin_map_caption = Location of Klevan in Ukraine
| subdivision_name = {{UKR}}
| subdivision_name1 = {{flag|Rivne Oblast}}
| subdivision_name2 = [[File:Прапор рівне район.jpg|20px|border]] [[Rivne Raion]]
| established_title = Dibināta
| established_date = 1458
| established_title1 = Pilsētas statuss
| established_date1 = 1940
| leader_party =
| footnotes =
}}'''Klevaņa''' ({{Val-uk|Клевань}}) ir [[Pilsētciemats|pilsēta]] [[Rivnes rajons|Rivnes rajonā]]  [[Rivnes apgabals|Rivnes apgabalā]] [[Ukraina|Ukrainas]] rietumos. Tās iedzīvotāju skaits 2001. gadā pēc Ukrainas tautas skaitīšanas datiem sasniedza 7470.

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
]]
'''[[Nobela prēmija ekonomikā]]''', oficiāli zināma arī kā '''Zviedrijas Riksbankas prēmija ekonomikas zinātnēs [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] piemiņai''' ({{val|sv|Sveriges riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne}}), no [[1969]]. gada tiek piešķirta katru gadu. To pasniedz [[Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija]] pētniekiem ekonomikas jomā.<ref name="NobelPrizeSelectionProcess">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|title=Nomination and Selection of the Laureates in Economics|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080715233344/http://nobelprize.org/nomination/economics/process.html|archivedate=2008-07-15}}</ref> Pirmā prēmija tika pasniegta [[1969]]. gadā norvēģim [[Ragnārs Frišs|Ragnāram Frišam]] un nīderlandietim [[Jans Tinbergens|Janam Tinbergenam]].<ref name="Winners1969">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/economics/laureates/1969/|title=The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1969|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-14}}</ref> Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.<ref name="NobelPrizeDescription">{{tīmekļa atsauce|url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/|title=The Nobel Prize|publisher=Nobel Foundation|accessdate=2008-10-15}}</ref> 1969. gadā [[Ragnārs Frišs]] un [[Jans Tinbergens]] kopā saņēma 375 000 [[Zviedrijas krona|SEK]] (kas pēc vērtības līdzinās 2 871 041 SEK 2007. gada decembrī). Nobela prēmija ekonomikā tiek pasniegta [[Stokholma|Stokholmā]] ikgadēja ceremonijā, kas notiek [[10. decembris|10. decembrī]] (Alfrēda Nobela nāves dienā).<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize Award Ceremonies | publisher = Nobel Foundation | url = http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | accessdate = 2008-10-07 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080822184717/http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | archivedate = 2008-08-22 }}</ref> Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt ekonomikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Pāvils
| vārds_orģ           = ''Παύλος''
| attēls              =Paul I of Greece.jpg
| amats               =[[Grieķijas karalis]]
| term_sākums         =	{{dat|1947|3|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1964|3|6|N}}
| priekštecis         =[[Georgs II (Grieķija)|Georgs II]]
| pēctecis            =[[Konstantīns II (Grieķija)|Konstantīns II]]
| dzim_dati           = {{dat|1901|12|14}}
| dzim_vieta          =[[Atēnas]], {{GRE}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1964|3|6|1901|12|14}}
| mir_vieta           =[[Atēnas]], {{GRE}}
| tēvs                =[[Konstantīns I (Grieķija)|Konstantīns I]]
| māte                =[[Prūsijas Sofija]]
| dinastija           =[[Oldenburgu dinastija]]
| dzīvesb             =[[Hanoveras Frederika]]
| bērni               =
*[[Karaliene Sofija]]
*[[Konstantīns II (Grieķija)|Konstantīns II]]
*[[Grieķija Irēna]]
| reliģija            =
| apglabāts           =Tatoi pils, {{GRE}}
| paraksts            =King Paul of Greece Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
'''Rabinovičs''' var būt:
* [[Ābrams Rabinovičs]] (''Абрам Исаакович Рабинович'') — Krievijas šahists (1878—1943);
* [[Iļja Rabinovičs]] (''Илья Леонтьевич Рабинович'') — Krievijas šahists (1891—1942);
* [[Īzaks Rabinovičs (politiķis)|Īzaks Rabinovičs]] — Latvijas politiķis (1884—1941);
* [[Īzaks Rabinovičs (matemātiķis)|Īzaks Rabinovičs]] — Latvijas matemātiķis (1911—1977).

sentences:
{{Planētas infokaste
|     minorplanet = yes
|      background = #C2E0FF
|            name = 136472 Makemake
|          symbol =
|           image = Makemake and its moon.jpg
|         caption = Makemake un tās pavadonis. Attēls uzņemts ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]]
|      discoverer =
 {{plainlist |
* [[Maikls Brauns]]
* [[Čads Truhiljo]]
* [[Dāvids Rabinovics]]
 }}
|      discovered = {{dat|2005|3|31||bez}}
|        mpc_name = (136472) Makemake
|       alt_names = {{mp|2005 FY|9}}
|      adjectives =
|     named_after = [[Makemake (deity)|Makemake]]
|     mp_category = [[pundurplanēta]]
|       orbit_ref =
|           epoch = {{dat|2020|5|31||bez}}
|        aphelion = 52,756 [[astronomiskā vienība|AU]]
|      perihelion = 38,104 AU
| time_periastron  = {{nobr|{{dat|2186|11|17|N|bez}}}}
|       semimajor = 45,430 AU
|    eccentricity = 0,16126
|          period = 306,21 [[Juliāna gads|yr]] (111 845 [[diennakts|d]])
|       avg_speed = 4,419 km/s
|     inclination = 28,9835°
|        asc_node = 79,620°
|        arg_peri = 294,834°
|    mean_anomaly = 165,514°
|      satellites = [[S/2015 (136472) 1]]
|      axial_tilt =
|    sidereal_day = 22,8266±0,0001 h
|      dimensions = {{ubl|{{nowrap|1502±45}} km × |{{nowrap|1430±9 km}}}}
|     mean_radius = 715±19 km
|      flattening = 0.0098
|    surface_area = 6,42{{E|6}} km²
|          volume = 1,53{{E|9}} km³
|            mass = 3,1{{E|21}} kg
|         density = ≈1700 kg/m³
|    surface_grav = < 0,57 m/s²
| escape_velocity = < 0,91 km/s
|          albedo = 0,82±0,02
| single_temperature = 32–36 K<br />40–44 K
|   spectral_type = B−V=0,83, V−R=0,5
|   abs_magnitude = {{ubl|-0,12|0,049±0,020}}
|       magnitude = 17,0 (opozīcijā)
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=0|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Dags Pedersons|bg_color=#006778|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Jacksonville Jaguars|logo=Jacksonville Jaguars logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Džeksonvilas "''Jaguars''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Džeksonvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Trents Bālkī|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''TIAA Bank Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 814|krāsas=Gaiši zila, melna, zelta<br />{{color box|#006778}} {{color box|#000000}} {{color box|#9F792C}}|īpašnieks=Šahids Kāns|prezidents=Marks Lempings|divīzijas tituli=3}}'''Džeksonvilas "Jaguars"''' ({{Val|en|Jacksonville Jaguars}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Džeksonvila|Džeksonvilā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Jaguars" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]]. "Jaguars" ir viens no četriem NFL klubiem, kas nekad nav piedalījies Superkausa izcīņā.

sentences: Šī kategorija satur rakstus par [[Arhipelāgs|arhipelāgiem]], kas atrodas Fidži teritorijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Robertsa''' var būt:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Varakļānu pagasts
| karte             = Varakļānu pagasts LocMap.png <!-- novietojuma karte -->
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Varakļānu novads
| centrs            = Stirnienes muiža
| platība           = 99,17
| iedzīvotāji       = 791<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 931 / 99.17 round 1}}
| izveidots         = 1872
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Varakļānu pagasts''' ir viena no [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Varakļāni|Varakļānu pilsētu]] un [[Murmastienes pagasts|Murmastienes pagastu]], [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Barkavas pagasts|Barkavas pagastu]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Atašienes pagasts|Atašienes pagastu]], [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Sīļukalna pagasts|Sīļukalna pagastu]] un [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Dekšāru pagasts|Dekšāru pagastu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =عبد السلام
''Abdus Salam''
| attēls =Abdus salam.gif
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1926
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Džanga]], [[Pendžāba (Britu Indija)|Pendžāba]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]] (tagad [[Pendžāba]], [[Pakistāna]])
| m_gads =1996
| m_mēnesis=11
| m_diena=21
| m_vieta =[[Oksforda]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[pakistānietis]]
| darba_vietas =[[Pakistānas atomenerģijas komiteja]],
[[Pendžabas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Teorētiskās fizikas starptautiskais centrs]]
| alma_mater =[[Pendžabas Universitāte]]
[[Valdības koledžas universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Valters Gilberts]], [[Juvals Neemans]]
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]], [[Pati-Salama modelis]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Abduss Salams''' ({{val|en|Abdus Salam}}, {{val|ur|عبد السلام}}, dzimis {{dat|1926|1|29}}, miris {{dat|1996|11|21}}) bija [[Pakistāna|pakistāniešu]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Stīvens Veinbergs|Stīvenu Veinbergu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Reinhards''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ziedonis Rozenbergs
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1943
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = metinātājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Branchiostoma lanceolatum|Eiropas lancetnieks}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Cephalochorda
| klase_lv =Galvhordaiņi
| sinonīmi =
''Amphioxi''
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Branchiostomatiformes}}
| kategorijas =nē
}}
'''Lancetnieki''' (''Leptocardii'') ir [[Galvhordaiņi|galvhordaiņu]] apakštipa klase. Tās pārstāvjus raksturo pilnīga ķermeņa segmentācija, nenorobežotā [[galva]], [[Muguras stiegra|horda]]s turpinājums aiz smadzeņu priekšējā gala, īpašs apžaunu jeb [[atriālais dobums]], kurā atveras ļoti daudz [[žaunu atveres|žaunu atveru]], tiem nav centrālā asinsrites orgāna — [[sirds]], skaidri izteiktu [[galvas smadzenes|galvas smadzeņu]] un augsti attīstītu [[maņu orgāni|maņu orgānu]], ir segmentēta [[nefridiālā sistēma]] un [[dzimumsistēma]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskais peļu detektīvs
| attēls                   = Mousedetectposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Great Mouse Detective''
| žanrs                    = animācijas filma, mistērija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Bērnijs Matinsons]]
* [[Deivs Mičeners]]
* [[Džons Maskers]]
| producents               = Bērnijs Matinsons
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Berijs Inghems]]
* [[Vals Betins]]
* [[Sjūzana Polatšeka]]
* [[Kendija Kandido]]
* [[Daiena Česnija]]
* [[Īva Brenere]]
* [[Alans Jangs]]
| mūzika                   = [[Henrijs Mansīni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners II]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|7|2||bez}}
| ilgums                   = 72 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986|title=Basil the Great Mouse Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190408050610/http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]14 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatmousedetective.htm|title=The Great Mouse Detective|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]38,6 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Bērenss
|     vārds_orig = Johann Christoph Berens
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
 ķeizaram [[Jozefs II Hābsburgs|Jozefam II]] sakarā ar viņa viesošanos Rīgā 1780. gadā.]]
'''Johans Kristofs Bērenss''' ({{val|de|Johann Christoph Berens}}; dzimis {{dat|1729|10|7}}, miris {{dat|1792|11|19}}) bija [[Rīga]]s lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Kārlis Bērenss|Kārli]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Mandaji
|attēls          =
|image_caption   = Mandaju karotājs (1913)
|native_name     = ''Mandaya''
|skaits          = 523 475 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[mandaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Mandaji''' (''Mandaya'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo kalnainos apvidus [[Mindanao]] salas austrumos. Kopskaits tiek lēsts ap 520 tūkstošiem (0,5 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[lumadi|lumadu]] tautām. Lielākā daļa mandaju mīt [[Austrumdavao]] (261 742 cilvēki; 45,5 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Dienvidsurigao]] (98 675; 15,4 %) un [[Davao de Oro]] (59 150; 7,7 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Dalās vairākās etniskās grupās — mangvangi, mangrangani, managosani, pagsupani, divavaononi un dibabaoni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/mandaya/ |title=Peoples of the Philippines: Mandaya |access-date={{dat|2024|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220723143812/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/mandaya/ }}</ref>  Dažkārt mandajiem pieskaita tuvu radniecīgos [[mansaki|mansakus]] (78 199 cilvēki, dzīvo galvenokārt Davao de Oro provincē). Runā [[mandaju valoda|mandaju valodā]], kurai izšķir vairākus dialektus; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/Mandaya/ Ethnic Groups of the Philippines. Mandaya]</ref> Mandaji lielākoties ir savas tradicionālās [[politeisms|politeistiskās]] reliģijas piekritēji. Izplatīta [[poliginija]]. [[Etnonīms]] ''mandaya'' tulkojumā nozīmē ‘pirmie [cilvēki] augšup pa straumi’.

sentences: '''Eilera formula''', kas nosaukta [[Leonards Eilers|Leonarda Eilera]] vārdā, ir formula [[Komplekss skaitlis|komplekso skaitļu]] analīzē, kas saista [[trigonometriskās funkcijas]] ar kompleksas [[Kāpināšana|pakāpes funkciju]]. Eilera formula apgalvo, ka jebkuram [[Reāls skaitlis|reālam skaitlim]] <math> x </math> izpildās:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemeļnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|69,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11138512/|title=The Northman (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|9}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|70–90 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 137 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2022|3|28|[[Stokholma]]|2022|4|22|ASV|2022|4|21|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Perfect World Pictures''
* ''Square Peg''
| operators = [[Džarins Blaške]]
| oriģinālnos = ''The Northman''
| mūzika = * [[Robins Karolans]]
* [[Sebastjans Geinsboro]]
| aktieri = * Aleksandrs Skašgords
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Klāss Bangs]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Bjorka]]
* [[Vilems Defo]]
| scenārijs = * [[Sjouns]]
* Roberts Egerss
| producents = * [[Marks Hafems]]
* [[Larss Knudsens]]
* Roberts Egerss
* [[Aleksandrs Skašgords]]
* [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Roberts Egerss]]
| žanrs = vēsturiska filma, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Ziemelnieks-plakats.jpg
| imdb =
}}'''"Ziemeļnieks"''' ({{Val|en|The Northman}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] vēsturiska asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Egerss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aleksandrs Skašgords]], [[Nikola Kidmena]], [[Klāss Bangs]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Ītans Hoks]], [[Bjorka]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz skandināvu leģendu par Amletu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/film/2022/apr/11/the-northman-review-robert-eggers-hamlet-outrageous-violence|title=The Northman review – Robert Eggers’ brutal vision of vengeance and violence|website=the Guardian|access-date=2022-04-22|date=2022-04-11|language=en}}</ref>

sentences:
vārtiem, 1908]]
'''Elizabete Rūta Naomi Belvila''' ({{val|en|Elizabeth Ruth Naomi Belville}}; 1854. gada 5. marts—1943. gada 7. decembris), pazīstama arī kā '''Griničas laika lēdija''', bija uzņēmēja no Londonas. Viņa, viņas māte Marija Elizabete un viņas tēvs Džons Henrijs pārdeva cilvēkiem laiku. Tas tika darīts, katru dienu iestatot Belvilas pulksteni pēc [[Griničas laiks|Griničas laika]], kā rādīja Griničas pulkstenis, un pēc tam "pārdodot" cilvēkiem laiku, ļaujot viņiem apskatīti pulksteni un pieregulēt savējo.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leopolds fon Buhs
|     vārds_orig = ''Leopold von Buch''
|         attēls = Leopold von buch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Štolpe pie Oderas, [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Angerminde]]s daļa, [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Tempa''''' ir ''[[Ammunition Promotions]]'' 2000. gadā dibināta [[dabsteps|dabstepa]] un ''[[garage]]'' mūzikas ierakstu kompānija. ''Tempa'' tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem leibliem dabstepa attīstības vēsturē, kas vēl joprojām aktīvi nodarbojas ar pasākumu rīkošanu un ierakstu izdošanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu noslēpumi
| attēls                   = ThingsYou movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Things You Can Tell Just by Looking at Her''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rodrigo Garsija]]
| producents               =
* [[Džons Avnets]]
* [[Liza Lindstroma]]
* [[Mārša Ogslbija]]
| scenārija autors         = Rodrigo Garsija
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Kalista Flokhārta]]
* [[Keitija Beikere]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Hollija Hantere]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Franchise Pictures]]''
* ''[[United Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2001|3|11|''Showtime'' TV kanāls|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/things-you-can-tell-just-looking-her-2000|title=Things You Can Tell Just by Looking at Her|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328175217/http://www.bbfc.co.uk/releases/things-you-can-tell-just-looking-her-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sieviešu noslēpumi"''' ({{val|en|Things You Can Tell Just by Looking at Her}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodrigo Garsija]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Kemerone Diasa]], [[Kalista Flokhārta]], [[Keitija Beikere]], [[Eimija Brenemana]], [[Valērija Golino]] un [[Hollija Hantere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|1|22||bez}}.

sentences:
{{tautas infokaste
| tauta = Mohikāņi
Muhhekunneuw
| attēls =
| skaits = Ap 1700, sajaukušies ar citām [[algonkinu tautas|algonkinu]] ciltīm
| vieta = {{ASV}}, [[Viskonsina]]
| reliģija = [[Brāļu draudzes]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji mohikāņu (izmira ap 1940.g.)
| radi = Munsī
}}

sentences:
'''Oms''' var būt:
* [[Oms]] — [[Elektriskā pretestība|elektriskās pretestības]] mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā;
* [[Georgs Simons Oms]] (''Georg Simon Ohm'') — vācu fiziķis.

sentences:
arheoloģiskās kultūras ([[Milohradas kultūra]] — oranžā krāsā, Dņepras-Daugavas kultūra — tumši oranžā krāsā)]]
'''Dņepras balti''' bija [[balti|baltu]] grupa, kas līdz 13. gadsimtam apdzīvoja [[Dņepra]]s [[sateces baseins|sateces baseinu]] līdz tos pakāpeniski iznīcināja un [[pārtautošana|pārtautoja]] no dienvidrietumiem iebrūkošie [[slāvi]]. Dņepras baltiem uz ziemeļiem un ziemeļaustrumiem dzīvoja [[Volgas somi]], bet uz dienvidaustrumiem un dienvidiem — [[skiti]].{{Sfn|Zinkevičius|2022}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vacijas}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Vācijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|ciema daļu|Bāta|Bāta}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Bāta
| settlement_type        = Ciema daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2      = [[Vaiņodes pagasts]]
| established_title      = Pirmoreiz minēta
| established_date       = 1253. gadā
| established_title1     = Ciems no
| established_date1      = 1932. gada
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       =
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       =
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25 | lats  = 52 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 52 | longs = 05 | longEW = E
| elevation_m            = 145
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-3435 Vaiņode
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Dream for an Insomniac''
| attēls                   = Dream-for-an-insomniac-movie-poster-1998-1020196371.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Tifānija DeBartolo]]
| producents               =
* [[Filiss Hausens]]
* [[Džons Hakets]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Rita Rokiskija]]
| scenārija autors         = Tifānija DeBartolo
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Jona Skaja]]
* [[Makenzijs Astins]]
* [[Maikls Landess]]
* [[Roberts Kelkers-Kellijs]]
* [[Sīmūrs Kasels]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|19||bez}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dream-insomniac-1998-0|title=Dream for an Insomniac|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,727}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dreamforaninsomniac.htm|title=Dream for an Insomniac (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Dream for an Insomniac''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Tifānija DeBartolo]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Jona Skaja]], [[Makenzijs Astins]], [[Maikls Landess]], [[Roberts Kelkers-Kellijs]] un [[Sīmūrs Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|19||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Lichtspielhaus
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD
| Vāks                  = Lichtspielhaus.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[2003. gads|2003]]. gada
[[1. decembris]]
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 210 minūtes
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
[[Live aus Berlin]]
([[1999]])
| Šis albums            =
'''Lichtspielhaus'''
([[2003. gads|2003]])
| Nākamais albums       =
[[Völkerball]]
([[2006. gads|2006]])
}}

sentences: '''Nacionālā fašistu partija''' ({{val|it|Partito Nazionale Fascista; PNF}}) bija [[politiskā partija]] [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karalistē]], kuru [[1921]]. gada 9. novembrī izveidoja [[Benito Musolīni]], realizējot [[fašisms|fašisma ideoloģiju]].

labels: ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba Daba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba MÄksla CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Sports Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki CilvÄki CilvÄki Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Politika VÄsture Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Politika SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Sports Sports KultÅ«ra CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija VeselÄ«ba Notikumi Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Notikumi KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla MÄksla Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Politika CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Latvija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Sports MÄksla VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija Sports CilvÄki CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Sports Latvija SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Daba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija MÄksla VÄsture ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Latvija Politika CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Sports SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ReliÄ£ija VÄsture DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba VÄsture JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla Notikumi Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra Politika Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VÄsture KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika VÄsture DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Sports VÄsture VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija Politika VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Sports VÄsture KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Sports CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Sports Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ReliÄ£ija Daba Daba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Latvija MÄksla Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki MÄksla Daba Daba VÄsture Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Latvija Daba Sports Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki Politika MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba Sports VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Latvija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Latvija KultÅ«ra Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Notikumi CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Politika Sports MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija JÄdzieni VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ReliÄ£ija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Daba JÄdzieni JÄdzieni CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki Latvija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla MÄksla Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Sports CilvÄki Latvija Sports Daba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Daba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Sports Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Latvija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports CilvÄki Politika Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba MÄksla KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla KultÅ«ra Latvija Sports CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra MÄksla Latvija VeselÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Politika Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Daba Latvija Notikumi Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki VÄsture Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Latvija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Notikumi Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki JÄdzieni VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Notikumi Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Politika SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Sports Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture KultÅ«ra Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra JÄdzieni MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Daba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni Politika Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Sports Politika