sentences:
{{Citas nozīmes|elektomagnētisko starojumu|Gaisma (nozīmju atdalīšana)|Gaisma}}
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Gaisma''' parasti ir [[elektromagnētisks starojums]], ko spēj uztvert cilvēka [[acs]]. Šī starojuma [[viļņa garums]] ir robežās no 400 līdz 740 [[nanometrs|nm]]. Vispārīgi ar terminu "gaisma" apzīmē jebkura viļņu garuma elektromagnētisko starojumu, tādēļ zinātniski to elektromagnētiskā starojuma daļu, kuru var redzēt cilvēks, sauc arī par [[redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Dažādās redzamās gaismas frekvences cilvēka [[smadzenes]] interpretē kā [[krāsa]]s — no [[violetā krāsa|violetās]] augstākajām frekvencēm caur [[zilā krāsa|zilu]], [[gaiši zilā krāsa|gaiši zilu]], [[zaļā krāsa|zaļu]], [[dzeltenā krāsa|dzeltenu]] un [[oranžā krāsa|oranžu]] līdz [[sarkanā krāsa|sarkanajai]] zemākajām frekvencēm.

sentences: '''Polārā nakts''' - laika periods, kad [[Saule]] neparādās virs horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā nakts novērojama uz [[Ziemeļu polārais loks|Ziemeļu polārā loka]] (66°33' Z.p.) un [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]] (66°33' D.p.) - 1 diennakti, pati garākā polārā nakts ir [[Ziemeļpols|Ziemeļpolā]] un [[Dienvidpols|Dienvidpolā]] - 6 mēnešus (pusgadu). Polārās nakts iemesls ir [[Zeme]]s ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā nakts un arī [[polārā diena]]. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir [[baltās naktis]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sonachine''
| operators =
| attēls = Sonatineposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Takeši Kitano]]
| producents =
| scenārijs = Takeši Kitano
| aktieri = Takeši Kitano
| mūzika = [[Džo Hisaiši]]
| oriģinālnos = ''Sonachine''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|9|10}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{JPN}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sonachine''''' ({{Val|ja|ソナチネ}}) ir 1993. gada [[Japāna]]s jakudzas žanra filma, kuras režisors, scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Takeši Kitano]].

sentences: '''Vērtspapīrs''' ir privāttiesību [[dokuments]], kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem [[dividendes|dividenžu]] vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: [[Akcija (vērtspapīrs)|akcija]], [[obligācija]], [[vekselis]], [[privatizācijas sertifikāts]], [[akreditīvs]], [[kravaszīme]], [[ķīlas zīme]] u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca.|last=Grēviņa|first=Ruta|publisher=Zinātne|year=2000|isbn=9984698033|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Eiropas Savienības terminu vārdnīca.|last=|first=|publisher=UNDP|year=2004|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=36719|title=likumi.lv|last=|first=|access-date=13.02.2018|date=23.08.1995}}</ref>

sentences:
s dzimumvecumstruktūra 2023. gadā]]
[[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] 2022. gada 31. martā bija 5 127 100 iedzīvotāji. 77% no tiem dzīvoja [[Ziemeļsala|Ziemeļsalā]], bet 23% — [[Dienvidsala|Dienvidsalā]].

sentences:
{{Infobox University
|name            = Tallinas Universitāte
|native_name     = ''Tallinna Ülikool''
|image           = Universidad_de_Tallin,_Tallin,_Estonia,_2012-08-12,_DD_02.JPG
| image_size           = 250px
|caption         = Tallinas Universitātes galvenā ēka (''Terra'')
|motto           = Thinking unlimited!
|established     = 1919, 2005
|type            = [[Publiska universitāte|publiska]]
|endowment       =
| map_type            = Tallina#Igaunija
| latd  = 59 | latm  = 26 | lats  =  19 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 46 | longs = 17 | longEW = E
|staff           = 423 (2016)
|faculty         = 392 (2016)
|president       = [[Tīts Lands]]
|students        = 7,668 (2016)
|undergrad       = 4,766 (2016)
|postgrad        = 2,902 (2016)
|doctoral        = 349 (2016)
|city            = [[Tallina]]
|province        = [[Harju apriņķis]]
|country         = {{EST}}
|coor            = {{Coord|59|26|19|N|24|46|17|E|type:edu_region:EE|display=inline,title}}
|campus          =
|colors          =
|free_label      =
|free            =
|mascot          = Eksmati
|nickname        =
|affiliations    = [[European University Association|EUA]], [[Institutional Network of the Universities from the Capitals of Europe|UNICA]]
|website         = {{URL|www.tlu.ee}}
|logo              = Universität_Tallinn_Logo.svg
}}

sentences: '''6. armija''' bija [[Trešais reihs|nacistiskās Vācijas]] sauszemes spēku operatīvā vienība. Tā piedalījās [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Tā ieguva sliktu slavu par kara noziegumiem, piemērām, par vairāk nekā 30 000 ebreju slepkavībām [[Babinjara|Babinjarā]] 1941. gada septembrī.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Kurts Šviterss
| name_orig = Kurt Schwitters
| image = Kurt Schwitters.JPG
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1887|6|20}}
| location = [[Hannovere]], [[Vācijas impērija]]<br />([[Lejassaksija]], {{GER}})
| deathdate = {{dat|1948|1|8}}
| deathplace =  [[Kendala]], [[Kambrija]], [[Anglija]], {{GBR}}
| nationality =
| field = deja, kolāža, instalācija, dzeja, tēlniecība, perfomance
| training =
| movement = [[dadaisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
| paraksts = Kurt Schwitters Signature.jpg
|dzimums = V
}}

sentences: '''Svainis''', arī '''švāģeris''' (no {{val|de|Schwager}} — 'svainis'), ir [[māsa]]s [[vīrs]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zilonis
| attēls                   = Attēls:Zilonis_filmas_plakats.jpg
| att_izm                  = 200px
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Elephant
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Gass Van Sants]]
| producents               =
| scenārija autors         = [[Gass Van Sants]]
| galvenajās lomās         = [[Aleksis Frosts]], [[Eriks Dojlens]], [[Džons Robinsons]]
| mūzika                   =
| operators                = [[Harrs Savides]]
| montāža                  =
| studija                  = [[HBO Films]]
| izplatītājs              = [[Fine Line Features]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|10|24}}
| ilgums                   = 81 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 3 000 000 USD
| ienākumi                 = 10 020 543 USD
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0363589
}}
'''"Zilonis"''' ({{val|en|Elephant}}) ir režisora [[Gass Van Sants|Gasa Van Santa]] desmitā filma, uzņemta 2003. gadā. Filmas sižeta pamatā ir asiņainā [[Kolumbainas vidusskolas slaktiņš|apšaude Kolumbaines vidusskolā]] Amerikā. Tā ir otrā filma režisora "Nāves triloģijā" — pirmā šajā triloģijā bija filma "Džerijs" (2002) un trešā "Pēdējās dienas" (2005).

sentences:
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Livonija]]
[[Kategorija:Livonija]]

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Croatia|Horvātijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = دولة قطر, ''Dawlat Qaṭar''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kataras Valsts
|            valsts_nosaukums = Qatar
|               karoga_attēls = Flag of Qatar.svg
|            karoga_nosaukums = Kataras karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums = Kataras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[As Salam al Amiri]]''
|               kartes_attēls = LocationQatar.png
|             kartes_paraksts = Kataras atrašanās vieta Persijas līča apkārtnē
|               galvaspilsēta = [[Doha]]
| latd= 25 | latm= 18 | latNS= N | longd= 51 | longm= 31 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Emirāts]]/[[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kataras emīrs|Emīrs]]
|                valsts_galva = [[Tamīms bin Hameds al Tānī]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kataras premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Khalid bin Khalifa bin Abdul Aziz Al Thani]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Kataras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = pašreizējā valdošā dzimta pie varas ir kopš
|          neatkarības_datums = {{dat|1878|12|18|Ģ}}
|       neatkarības_notikums2 = noslēgts līgums ar [[Apvienotā Karaliste|Apvienoto Karalisti]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1971|9|3}}
|                 platība_km2 = 11586
|               platība_rangs = 158.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 2 155 446
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 142.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 176
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 76.
|                     IKP_PPP = $357,338 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 1.
|          IKP_PPP_per_capita = $128 702
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.855
|                    HDI_gads = 2021<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=https://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf|title=Human Development Report 2021/2022|language=en|publisher=[[United Nations Development Programme]]|date=8 September 2022|access-date=8 September 2022}}</ref>
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 42.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kataras riāls]]
|                valūtas_kods = QAR
|                  laika_zona = [[AST]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.qa]]
|              tālsarunu_kods = 974
|                iso_kods_num = 634
|              iso_kods_alfa2 = QA
|              iso_kods_alfa3 = QAT
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidilokosa
| official_name = ''Ilocos Sur''
| image_skyline = Sta. Maria Church, Ilocos Sur.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] sarakstā iekļautā Santamarijas baznīca
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Ilocos Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1572/1818
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2596
| population_total = 706009
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 35 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Vigana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 34
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Kandona]]
| p3 = [[Vigana]]
| p6 = '''32 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ILS
| website                  = {{URL|https://mis.ilocossur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidilokosa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Ilocos Sur}}, {{val|en|Province of Ilocos Sur}}, {{val|ilo|Probinsia ti Ilocos Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 32 municipalitātēs un sīkāk 768 barangajās. Provinces centrs ir [[Vigana]], bet lielākā pilsēta — [[Kandona]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]]. Provincē atrodas divas [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] vietas — [[Vigana]]s mantojuma pilsēta un Santamarijas [[baroks|baroka]] baznīca.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Hofmanis
|     vārds_orig = ''Theodor Hoffmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''10. marts''' ir 69. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (70. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 296 dienas.

sentences: '''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].

sentences: {{Commonscat|Military of Turkey|Militārisms Turcijā}}

sentences: '''Borščs''' ({{val|uk|борщ}}, {{val|ru|борщ}}, {{val|pl|barszcz}}, {{val|ro|borş}}) ir [[slāvi|austrumslāvu]] izcelsmes [[zupa]], kas ir populāra vairākās [[Austrumeiropa|Austrum-]] un [[Centrāleiropa]]s valstīs. Boršča izcelsmes vieta nav zināma,<ref>[http://rusarch.ru/rabinovich4.htm Рабинович М. Г. ''Очерки материальной культуры русского феодального города'']. — М., 1988.</ref> bet parasti uzskata, ka tas radies vai visticamāk, ka radies pašreizējās [[Ukraina]]s teritorijā.<ref name="britannica" /><ref>[https://books.google.com/books?id=c4kvrPEweOcC&pg=PA65 ''Culture and Customs of Russia'']. Schultze, Sydney (2000). Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.</ref><ref>''Marks, Gil'' (2010). [https://books.google.com.ua/books?id=gFK_yx7Ps7cC&lpg=PP1&hl=uk&pg=PT261#v=onepage&q&f=false «Borscht»]. Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196—200. ISBN 978-0-470-39130-3.</ref><ref>[https://www.historytoday.com/archive/historians-cookbook/russia-borscht "From Russia with Borscht"]. Lee, Alexander (August 2018). ''History Today''. 68 (8).</ref><ref>[https://web.archive.org/web/20190912004114/http://2tq.ru/slovary/borsch.html Борщ] // Российский гуманитарный энциклопедический словарь. — М.; СПб.: ВЛАДОС, 2002. — 688 с. — ISBN 5-8465-0022-6. {{krieviski}}</ref> Mūsdienās tas kļuvis par vienu no [[ukraiņu virtuve]]s simboliem.<ref>[https://web.archive.org/web/20190620092941/http://www.langet.ru/html/b/bor1.html Похлёбкин В. В. Борщ // Кулинарный словарь.] — М.: Э, 2015. — С. 42—43.</ref><ref name="Art18">Артюх Л. Ф. [http://www.history.org.ua/?termin=1.%204.%204 Україна, держава: харчування та їжа] // Енциклопедія історії України: Україна—Українці. Кн. 1 / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. Інститут історії України НАН України. — К.: В-во «Наукова думка», 2018. — 608 с.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_persa3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| virsdzimta = Caenophidia
| virsdzimta_lv = Augstākās čūskas
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints = Natrix
| ģints_lv = Ūdenszalkši
| binomial = Natrix <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints''' (''Natrix'') ir [[zalkšu dzimta]]s (''Colubridae'') ģints, kas pieder pie [[ūdenszalkšu apakšdzimta]]s (''Natricinae''). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi ({{val-en|Reptile Database}}), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[čūskas|čūsku]] sugas, kuras nav indīgas.<ref name=rep>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Natrix Reptile Database: Genus: Natrix]</ref><ref name=brit>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/637263/water-snake Britannica: Water snake]</ref> Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo [[Eirāzija|Eirāzijā]] ([[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos), kā arī visas sugas sastopamas [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=brit/> [[Latvija|Latvijā]] mājo viena šīs ģints suga — [[parastais zalktis]] (''Natrix natrix'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |title=Latvijas daba: Zalkšu dzimta (Colubridae) |access-date={{dat|2015|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150907012625/http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |archivedate={{dat|2015|09|07||bez}} }}</ref>

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Aukstais karš
 | oriģinālnos = ''Zimna wojna''
 |      attēls =  Cold War (2018 film).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[drāma]]
 |    režisors = [[Pāvels Pavļikovskis]]
 |  producents =
* [[Tanya Seghatchian|Tanja Segāčana]]
* [[Ewa Puszczyńska|Eva Pučcinska]]
 |   scenārijs =
* Pāvels Pavļikovskis
* [[Janusz Głowacki|Janušs Glovacki]]
* [[Piotr Borkowski|Pjotors Borkovskis]]
 |     aktieri =
* [[Džoenna Kuliga]]
* [[Tomāšs Kots]]
* [[Boriss Šics]]
* [[Agata Kuleša]]
* [[Sedriks Kāns]]
* [[Žanna Balibara]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Łukasz Żal|Vukašs Zals]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{Filmas datums|2018|05|10|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|06|08|Polija|2018|08|31|Apvienotā Karaliste|2018|10|24|Francija|2018|12|07|Latvija}}
 |      ilgums = 86 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=COLD WAR (2018) |url=https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081319/https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |      valsts =
* {{POL}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{Eiro|4,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Pawel Pawlikowski delves to the heart of the Cold War |url=https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |website=cineuropa.org |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081309/https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cold War (2018) |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=coldwar2018.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Aukstais karš"''' ({{val|pl|Zimna wojna}}, {{val|en|Cold War}}) ir 2018. gada filma, kuras režisors ir [[Pāvels Pavļikovskis]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences: '''Dispersijas analīze''' jeb ''ANOVA (Analysis of Variance)'' ir [[statistika]]s [[metode]], kas tiek izmantota, lai noteiktu, vai divu vai vairāku izlašu [[Dispersija (statistika)|dispersijas]] (t.i. vērtību sadalījumi) ir statistiski nozīmīgi atšķirīgas. Ja tiek vienkārši salīdzināti divi vidējie, tad rezultāti būs tie paši, kas [[T tests|t testā]]. Tomēr dispersiju analīze ir metode ar plašākām pielietošanas iespējām. Veicot līdzīgus aprēķinus kā t testa gadījumā, datus apstrādājot var sadalīt apakšgrupās un pētīt attiecības visu šo grupu starpā, neizdarot kompleksus aprēķinus. Ir ''vienfaktora dispersiju analīze'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc viena faktora, un ''daudzfaktoru dipersiju analīze (MANOVA)'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc vairākiem faktoriem.

sentences: {{Pieminekļa infokaste|begin=|designers=|architect=|image=Jefferson Memorial At Dusk 1.jpg|designer=[[Džons Rasels Poups]]|latNS=N|latd=38|latm=52|lats=53|longEW=W|longm=2|longd=77|longs=13|map=|map_image=Vašingtonas centrs|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}|monument_name=Džefersona memoriāls|native_name=Jefferson Memorial|open=}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{vikisaites+}}
Mūsu senči jau tālā senatnē ir nodarbojušies ar kokgriešanu. Māksla bija saistīta ar kulta priekšmetu izgatavošanu, [[zemkopība]]s, [[Zvejošana|zvejas]], [[biškopība]]s, medību inventāra, [[amatniecība]]s darbarīku gatavošanu kā arī ar celtniecību. [[Koks]] ir viegli apstrādājams materiāls un vājš siltuma vadītājs, tāpēc plaši lietots trauku, virtuves piederumu gatavošanai. Darba procesā veidojās latviešu tautas mākslai raksturīgā formas izjūta, rotājuma izpratne un kultūra. Māksla Latvijā aktivizējās 20. gadsimta 20.—30. gados, palielinoties pieprasījumam pēc kokā grieztām stila mēbelēm, iekštelpu iekārtojuma, lietišķās mākslas izstrādājumiem. Straujš mākslas uzplaukums sākās pēckara gados, kad profesionālo izglītību sāka apgūt Rīgas un Daugavpils lietišķās mākslas vidusskolā. Mūsu dienās līdzās profesionālajai mākslai plaši attīstījusies mākslinieciskā pašdarbība; par to liecina lielais Tautas daiļamata meistaru nosaukumu ieguvušo kokgriezēju skaits.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
statuete, atrasta Ugaritā, mūsdienu [[Sīrija|Sīrijā]], [[Luvra]]s muzejs, [[Parīze|Parīzē]]]]
, [[Hieronīms Boss]], [[Prado]] muzejs, [[Madride|Madridē]]]]
, veco čūsku, ko sauc par velnu un sātanu" ''Guido Reni'', 1636. gadā]]

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
'''Konvejs''' var būt:

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences: Priekšējā cingulārā garoza - jeb '''ACC''' ({{val-en|anterior cingulate cortex}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] centrs [[valrieksts|valrieksta]] lielumā, kurš atrodas [[piere]]s daivas krokā un dēļ tā cilvēks spēj apmuļkot [[smadzenes]] un nodrošināt izdzīvošanu [[ekstremāli apstākļi|ekstremālos apstākļos]]. Zinātnieki spriež, ka tieši šeit mājo cilvēka [[gribasspēks]].<ref>"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref> Šāds centrs ir visiem [[zīdītāji]]em, bet vienīgi [[cilvēkveidīgie pērtiķi|cilvēkveidīgajiem pērtiķiem]] tajā atrodas īpašas vārpstveida [[nervu šūna]]s.

sentences: '''Ivermektīns''' (''Ivermectin'') ir zāles, ko lieto daudzu veidu [[Parazītisms|parazītu]] invāziju ārstēšanai.<ref name="AHFS2016">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.drugs.com/monograph/ivermectin.html|title=Ivermectin|publisher=The American Society of Health-System Pharmacists|access-date=16 January 2016}}</ref> [[Cilvēks|Cilvēkiem]], to skaitā, var būt [[Dzīvniekutis|utis]], [[kašķis]], [[onhocerkoze]], [[strongiloidoze]], [[trihuriāze]], [[askaridoze]] un [[limfātiskā filariāze]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Drug Discovery a History.|date=2005|publisher=John Wiley & Sons|location=Chichester|isbn=978-0-470-01552-0|page=333|url=https://books.google.com/books?id=jglFsz5EJR8C&pg=PA333}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cdc.gov/parasites/ascariasis/health_professionals/index.html|title=Ascariasis - Resources for Health Professionals|last=CDC-Centers for Disease Control and Prevention|website=www.cdc.gov|access-date=28 December 2019|date=23 August 2019}}</ref> [[Veterinārmedicīna|Veterinārmedicīnā]] to lieto, lai novērstu un ārstētu [[Sirdstārpi|sirdstārpus]], akarozi u.c..<ref name="Sau2015">{{Grāmatas atsauce|title=Saunders Handbook of Veterinary Drugs: Small and Large Animal|date=2015|publisher=Elsevier Health Sciences|isbn=978-0-323-24486-2|page=420|edition=4|url=https://books.google.com/books?id=SJvmCgAAQBAJ&pg=PA420}}</ref> Ārēju invāziju gadījumā to var lietot iekšķīgi vai uzklāt uz ādas.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Panahi Y, Poursaleh Z, Goldust M|date=2015|title=The efficacy of topical and oral ivermectin in the treatment of human scabies|url=https://www.annals-parasitology.eu/go.live.php/download_default/D660/2015-61-1_11.pdf|journal=Annals of Parasitology|volume=61|issue=1|pages=11–16|pmid=25911032|access-date={{dat|2021|06|28||bez}}|archive-date={{dat|2020|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200404213228/https://www.annals-parasitology.eu/go.live.php/download_default/D660/2015-61-1_11.pdf}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pazudis tulkojumā
| attēls                   = Lost in Translation poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lost in Translation''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Sofija Kopola]]
| producents               =
* [[Ross Kacs]]
* Sofija Kopola
| scenārija autors         = Sofija Kopola
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Džovanni Ribisi]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Fumihiro Hajaši]]
| mūzika                   = [[Kevins Šīldss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Elemental Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Tohokushinsha Film]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|8|29|Tellaridas filmu festivāls|2003|9|12|ASV|2004|4|17|Japāna|2004|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lost-translation-2003|title=Lost in Translation|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018|archive-date={{dat|2020|07|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200718105152/https://www.bbfc.co.uk/releases/lost-translation-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JAP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Japāņu valoda|Japāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lostintranslation.htm|title=Lost in Translation (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pazudis tulkojumā"''' ({{val|en|Lost in Translation}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s romantiska drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Sofija Kopola]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Bills Marijs]], [[Džovanni Ribisi]], [[Anna Ferisa]] un [[Fumihiro Hajaši]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|29||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
[[File:Metal yield.svg|thumb|alt=A Stress strain curve.|Sprieguma-relatīvā pagarinājuma [[līkne]] elastīgiem materiāliem, kur

1 - Īstā elastības robeža;

2 - Proporcionalitātes robeža;

3 - Elastības robeža;

4 - Tecēšanas robeža.
]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Naked City''
| operators =
| attēls = Naked City (1947 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Džūlss Dasēns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Berijs Ficdžeralds]]
* [[Hauards Dafs]]
* [[Dorotija Hārta]]
* [[Dons Teilors]]
| mūzika = * [[Miklošs Roža]]
* [[Frenks Skiners]]
| oriģinālnos = ''The Naked City''
| studija = ''Mark Hellinger Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|3|4}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Naked City''''' ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džūlss Dasēns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Berijs Ficdžeralds]], [[Hauards Dafs]], [[Dorotija Hārta]] un [[Dons Teilors]].

sentences:
(''Maxilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]].]]
'''Žoklis''' [[Cilvēks|cilvēkiem]] ir kauli [[Seja|sejas]] apakšējā pusē, kas nodrošina aizsardzību pret traumām, kā arī ir iesaistīti [[Runa|runāšanā]], [[Elpošana|elpošanā]] un pārtikas sakošanā. Žoklis sastāv no [[Augšžokļa kauls|augšžokļa]] (M''axilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]]. Augšžoklis ir fiksēts, bet apakšžoklis ir kustīgs un tiek kontrolēts ar dažādām [[Muskuļi|muskuļu]] grupām.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=1|title=The Anatomy of the Maxilla and the Mandible: Related Structures and Inserted Muscles|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/9781119427926.ch1|publisher=Wiley|date=2020-05-15|isbn=978-1-119-42784-1|pages=1–16|first=Dmitri|last=Lev|first2=Zvi|last2=Artzi}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Profesijas]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Infobox flag
| Name = Gabonas
| Article =
| Image = Flag of Gabon.svg
| Alt = Flag of Gabon
| Use = <!-- Required for |Symbol -->
| Symbol = <!-- |Use="6-digit FIAV usage code" is required. -->
| Proportion = 3:4
| Adoption = 1960.gada 9.augustā
| Design = Trīs horizontālas joslas - zaļa, zelta un zila.
| Designer =
| Image2 = Presidential Standard of Gabon (1990-2016).svg
| Imagetext2 = Gabonas prezidenta standarts
| Alt2 =
| Use2 = <!-- Required for |Symbol2 -->
| Symbol2 = <!-- |Use2="6-digit FIAV usage code" is required. -->
| Proportion2 = 3:4
| Adoption2 = 1990.gadā
| Design2 =
| Designer2 =
}}
'''Gabonas karogs''' sastāv no 3 horizontālām joslām — zaļas, dzeltenas un zilas. Karogs tika pieņemts 1960. gadā, aizstājot iepriekšējo kolonijas karogu, kura kreisajā augšējā stūrī atradās [[Francijas karogs]]. Pašreizējais karogs pastāv kopš [[Gabona|Gabonas republikas]] neatkarības iegūšanas tajā pašā gadā, kad pašreizējais karogs tika pieņemts. Jaunajā karogā tika paplašināta vidējā dzeltenā josla un noņemts [[Francijas karogs]].

sentences:
, Nobela Miera prēmijas laureātu un vienu no ūdeņraža bumbas radītājiem]]
'''Badastreiks''' ir [[Protests|protesta]] veids, kura laikā cilvēks noteiktu laiku atsakās no [[Ēdiens|ēdiena]]. Parasti to izmanto dažādu sociālu, politisku vai personisku iemeslu dēļ, lai pievērstu uzmanību kādam konkrētam jautājumam, paustu neapmierinātību, pieprasītu izmaiņas tiesību aktos vai politikā vai protestētu pret noteiktiem apstākļiem [[Cietums|cietumā]] vai [[Sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences: '''28. oktobris''' ir gada 301. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (302. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 64 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 9
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 7
 |               simbols = F
 |              atommasa = 18,9984032
 |    valences elektroni = [He]2s22p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Fluora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu un
fluors sašķidrinātā stāvoklī kriogēnā temperatūrā
 |   oksidēšanas pakāpes = '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 3,98
 |               blīvums = 1,696
 |   kušanas temperatūra = 53,53 K (-219,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 85,03 K (-188,12 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
[[Kategorija:Malaizija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Malaizijā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Ankogels
| Photo                = Ankogel.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.05 |latNS=N
| longd=13.25 |longEW=E
| Augstums         = 3252
| Relatīvais_augstums  = 576
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Šanhajas metro''' ({{val-zh|上海轨道交通}}) ir [[metro]] sistēma [[Ķīna]]s lielākajā pilsētā [[Šanhaja|Šanhajā]], kas ir sākusi darboties 1993. gada 28. maijā un tā bija trešā Ķīnas pilsēta, kurā tika uzbūvēts metro. Kopš tā laika Šanhajas metro ir viens no visātrāk augošajiem metro pasaule. Metro sastāv no četrpadsmit līnijām un 337 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 548 kilometru garumu. Pēc 2014. gada datiem metro ir pārvadājis 2,824 miljardus pasažieru gada laika un 7,736 miljonus pasažieru vienas dienas laika.<ref>{{Cite web|url=http://passport.weibo.com/visitor/visitor?a=enter&url=http://weibo.com/1742987497/BDuSq2LXw&_rand=1424881910.6844|title=Sina Visitor System|website=passport.weibo.com}}</ref> Viena brauciena biļetes cena svārstās starp 0,45 dolāriem un 2,50 dolāriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Emīls Krēpelins
| vārds_orig = ''Emil Kraepelin''
|  attēls       = E. Kraepelin.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1856
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 15
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Neištrēlica}}
| m_gads        = 1926
| m_mēnesis     = 10
| m_diena       = 7
| m_vieta       = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Leipcigas Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
| darba_vietas  = [[Minhenes Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne       = [[psihiatrija]]
| pasniedzēji   = [[Vilhelms Vunts]]
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Vērpjamā vārpsta''' ('''vārpstiņa''') ir rīks [[dzija]]s vērpšanai ar rokām. Viens no senākajiem instrumentiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences: '''Galamērs''' (arī '''garuma galamērs''', '''plakanparalēlais galamērs''', '''[[Kārlis Edvards Johansons|Johansona]] bloki''') ir garuma [[etalons]], kas izveidots kā taisnstūra [[paralēlskaldnis]] vai [[cilindrs]].

sentences: '''27. jūnijs''' ir gada 178. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (179. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 187 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alberts Salamonskis
| vārds_orig = ''Albert Salamonsky''
| attēls = Salamonsky AA.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{Itālija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1913
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]]  (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = cirka mākslinieks, uzņēmējs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = Vilhelms Salamonskis, Jūlija Karē
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Līna Salamonska (Švarca)
| bērni = Jevģēnijs Marders (adoptētais dēls)
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Alberts Salamonskis''' ({{val|de|Albert Salamonsky}}, 1839—1913) bija [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s [[Cirks|cirka]] mākslinieks un uzņēmējs. [[Rīgas cirks|Rīgas cirka]] dibinātājs un pirmais direktors.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidsurigao
| official_name = ''Surigao del Sur''
| image_skyline = Tinuy-an Falls, Bislig City.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tinujana ūdenskritumi pie [[Bisliga]]s
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Surigao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1960
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4932.7
| population_total = 642255
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 40 | lats =| latNS = N
| longd =126 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Tandaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bisliga]]
| p3 = [[Tandaga]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[surigavieši]], [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SUR
| website                  = {{URL|http://www.surigaodelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidsurigao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Surigao}}, {{val|en|Province of Surigao del Sur}}, {{val|sgd|Probinsya nan Surigao del Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 17 municipalitātēs un sīkāk 309 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Tandaga]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Bisliga]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Myoxocephalus_scorpius_PAQ.jpg
| att_nosaukums = [[Ziemeļu buļļzivs]] (''Myoxocephalus scorpius'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|      binomial = Cottoidei <small>(Berg, 1940)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cottimorpha''
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Norvēģu jūra
|attēls=Europäisches Nordmeer mit Grenzen.png
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 69 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |relief = jā
| okeāns  = Atlantijas okeāns
| okeāns2 = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=1 383 000
|garums=
|platums=
|tilpums = 2 000 000
|Max_dziļums=3970
|Vid_dziļums = 2000
|valstis={{GBR}}
{{FRO}}
{{ISL}}
{{NOR}}
|pilsētas=[[Tronheima]]
}}
'''Norvēģu jūra''' ({{val|no|Norskehavet}}, {{val|is|Noregshaf}}, {{val|fo|Norskahavið}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]], atrodas okeāna ziemeļu daļā starp [[Skandināvijas pussala|Skandināvijas pussalu]] un [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]]. Dažkārt tiek pieskaitīta [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]].

sentences: '''Viļņa garums''' ir [[attālums]] starp diviem līdzās esošiem [[vilnis|viļņa]] punktiem, kuriem ir vienāda [[fāze]]. Viļņa garums tiek apzīmēts ar [[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] burtu [[lambda|λ]]. Viļņa garuma SI pamatmērvienība ir [[metrs]]. Viļņa garumu aprēķina pēc šādas formulas:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Rotblats
|     vārds_orig = {{ubl|''Józef Rotblat''|''Joseph Rotblat''}}
|         attēls = Josef Rotblat ID badge.png
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pievislas apgabals|Varšava|td=Polija}}
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{POL}}|{{GBR}} (kopš 1946. gada)}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Varšavas Universitāte]] (1938)|[[Liverpūles Universitāte]] (1950)|[[Londonas Universitāte]] (1953)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Suntažu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Suntazi Catholic church - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Suntažu katoļu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Suntažu katoļu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.902511
| longd = 24.926519
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Suntažu pagasts|Suntaži}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 2009. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            = Prāvests Arnis Maziļevskis
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lainas salas
|attēls              = Fanning lagoon entrance.jpg
|attēla paraksts     = Ieeja [[Tabuaerana]]s lagūnā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=4|latm=0|lats=0|latNS=S |longd=154|longm=58|longs=0|longEW=W
|platība             = 503,9
|garums              = 2334
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 11
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 9425
|iedzīvotāju gads    = 2012
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Lainas salas''' ({{val-en|Line Islands}}) vai '''Centrālās Polinēzijas Sporādas'''<ref>{{PZT|411}}</ref> ir vairāk kā 2000 km gara [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā. Sastāv no astoņiem atoliem, trim atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem koraļļu rifiem. Lielākā daļa salu ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet [[Džērvisa sala]], [[Palmiras atols]] un [[Kingmana rifs]] pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kā neinkorporēta teritorija. Apdzīvoti ir tikai [[Kirisimasi]] (pasaulē pēc sauszemes platības lielākais atols), [[Tabuaerana]]s un [[Teraina]]s atoli. Salas izvietojušās abpus [[Ekvators|ekvatoram]], no kura angliskā nosaukuma ''(The Line)'' cēlies salu grupas nosaukums.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Geocell''<br />''ჯეოსელი''
| logo             = geocell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = pievienots ''[[Silknet]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Tbilisi]]
| location_country = {{GEO}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Silknet]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://geocell.ge geocell.ge]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Geocell''''' ({{val|ka|ჯეოსელი}}) ir [[Gruzija]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas kā uzņēmums tika dibināts 1996. gadā, bet kopš 2018. gada ir zīmols telesakaru uzņēmumā ''[[Silknet]]'', kas savukārt pieder investīciju grupai ''[[Silk Road Group]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Līksnas pagastā|Līksna (nozīmju atdalīšana)|Līksna}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Līksna
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Līksnas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=60278&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 213
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 55|latm  = 59| lats  = 12| latNS  = N
| longd = 26| longm = 24| longs = 8| longEW = E
| elevation_m              = 100
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5456 Līksna
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Līksna''' (arī '''Leiksna''')<ref name=lgia/> ir ciems [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Līksnas pagasts|Līksnas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā [[Leiksna]]s upes labajā krastā pie autoceļa [[A6]] {{nobr|18 km}} no novada centra [[Daugavpils]] un {{nobr|213 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Eric Hobsbawm
| attēls =Eric Hobsbawm.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1917
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Aleksandrija]],  [[Ēģipte]]
| m_gads =2012
| m_mēnesis=10
| m_diena=1
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
[[Stenforda Universitāte]]
[[Jaunā skola]] (''The New School'')
[[Londonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[vēsture]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gotlobs Zontāgs
|     vārds_orig = Carl Gottlob Sonntag
|         attēls = Karl Gottlob Sonntag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Rādeberga]], [[Saksijas Karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Gotfrīds Zontāgs (apšuvumu meistars un rātes loceklis)
Kristīna Elizabete (dzim. Rumpolte)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ģertrūde Hedviga (dzim. Grāve, apprecējušies 1789. gada 20. novembrī [[Rīga|Rīgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
[[Kategorija:Luterāņi| ]]
[[Kategorija:Protestanti pēc valsts]]

sentences: '''Erdēša skaitlis''' apzīmē īsāko attālumu no kāda zinātnieka līdz ungāru matemātiķim [[Pāls Erdēšs|Pālam Erdēšam]], mērot to pēc kopīgajām zinātniskajām publikācijām. Erdēšs ir izdevis vairāk zinātnisko publikāciju (vismaz 1525<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.oakland.edu/enp/pubinfo/ |title=Publications of Paul Erdős {{en ikona}} | first=Jerry | last=Grossman |accessdate=2014. gada 1. februārī}}</ref>), nekā jebkurš cits matemātiķis pasaules vēsturē.<ref>Newman, M. E. J. ''The structure of scientific collaboration networks''. Proc. Natl. Acad. Sci. ASV, 2001.</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{līdzīgs|etoloģija}}
'''Etnoloģija''' ir [[antropoloģija]]s novirziens, kas salīdzina un analizē [[cilvēce]]s un dažādu cilvēku grupu izcelsmi, izplatību, tehnoloģijas, [[reliģija|reliģiju]], [[valoda|valodu]] un [[sociālā struktūra|sociālās struktūras]]. Atšķirībā no [[etnogrāfija]]s, kurā cilvēku grupas tiek pētītas tiešā kontaktā ar to [[kultūra|kultūru]], etnoloģija savukārt nodarbojas ar etnogrāfu iegūto datu apkopošanu, ar kā palīdzību izdara secinājumus par kopīgām vai atšķirīgām dažādu kultūru iezīmēm.

sentences: '''Tesmeņveidīgie mākoņi''' jeb '''maisveida mākoņi''' (''Mammatus, (mam)'') ir [[mākoņi]] ar nokareniem [[puslode]]s formas izspiedumiem to apakšdaļā. Šie izspiedumi tiecas uz leju līdzīgi tesmeņiem vai nokarenām kabatām. No tā radies mākoņu nosaukums ({{val|la|mamma}} — [[tesmenis]], [[krūts dziedzeris]]). Šādi mākoņi retumis novērojami [[gubu lietusmākoņi|negaisa mākoņu]] aizmugurē [[vasara]]s periodā. Tie veidojas, strauji izbeidzoties vertikālajām strāvām, kas atbildīgas par gubmākoņa plakanās apakšas un izliektās virsotnes rašanos — tad mākoņa apakšdaļa sāk nolaisties, veidojot uz leju vērstus izliekumus. Tesmeņveida forma var būt novērojama arī pie [[stratocumulus|slāņu gubmākoņiem]] un retāk [[spalvmākoņi]]em, ja tie rodas no negaisa mākoņa "laktas".

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences:
{{cita nozīme|Ziemeļāfrikas tautu|ciemu Ezeres pagastā|Mauri (ciems)}}
, 13. gadsimta Hadīta Bajāda va Rijāda (''Hadîth Bayâd wa Riyâd'') glezna [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā. ]]
'''Mauri''' bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi]], pārsvarā [[berberi|berberu]] un [[arābi|arābu]] ciltis, kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionu (mūsdienu [[Maroka]], [[Alžīrija]], [[Tunisija]], [[Rietumsahāra]], [[Mauritānija]]), [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]], Francijas dienvidrietumus ([[Langdoka-Rusijona]]),<ref>Romas province ''Gallia Narbonensis'' (''Marca Gothica''). </ref> [[Sicīlija|Sicīliju]] un [[Malta|Maltu]]. Mauri savu zemi Pireneju pussalā [[Arābu valoda|arābu valodā]] sauca par [[Andalusa|Andalusu]] ({{val|ar|الأندلس}}, ''Al-Ándalus'').

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stīvens Soderbergs
 | vārds_orig              = ''Steven Soderbergh''
 | attēls                  = Steven Soderbergh Deauville 2013.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Stīvens Soderbergs amerikāņu filmu festivālā Dovilā 2013. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|1|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            =
* [[kinorežisors]]
* [[kinoscenārists]]
* [[kinoproducents]]
* [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1981—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Betsija Brentlija]] (1989—1994)
* [[Džūlsa Ešnere]] (2003—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         = 2001: "Labākais režisors" (par filmu "[[Satiksme (filma)|Satiksme]]" (''Traffic'', 2000))
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                = 2013: divas balvas (par TV filmas ''Behind the Candelabra'' (2013) režiju un rediģēšanu)
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Stīvens Endrū Soderbergs''' ({{val|en|Steven Andrew Soderbergh}}, dzimis {{dat|1963|1|14}}) ir amerikāņu [[kinorežisors]], [[kinoscenārists]], [[kinoproducents]] un [[kinooperators]]. Tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem [[neatkarīgā filma|neatkarīgā kino]] kustības dibinātājiem, kā arī par vienu no nozīmīgākajiem savas paaudzes kinorežisoriem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Veronika Strēlerte
| dz_vārds = Rudīte Strēlerte
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1912
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Dobele|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| dzīves_vieta = Auce
| pilsonība =
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Arveds Švābe]] (1936-~1942)
 [[Andrejs Johansons]] (1947-1983)
| bērni = [[Pāvils Johansons]]
| paraksts =
| pseidonīms = Veronika Strēlerte
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Veronika Strēlerte''' (īstajā vārdā '''Rudīte Johansone''' (dzimusi Strēlerte); dzimusi {{dat|1912|10|10}} [[Dobele|Dobelē]], mirusi {{dat|1995|5|6}} [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]])<ref name="la">{{Tīmekļa atsauce|url=http://la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=363008:kad-atdosim-pardu-dzejniecei-veronikai-strlertei&Itemid=201|title=Kad atdosim parādu dzejniecei Veronikai Strēlertei?|publisher=La.lv|accessdate={{dat|2012|11|16||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sārtaļģes
|         binomial = Rhodophyta
|           attēls = Chondrus crispus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-034.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Diaphoretickes
|   apakšvalsts_lv = Zemākie augi
|       nodalījums = Rhodophyta
|    nodalījums_lv = Sārtaļģes
|     nodalījums_r =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Meža tipi [[Latvija|Latvijā]]''' meža ekosistēmu klasifikācija, kuru 20. gs. 60. - 70. gados izstrādāja mežzinātnieks Dr. hab. [[Kaspars Bušs]]<ref>Bušs K. Latvijas PSR mežu tipoloģijas pamati. Rīga, 1976.</ref>. Izdalot meža tipus tiek ņemta vērā kokaugu suga, pameža un zemsedzes augi, augsne un mitruma apstākļi.

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Greater grison.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Galictis
| ģints_lv = Grizoni
| suga = Galictis vittata
| suga_lv = Lielais grizons
| binomial = Galictis vittata <small>([[Schreber]], 1776)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: {{Commons category|Video game producers|Videospēļu producenti}}

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''United States of America''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Amerikas Savienotās Valstis
|            valsts_nosaukums = United States of America
|               karoga_attēls = Flag of the United States.svg
|            karoga_nosaukums = ASV karogs
|              ģerboņa_attēls = US-GreatSeal-Obverse.svg
|           ģerboņa_nosaukums = ASV ģerbonis
|                 valsts_moto = ''[[In God We Trust]]'' (oficiālā kopš 1956.)
''[[E pluribus unum]]'' ([[latīņu valoda|latīņu valodā]]; tradicionālā)
|                valsts_himna = "[[Zvaigžņotais karogs]]"
|               kartes_attēls = United States (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vašingtona]]
| latd=38 | latm=53 | latNS=N | longd=77 | longm=2 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Ņujorka]]
|              valsts_valodas = nav (faktiski [[angļu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionāla republika|Konstitucionāla]] [[federācija (valsts)|federāla]] [[prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[ASV prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džo Baidens]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[ASV viceprezidents|Viceprezidente]]
|               valsts_galva2 = [[Kamala Herisa]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[ASV pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Kevins Makartijs]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[ASV Augstākās tiesas priekšsēdētājs|Augstākās tiesas priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva4 = [[Džons Robertss]]
|        neatkarības_iegūšana = [[ASV vēsture|Neatkarība]]1
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1776|7|4}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|                 platība_km2 = 9 833 520
|               platība_rangs = 3.
|              procenti_ūdens = 4,66
|          iedzīvotāju_skaits = 331 449 281<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.census.gov/newsroom/press-releases/2021/2020-census-apportionment-results.htmlpid=2020CENSUS&src=pt |title=Census Bureau's 2020 Population Count |work=[[United States Census]] |access-date=April 26, 2021}} The 2020 census is as of April 1, 2020.</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2020. gads|2020]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 3.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 34
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $22 675 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2021
|               IKP_PPP_rangs = 2.
|          IKP_PPP_per_capita = $56 421
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 7.
|                         HDI = 0.926
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 10.
|                        Gini = 48.5<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=OECD Income Distribution Database: Gini, poverty, income, Methods and Concepts |url=http://www.oecd.org/els/soc/income-distribution-database.htm |website=Organisation for Economic Co-operation and Development|accessdate=17 June 2018|language=angliski}}</ref>
|                   Gini_gads = 2015
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]] ($)
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -5 līdz -10
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = no -4 līdz -10
|                      domēns = [[.us]], [[.gov]], [[.mil]], [[.edu]]
|              tālsarunu_kods = 1
|                iso_kods_num = 840
|              iso_kods_alfa2 = US
|              iso_kods_alfa3 = USA
}}
'''Amerikas Savienotās Valstis''' ({{val|en|the United States of America}}), arī '''ASV''' (''United States, USA, US''), ir [[federācija (valsts)|federāla]] [[konstitucionāla republika]], kas sastāv no [[ASV administratīvais iedalījums|50 štatiem]] un no viena [[federālais apgabals|federālā apgabala]]. Valsts atrodas galvenokārt [[Ziemeļamerika]]s centrālajā daļā, kur tās [[kontinentālie štati|savstarpēji saistītie 48 štati]] un galvaspilsētas apgabals [[Vašingtona]] ir izvietoti starp [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]]. Ziemeļos tā robežojas ar [[Kanāda|Kanādu]], bet dienvidos ar [[Meksika|Meksiku]]. Kontinenta ziemeļrietumos atrodas [[Aļaska|Aļaskas štats]] (austrumos robežojas ar Kanādu, savukārt rietumos ir jūras robeža ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]], kas iet cauri [[Beringa šaurums|Beringa šaurumam]]), un Klusajā okeānā salu štats [[Havajas]]. Amerikas Savienoto Valstu pakļautībā ir arī teritorijas [[Karību jūra|Karību jūrā]] ([[Puertoriko]] un [[ASV Virdžīnas]]) un [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] (nozīmīgākās no tām ir [[ASV Samoa]], [[Guama]] un [[Ziemeļu Marianas Salas]]).

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
'''Binde''' var būt:
* [[Binde (pilsēta)|Binde]] (''Bünde'') — pilsēta Vācijā, Ziemeļreinā-Vestfālenē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Iris
| autors = Tourn. ex [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls = Verschiedenfarbige Schwertlilie (Iris versicolor)-20200603-RM-100257.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Asparagales
| rinda_lv = Sparģeļu rinda
| dzimta = Iridaceae
| dzimta_lv = Skalbju dzimta
| ģints = Iris
| ģints_lv = Skalbes
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = ''Iris versicolor''
}}'''Skalbes''' (''Iris'') ir [[Skalbju dzimta|skalbju dzimtas]] ģints. Tā ir sastopama [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] [[Mērenā josla|mērenajā joslā]], kā arī ir introducēta [[Austrālija|Austrālijā]], [[Okeānija|Okeānijā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ģintī ir klasificētas aptuveni 310 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:326330-2|title=Iris Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-11-04|language=en}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Antonijs Bomhovers
|     vārds_orig = ''Antonius Bomhower''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = franciskāņu mūks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #334A97
| nos     = ''Hamburger SV''
| logo    =
| pilns   = ''Hamburger Sport-Verein e.V.''
| iesauka = ''Die Rothosen'' (Sarkanbikši)<br>''Der Dinosaurier'' (Dinozaurs)
| pilsēta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| dib     = 1887
| dib_mēn = 9
| dib_dat = 29
| dib_com =
| stad    = ''[[Volksparkstadion]]''
| ietilp  = 57 000
| prez    = {{flaga|Vācija}} Marsels Jansens
| īpašn   =
| tren    = {{flaga|Vācija}} Tims Valters
| līga    = [[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|Vācijas 2. Bundeslīga]]
| sez     = 2021.—2022.
| poz     = 3. vieta
| mediji  = {{URL|https://www.hsv.de/}}
| pattern_la1 = _hamburger2122h
| pattern_b1  = _hamburger2122h
| pattern_ra1 = _hamburger2122h
| pattern_sh1 = _adidaswhite
| pattern_so1 = _hamburgo1617H
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = FFFFFF
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = FF0000
| socks1      = 0000FF
| pattern_la2 =
| pattern_b2  =
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2    =
| body2       =
| rightarm2   =
| shorts2     =
| socks2      =
| pattern_la3 = _hamburger2122t
| pattern_b3  = _hamburger2122t
| pattern_ra3 = _hamburger2122t
| pattern_sh3 = _adidaswhite
| pattern_so3 = _hamburger2122t
| leftarm3    = FF0000
| body3       = FF0000
| rightarm3   = FF0000
| shorts3     = EF0000
| socks3      = EF0000
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =Griga—Šellerupa komēta
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =Džons Grigs<br />Džons Frānsiss Šellerups
| discovered =[[1902]]. gads
| designations = yes
| mp_name =26P/Grigg-Skjellerup
| epoch ={{Dat|2007|4|10|N}} (JD 2454200.5)
| aphelion =4,9332 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1,1168 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.0437 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.6631
| period =5.31 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =38,48 km/s
| inclination =22.36°
}}

sentences: {{Commonscat|Companies of Australia|Austrālijas uzņēmumi}}

sentences:
{{Kauja infobox
| kauja = Abrenes kauja
| attēls =
| paraksts = Ziemeļlatgales atbrīvošanas operācija
| konfl = [[Latvijas brīvības cīņas]]
| laiks = 1920. gada 12. janvāris - 14. janvāris
| vieta = [[Abrene]]s apkārtne
| iznāk = [[Latvijas Bruņotie spēki]] uzvara
| puse1 = {{flaga|Latvija}} [[Latvijas Republika]]
| puse2 =  [[Krievijas PFSR]]
| karavad1 =
| karavad2 =
| spēki1 =
| spēki2 =
| zaud1 =
| zaud2 =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Hofmanis
|     vārds_orig = ''Josef Hoffmann''
|         attēls = Josef-Hoffmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Brtnice]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vīne]],{{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ampula''' ir maza noslēgta [[Stikls|stikla]] caurulīte, kura ir paredzēta [[Medikamenti|medikamentu]] vai citu [[Viela|vielu]] un materiālu sterilai glabāšanai. Visbiežāk ampulās glabā šķidrus medikamentus. Stikla ampulas ir hermētiski aizkausētas [[Uguns|ugunī]] un tās var attaisīt, nolaužot ampulas kakliņu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ampula:1|title=ampula {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-05-07}}</ref> Zāļu ampulām mēdz būt kodināts laukums vai gredzens uz kakliņa, kas atvieglina nolaušanu. Dažreiz tam pašam nolūkam ampulu iepakojumā ir īpašs ampulu nazītis vai vīlīte. Laužot ieteicams izmantot sterilu salveti, lai nesavainotu pirkstus.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Vanema
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|Terra de Wanneman sive Vredecuronia}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1253
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Vanema ap 1200.jpg|50px
|image_map_caption      = Vanema ap 1200. gadu (pēc [[Vitrams|Vitrama]])
|
|galvaspilsēta          = Kopējas galvaspilsētas nebija, kā galvenie centri minami [[Tukums]], [[Kandava]], [[Talsi]], [[Dundaga]], [[Rinda (ciems)|Rinda]], [[Puze]], [[Sabile]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 4000
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
s, 1938).]]
'''Vanema''' (arī '''Vanemana''') bija zeme ({{val|la|terra}}) Baltijas jūras piekrastē, kas robežojās ar [[Ventava]]s un [[Bandava]]s zemēm rietumos un [[zemgaļi]]em piederošajām zemēm dienvidos. Vanema bija daļa no 13. gadsimta sākumā pieminētās '''[[Miera Kursa]]s''' ({{val|la|Vredecuronia}}, [[senvācu valoda|senvācu]]: ''dat Vredecuren land''), kuras iedzīvotāji bija [[kurši]] un [[baltijas somi|baltijas somu]] ciltis, iespējams, tagadējo Kurzemes [[līvi|līvu]] priekšteči.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Dreifusa lieta''' bija [[antisemītisms|antisemītisks]] [[politisks skandāls]], kas norisinājās [[Francija|Francijā]] 1890. gados un 20. gadsimta sākumā. Lieta izraisīja šķelšanos Francijas tālaika sabiedrībā un spēcīgi ietekmēja valsts iekšpolitiku.

sentences:
{{Citas nozīmes|ģeomorfoloģiju|ALA (nozīmju atdalīšana)|Ala}}
 Siguldā]]

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Physics|fizika}}
{{catmore}}

sentences: '''Indeterminisms''' (nedeterminisms) - [[filozofija|filozofiska]] mācība par to, ka var būt kādi notikumi, kuriem neeksistē (vai nevar noteikt) cēlonis.

sentences:
[[Igaunija|Igaunijā]]]]
'''Laukakmens''' ir [[ledājs|ledāja]] atrauta un pārvietota [[ieži|iežu]] atlūza, kurās diametrs lielāks par {{nobr|10 cm}}.<ref>{{Latvijas daba|3|93}}</ref> Dažkārt uz laukakmeņu virsmas vērojamas ledāja skrambas vai glaciālais slīpējums. Laukakmeņus, kuru tilpums pārsniedz 10 m³ (7 m³),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļu. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|08|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> sauc par [[dižakmens|dižakmeņiem]] un daļa to ir aizsargājami dabas pieminekļi.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļdavao
| official_name = ''Davao del Norte''
| image_skyline = Banana Plantation Panabo City.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Banāni|Banānu]] plantācija [[Panabo]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Davao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Davao reģions|Davao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1967
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3422.61
| population_total = 1125057
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 21 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 42 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Taguma]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''3 pilsētas'''
| p2 = [[Panabo]]
| p3 = [[Samala]]
| p4 = [[Taguma]]
| p5 = '''8 municipalitātes'''
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-DAV
| website                  = {{URL|http://www.davaodelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļdavao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Davao, Lalawigan ng Davao del Norte}}, {{val|en|Province of Davao del Norte}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Amihanang Dabaw, Lalawigan sa Davao del Norte}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Davao reģions|Davao reģionā]]. Administratīvi dalās 3 pilsētās un 8 municipalitātēs un sīkāk 223 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Taguma]].

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
{{Valodas infokaste
|name          = Tamilu valoda
|nativename    = தமிழ் ''{{ISOtranslit|tamiḻ|ta}}''
|pronunciation = [t̪ɐmɨɻ]
|states        = [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]], [[Singapūra|Singapūrā]], kur šai valodai ir oficiāls statuss, kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Maurīcija|Maurīcijā]], [[Reinjona|Reinjonā]] un emigrantu kopienās visā pasaulē<ref name="ethnologue2005">Gordon, Raymond G., Jr. (ed.), 2005. Ethnologue: Languages of the World, Fifteenth edition. Dallas, Tex.: SIL International.</ref>
|speakers = Dzimtā val. 66 milj.<ref name="vistawide">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vistawide.com/languages/top_30_languages.htm|title=Top 30 Languages by Number of Native Speakers: sourced from Ethnologue: Languages of the World, 15th ed. (2005)|accessdate=2007-04-03 |format= |work=Vistawide - World Languages & Cultures}}</ref><ref name="encarta-table">{{Tīmekļa atsauce|url=http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|title=Languages Spoken by More Than 10 Million People|accessdate=2007-04-02|format=|work=MSN Encarta|archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203134724/http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|archivedate=2007-12-03}}</ref>
Kopā 77 milj.<ref name="vistawide" />
|rank          = 20, 16<ref name="ethnologue2005"/>, 15<ref>{{Laikraksta atsauce |author=George Weber |year=1987 |month=December |title=Top Languages |journal=Language Today |volume=2 |pages=87–99 |editor=Geoffrey Kingscott |url=http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |format=pdf |accessdate=2007-04-02 |laysummary= |laysource=AATF National Bulletin, Vol. 24, No. 3 (January 1999) |laydate= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071126234452/http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |archivedate=2007-11-26 }}</ref> (dzimtā val.)
|familycolor   = Dravīdu
|fam1          = [[Dravīdu valodas|Dravīdu]]
|fam2          = [[Dienviddravīdu valodas|Dienviddravīdu]]
|fam3          = [[Tamilu-kannadu valodas|Tamilu-kannadu]]
|fam4          = [[Tamilu-kodagu valodas|Tamilu-kodagu]]
|fam5          = [[Tamilu-malajalu valodas|Tamilu-malajalu]]
|script=[[Tamilu raksts]]
|nation        = {{IND}}
 {{LKA}}
{{SGP}}
|agency        = Dažādas akadēmijas un [[Tamilnāda]]s valdība
|map=
Tamilu valodā runājošie areāli Dienvidindijā un Šrilankā

|iso1=ta| iso2=tam |iso3=tam | notice=Indic
}}

sentences:
'''Kaļķakmens''' ir [[karbonātiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[kalcīts|kalcīta]]. Kaļķakmeņus iedala pēc struktūras un sastāva.
Pēc struktūras īpašībām izšķir brahiopodu, oolītu, kristāliskos, kunkuļainos un citu veidu kaļķakmeņus. Ja dažādu veidu piemaisījumi kaļķakmeņos ir vairāk nekā 50%, tad tos iedala smilšainajos, mālainajos, kramainajos, dolomitizētos un glaukonītsaturošajos kaļķakmeņos.

sentences:
[[Kategorija:Austrālija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Austrālija]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Litenes pagasts
| karte             = Litenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Litenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Litenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Litene
| platība           = 127,4
| iedzīvotāji       = 1018<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1018 / 127.4 round 1}}
| izveidots         = 1866
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.litene.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Lettin<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Литтенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mežakuilis un ūdenskrese
| operators =
| attēls = Hunt for the Wilderpeople.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]], piedzīvojumu
| režisors = [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = Taika Vaititi
| aktieri = * [[Sems Nīls]]
* [[Džulians Denisons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hunt for the Wilderpeople''
| studija = * ''Defender Films''
* ''Piki Films''
* ''Curious''
* ''New Zealand Film Commission''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Piki Films''
* ''Madman Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|3|31|Jaunzēlande}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hunt-for-the-Wilderpeople#tab=summary|title=Hunt for the Wilderpeople (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mežakuilis un ūdenskrese"''' ({{Val|en|Hunt for the Wilderpeople}}) ir 2016. gada [[Jaunzēlande]]s [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Taika Vaititi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sems Nīls]] un [[Džulians Denisons]]. Filma ir balstīta uz Berija Krampa grāmatas ''Wild Pork and Watercress''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikisanāksme
| datums     = {{dat|2017|4|11}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Atskats uz WMCON konferenci, stratēģijas diskusija
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Egilus}}
}}

sentences: '''Stefana—Bolcmaņa konstante (σ)''' ir fundamentāla fizikāla [[Fizikālā konstante|konstante]], kas ietilpst likumā, kurš nosaka [[absolūti melns ķermenis|absolūti melna ķermeņa]] integrālo emitētspēju. Nosaukta par godu fiziķiem [[Jozefs Stefans|Jozefam Stefanam]] un [[Ludvigs Bolcmanis|Ludvigam Bolcmanim]], kas atklājuši [[Stefana—Bolcmaņa likums|Stefana—Bolcmaņa likumu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelmīne Šrēdere - Devrienta
|     vārds_orig = ''Wilhelmine Schröder-Devrient''
|         attēls = Wilhelmine_schroeder-devrient.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1804
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Hamburga]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{vieta|Vācija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1860
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Koburga]], [[Saksijas-Koburgas un Gotas hercogiste]]
(tagad {{vieta|Vācija|Bavārija}})
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = operdzietāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus bergi'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =Psammosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus <small>Agassiz, 1844</small>
}}
'''Psammosteji''' (''Psammosteus'') (no sengr. ψαμμο — smiltis + οστεος — kauls, ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus) ir izmirušu [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]], [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1844. gadā aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Psammosteus maeandrinus]]'', kas tika aprakstīta tajā pašā gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Lībijas jūra
|attēls=
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra
| relief = jā
 |latd = 34 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 23 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|Max_dziļums=
|Vid_dziļums=
|valstis={{GRE}}<br/>{{LBY}}
|pilsētas=
}}
'''Lībijas jūra''' ({{val|el|Λιβυκό Πέλαγος}}, {{val|ar|البحر الليبي}}) ir kopš senatnes lietots nosaukums [[Vidusjūra]]s daļai starp [[Krēta]]s salu un [[Lībija]]s krastu [[Āfrika|Āfrikā]], daļēji pārklājas ar austrumos esošo [[Levantes jūra|Levantes jūru]]. Nosaukums izmantots jau antīko ģeogrāfu [[Polībijs|Polībija]], [[Strabons|Strabona]] un [[Plutarhs|Plutarha]] darbos, nereti tiek izmantots arī mūsdienās.<ref>[http://www.projectclassica.ru/travel/22_2007/22_01_travel.htm По берегам Ливийского моря]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kvarcs
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi — [[oksīdu minerāls]], kvarca grupa
|ŠtruncaID=4/D.01-10
|ķīm_formula=Silīcija dioksīds, SiO2
|singonija=[[trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas (tīrs), paveidi gandrīz visās krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Seššķautņaina prizma, kas noslēdzas ar seššķautņainu piramīdu
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7, var būt zemāks, ja piejaukumi
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=1,544—1,553
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,65
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

sentences: {{Citas nozīmes|telesakaru terminu|Joslas platums|Joslas platums}}

sentences: '''Krievijas Federācijas Bruņotie spēki''' ({{val|ru|Вооружённые силы Российской Федерации}}) sastāv no 3 bruņoto spēku veidiem: Sauszemes spēkiem, Jūras spēkiem un Gaisa spēkiem, kā arī no 3 patstāvīgām bruņoto spēku vienībām: Kosmiskā karaspēka, Stratēģiskā Raķešu karaspēka un Gaisa desanta spēkiem. Bruņotajiem spēkiem ir karabāzes Sīrijā un vairākās NVS valstīs.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Anguilla''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Angilja
|           valsts_nosaukums = Angilja
|           karoga_nosaukums = Angiljas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Anguilla.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Angiljas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 80px
|             ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Anguilla.svg
|              kartes_attēls = LocationAnguilla.png
|                valsts_moto = "Strength and Endurance"
|               valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
Neoficiālā himna: ''[[God Bless Anguilla]]'' 1
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|demonym                  = Angiljietis
|              galvaspilsēta = [[Veli]]
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|            lielākā_pilsēta =
|            etniskās_grupas = 90,1% — rietumafrikāņi, 4,6% — metisi 3,7% — eiropieši, 1,5% — citi<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/av.html |title=Angilja World Fact Book |access-date={{dat|2011|12|06||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200407001108/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/av.html }}</ref>
|             valsts_iekārta = [[Lielbritānija]]s [[Lielbritānijas aizjūras teritorijas|aizjūras teritorija]]
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Gubernators
|              valsts_galva2 = Viljams Alistērs Harisons
|      valsts_galvas_tituls3 = Gubernatora vietnieks
|              valsts_galva3 = Stenlijs Rīds
|      valsts_galvas_tituls4 = ''Chief Minister''
|              valsts_galva4 = Hūberts Hjūdžs
|       neatkarības_notikums = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_datums = kopš 1980. gada
|              platība_rangs = 220.
|area_magnitude           = 1 E7
|                platība_km2 = 91
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 13600<ref name="fco.gov.uk">[https://web.archive.org/web/20101206155332/http://www.fco.gov.uk/en/travel-and-living-abroad/travel-advice-by-country/country-profile/north-central-america/anguilla/ Country Profile: Angilja], Travel & Living Abroad, Foreign & Commonwealth Office</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 215.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|population_census        =
|population_census_year   =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 132
|population_density_sq_mi = 342
| apdzīvotības_blīvums_rangs = n/a
|                    IKP_PPP = $108,9 miljoni
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2004
|         IKP_PPP_per_capita = $8800
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI =
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Austrumkarību dolārs]]
|               valūtas_kods = XCD
|country_code             =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = -4
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|drives_on                = left
|                     domēns = [[.ai]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 1-264
|postal code              = AI-2640
|                   piezīme1 = {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gov.ai/national_song.php |title=National Song of Angilja |work=Official Website of the Government of Angilja |accessdate=10 July 2011 |archive-date={{dat|2011|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110723001234/http://www.gov.ai/national_song.php }}
}}
'''Angilja''' ({{val|en|Anguilla}}) ir [[Britu aizjūras teritorijas|Britu aizjūras teritorija]] [[Karību reģions|Karību reģionā]]. Valsts teritorijā ietilpst Angiljas sala, kā arī vairākas tuvumā esošās sīkās saliņas un [[Koraļļu rifs|koraļļu rifi]] bez pastāvīgas apdzīvotības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Holivudlenda
| operators =
| attēls = Hollywoodland film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Allens Kulters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Adriens Brodijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hollywoodland''
| studija = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''Back Lot Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Focus Features''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2006|9|8|ASV}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447162369/|title=Hollywoodland |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Holivudlenda"''' ({{Val|en|Hollywoodland}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Allens Kulters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Adriens Brodijs]], [[Daiena Leina]], [[Bens Afleks]] un [[Bobs Hoskinss]].

sentences: '''Reputācija''' ir sociālās vienības (personas, sociālās grupas, [[organizācija]]s vai vietas) viedoklis par šo vienību, parasti kā rezultāts sociālam novērtējumam pēc kritēriju kopuma, piemēram, uzvedības vai snieguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/reputation|title=Definition of REPUTATION|website=www.merriam-webster.com|access-date=2020-08-27|language=en}}</ref>

sentences: '''Azokrāsvielas''' ir organiskas [[krāsvielas]], kas pieder pie [[azosavienojumi]]em, jo to [[molekula|molekulās]] ir vismaz viena [[azogrupa]] −N=N−. Azokrāsvielas satur arī elektrondonoras grupas (piemēram, [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] vai aizvietotu [[aminogrupa|aminogrupu]]). Šādas elektrondonoras grupas samazina [[elektrons|elektronu]] pāreju [[enerģija|enerģiju]] no π stāvokļa ierosinātā π stāvoklī (π<sup>*</sup> stāvoklī), kā rezultātā šādas vielas intensīvi absorbē gaismu spektra redzamajā daļā, atšķirībā no neaizvietotiem azosavienojumiem, kas absorbē galvenokārt [[UV stari|UV starojumu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Orenburga
 | official_name            = ''Оренбург''
 | settlement_type          = pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_flag               = Flag of Orenburg.svg
 | image_shield             = Coat of Arms of Orenburg.gif
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | image_caption              =
 | pushpin_map              = Russia#Orenburgas apgabals
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        = [[Orenburgas apgabals]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1743]]
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 258.57
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 572819
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 51| latm = 46| lats = | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 06| longs = | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 150
 | website                  = {{url|http://orenburg.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Orenburga''' ({{val|ru|Оренбург}}) ir pilsēta [[Urālas upe]]s krastos, [[Orenburgas apgabals|Orenburgas apgabala]] centrs [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tajā dzīvo 550 000 iedzīvotāju. Orenburga atrodas 1468 km no [[Maskava]]s.

sentences: '''Daisona sfēra''' ir hipotētiska [[megastruktūra]], kas pilnīgi apvij [[Zvaigzne|zvaigzni]] vai [[Saules sistēma|saules sistēmu]], lai iegūtu lielu daļu zvaigznes izdalītās [[enerģija]]s. Tā būtu vislielākā un ambiciozākā cilvēku uzbūvētā lieta Visumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM|title=Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation|last=|first=|access-date=|date=1960|archive-date={{dat|2019|07|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190714215002/http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM}}</ref> Šobrīd tas ir domu eksperiments, lai pierādītu, kā [[civilizācija]] var iegūt vajadzīgo enerģijas daudzumu no kaut kā, kas nav [[mājplanēta]]. Šis ir ļoti labs enerģijas iegūšanas veids, jo tas ir ļoti efektīvs, salīdzinājumā ar to, ka mēs pašlaik saņemam ļoti mazu daļu no Saules enerģijas. Daisona sfēra dotu mums <math>10^{19}</math> reižu vairāk enerģijas, nekā visefektīvākais [[kodolreaktors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://arxiv.org/pdf/1503.04376.pdf|title=Dyson Spheres around White Dwarfs|last=|first=|access-date=|date=2015}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Vainags
| abbreviation = CrA
| name_latin = Corona Australis
| RA = 19
| dec = −40
| areatotal = 128
| arearank = 80. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α CrA''
| starmagnitude = 4,1
| neareststarname = ''HD 177565''
| stardistance = 56
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Plourdosteus speciesDB15 2.jpg
| att_nosaukums = Dažādas artrodiras
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Antarctaspidae}} †
* {{TaksoSaite|Camuropiscidae}} †
* {{TaksoSaite|Dinichthyidae}} †
* {{TaksoSaite|Dunkleosteidae}} †
* {{TaksoSaite|Heterosteidae}} †
* {{TaksoSaite|Incisoscutidae}} †
* {{TaksoSaite|Titanichthyidae}} †
|   kategorijas = nē
}}
'''Artrodiras''' (''Arthrodira'') ir izmirušu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[apakšklase]] vai [[kārta]]. Artrodiras dzīvoja [[Devona periods|devona perioda]] jūrās un saldūdeņos, galvenokārt bentālē.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|70}}</ref> Artrodiras bija no dažiem [[Centimetrs|centimetriem]] līdz 6 [[Metrs|metriem]] garas zivis. Latvijā ir zināmas 7 dzimtas, 20  ģintis un ap 30 sugām. Zinātnē tās izmanto par [[vadfosilija|vadfosilijām]] devona nogulumu korelācijai.

sentences:
[[File:JGSDF reconnaissance bicycle (Kawasaki KLX250) 20120610-02.JPG|thumb|[[Japāna]]s [[sauszemes bruņotie spēki|sauszemes bruņoto spēku]] [[karavīrs]] dodas izpētes apmācībās]]
'''Rekognoscēšana''' ({{val|la|recognoscere}} — 'apskatīt, iepazīt') — pretinieka un apvidus vizuāla izpēte, ar mērķi iegūt nepieciešamo informāciju par pretinieka izvietošanos un tā aktivitātēm (militārs termins).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dīlere
| operators =
| attēls = La Daronne 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Žans Pols Saloms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Izabella Ipēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Daronne''
| studija = * ''Les Films du Lendemain''
* ''La Boétie Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''La Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|16}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9288726/|title=Mama Weed (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dīlere"''' ({{Val|fr|La Daronne}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Žans Pols Saloms]]. Filmā galveno lomu atveido [[Izabella Ipēra]].

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences: '''GOST''' ({{val-ru|ГОСТ — Государственный стандарт}} (valsts standarts)) jeb '''VVST''' (Vissavienības valsts standarts) ir galvenā standartu kategorija [[Krievijas Federācija|Krievijā]] un [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s valstīs. Standartu var izstrādāt gan materiāliem objektiem (produktiem, etaloniem, vielu paraugiem), gan normām, noteikumiem un prasībām dažādās jomās.

sentences: '''Gazele''' ({{val|ar|غَزَل}}, ''ḡazal'') ir [[dzejolis]], kuru veido divrindes, pie tam pirmās divas rindas saista [[atskaņa]]s, kas atkārtojas katra panta otrajā rindā.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/gazele:2 | title= gazele | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2023. gada 4. maijā}}</ref> Parasti tā ir mīlas dzeja. Gazeļu izcelsme ir saistīta ar [[Arābu pasaule|Arābu pasauli]], raksturīga arābu, arī persiešu, dzejai.

sentences: '''Vijolnieks''' vai '''vijolniece''' ir persona, kura spēlē [[vijole|vijoli]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences: '''Piespiedu nosēšanās''' ir [[lidaparāts|lidaparāta]] [[nosēšanās]] [[lidosta|lidostā]] vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad [[pilots|pilotam]] nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus [[laikapstākļi|laikapstākļus]], kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis [[termins]] apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar [[pārtveršana|pārtveršanu]]. Piespiedu nosēšanās ir viens no [[avārijas nosēšanās]] veidiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Saunas pagasts
| karte             = Saunas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Saunas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Saunas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Prīkuļi
| platība           = 122,41
| iedzīvotāji       = 1087<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1087 / 122.41 round 1}}
| izveidots         = 1975
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vašingtona universitāte Sentluisā
| native_name       = Washington University in St. Louis
| image name = Attēls:WashUShielding.png
| image_size        = 200 px
| latin_name        = Universitas Washingtoniana
| motto             = ''Per veritatem vis''
| established       = 1853.gadā
| type              = Privāta
| endowment         = 5,7 miljardi [[ASV dolārs|US$]] (2013)<ref>[http://wuimc.wustl.edu/Pages/EndowmentStatistics.aspx Total Endowment Market Value as of June 30, 2013]. Washington University in St. Louis Investment Management Company. Retrieved May 10, 2014.</ref>
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          =
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          =
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = [http://www.wustl.edu/ wustl.edu]
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences: '''Bezgalība''' (simbols: ∞) ir jēdziens, kas apzīmē kaut ko nebeidzamu, neierobežotu. Bezgalības jēdzienu lieto [[matemātika|matemātikā]], [[filozofija|filozofijā]] un [[loģika|loģikā]] saistīti ar idejām par kaut ko neizmērāmu un nesasniedzamu. Matemātikā bezgalība ir lielums, kas pārsniedz jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]]. Filozofijā bezgalību attiecina uz [[absolūts|absolūto]], [[telpa|telpu]] un [[laiks|laiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/#/sv/bezgal%C4%ABba | title= Bezgalība | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2019. gada 24. janvārī}}</ref> Bezgalības jēdziens tiek lietots arī [[teoloģija|teoloģijā]] (tiek saistīts ar [[dievs|dievu]]), [[psiholoģija|psiholoģijā]] un [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Otanzkzu pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Nīcas pagasts]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rietumu Capital Centre
|alternat nosaukums     = Rietumu Bankas centrālais birojs
|attēls                 =
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 52| latNS =N
|longd = 24| longm = 07| longs = 18| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}
|adrese                 = Vesetas ielā 7
|apkaime                = [[Skanste]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = 2005.—2008.
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2008
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = biroju komplekss
|antena spice           =
|jumts                  = 66,90
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 20
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Viktors Valgums<br />Uldis Bērziņš
|arhit birojs           = Zenico projekts
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = AS "Rietumu Banka"
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 243731
|areja saite            =
}}
'''''Rietumu Capital Centre''''' ir biroju [[augstceltne]] [[Rīga|Rīgā]], [[Skanste]]s apkaimē, pirmais augstākās kategorijas jeb A+++ klases biroju komplekss Latvijā. Augstceltnē atrodas [[Rietumu banka]]s centrālais birojs. Augstceltne atrodas Rīgā, [[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas ielā]] 7. Rietumu Bankas centrālo biroju ir projektējis Latvijas arhitektu birojs "Zenico projekts", projekta autori ir Viktors Valgums un Uldis Bērziņš. Biroja kompleksa kopējais augstums ir 66,9 metri, kas tādējādi to padara par vienu augstākajām ēkām Rīgā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 44
|lv = Četrdesmit četri
}}
'''44''' ('''četrdesmit četri''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[43 (skaitlis)|43]] un [[45 (skaitlis)|45]].

sentences:
un gājienos, īpaši [[Darba svētki|Starptautiskajā strādnieku dienā]]]]
'''Sarkans karogs''' [[politika|politikā]] ir strādnieku, [[sociālisms|sociālisma]], [[komunisms|komunisma]] un citu [[kreisa politika|kreisu]] ideoloģiju simbols. Tas par strādnieku simbolu kļuva [[19. gadsimts|19.]] gadsimtā, lai gan [[Francija|Francijā]] to izmanto jau kopš [[14. gadsimts|14.]] gadsimta. Mūsdienās to bieži izmanto ne tikai komunisti un sociālisti, bet arī mērenāk noskaņoti kreisas ideoloģijas piekritēji, piemēram, [[sociāldemokrātija|sociāldemokrāti]] un [[demokrātiskais sociālisms|demokrātiskie sociālisti]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Aizkalnes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jasmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Jasmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 56  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 46  | longs = 43  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkalnes pagasts]], [[Aizkalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1815]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Fēliks Šnevels
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1815]]
| length                = 30m
| width                 = 20m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Aizkalnes pagasts|Aizkalnes pagasta]] centrā [[Aizkalne|Aizkalnē]].

sentences:
s divām daļām 1534. gada kartē. Galvenās pilis [[Sigulda]] (''Segewold''), [[Cēsis]] (''Wenden'') un [[Valmiera]] (''Wolmar'').]]
'''Gaujas koridors''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] zemju josla [[Gauja]]s baseina vidustecē, pa kuru gāja [[Rīga]]s-[[Pleskava]]s tirdzniecības maģistrāles svarīgākie maršruti. Tas atdalīja [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Līvu gals|Līvu galu]] no [[Letu gals|Letu gala]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāhāndarja
| citvaloda         =
| oriģinālnosaukums =
| citvaloda1        =
| oriģinālnosaukums1=
| citvaloda2        =
| oriģinālnosaukums2=
| citvaloda3        =
| oriģinālnosaukums3=
| attēls            = Wakhan_Corridor.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāhānas koridora ainava
| vietaskarte       = Afganistāna
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Hindukušs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pandža]]
| baseina_valstis   = {{AFG}}
| tek_caur          = {{AFG}}
| garums            = 220
| iztekas_augstums  = 4556
| ietekas_augstums  = 2799
| kritums           = 1757
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          = [[Bāzaīgunbāda]]
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=74 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=3 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=72 | iet_gar_m=39 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
}}
'''Vāhāndarja''' ({{val-fa|واخان دریا}}) ir upe [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], viena no [[Pandža]]s satekupēm [[Afganistāna|Afganistānā]].<ref>{{PZT|571|Pjandža}}</ref> Sākas no kalnu ledāja [[Hindukušs|Hindukuša]] ziemeļaustrumos kā '''Vāhdžīra''' ({{val|fa|وخجیر}}), tek pa šauru ieleju starp Hindukušu un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Sarikola grēda|Sarikolas Muztagu]]. No [[Mazais Pamirs|Mazā Pamira]] ielejas pieplūst [[Bāzaīgunbāda]] un lejpus, tekot gar [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]], upe dēvēta par Vāhāndarju. Satekot ar [[Pāmira|Pāmiru]], veido [[Amudarja]]s garāko augšteci [[Pandža|Pandžu]]. Upes ieleju apdzīvo viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām — [[vahani]]. Vāhāndarjas ieleja atrodas tā sauktajā [[Vāhānas koridors|Vāhānas koridorā]], kas atdalīja [[Krievijas Impērija]]s valdījumus no [[Britu Indija]]s. Netālu no upes iztekas atrodas [[Vāhdžīras pāreja]], pār kuru gāja viens no [[Zīda ceļš|Zīda ceļa]] dienvidu atzariem.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ross Šteins''' ({{val|en|Ross Stein}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Ross Šteins kopā ar [[Džeimss Dītrihs|Džeimsu Dītrihu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences:
'''Atteikta nosēšanās''' jeb '''aiziešana otrā aplī''' (''[[angļu valoda|angļu]]: go-around'') ir manevrs, ko [[gaisa kuģis|gaisa kuģa]] ekipāža izpilda gadījumā, ja nav iespējams turpināt [[gatavošanās nosēsties|gatavošanos nosēsties]] ([[angļu valoda|angļu]]: ''final approach'').
Uz 1000 [[nosēšanās]] gadījumiem notiek vidēji 1–3 atteiktas nosēšanās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://flightsafety.org/wp-content/uploads/2017/03/Go-around-study_final.pdf|title=Go-Around Decision-Making and Execution Project|last=|first=|date=|website=|archive-url=|archive-date=|dead-url=|access-date=}}</ref> Lēmumu pārtraukt nosēšanos var pieņemt gaisa kuģa pilots, pieprasīt pārtraukt nosēšanos var arī gaisa satiksmes kontrolieris. Atteikta nosēšanās pati par sevi nav uzskatāma par ārkārtas situāciju (taču tā var tikt veikta, reaģējot uz ārkārtas situāciju).
Pareizi veikta aiziešana otrā aplī ir drošs un labi apgūts manevrs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         =Straupes pagasts
| karte             = Straupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Straupes_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Straupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Straupes_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Straupes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Plācis
| platība           = 152,15
| iedzīvotāji       = 1374<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1374 / 152.15 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Glock17 photo.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = Glock 17
|valsts             = {{AUT}}
|tips               = [[pistole]]
|konstruktors       = Gastons Gloks
|konstruktori       = ''[[Glock (uzņēmums)|Glock GmbH]]''
|ražotājs           = ''Glock GmbH''
|ražošanā           = no [[1982. gads|1982. gada]]
|bruņojumā          = no 1982. gada
|patronu_tips       = [[9x19 mm Parabellum]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      = 350—360 m/s
|attālums           = 50 m
|masa               = 0,625 kg (nepielādēta) 0,905 kg (pielādēta)
|garums             = 186 mm
|stobrs             = 114 mm
|pārlādes_sistēma   = [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = 17 (standarta versija), 19 vai 33
|tēmēklis           = mehāniskais
|versijas           =
|daudzums           = {{sk|2500000}}
}}
'''''Glock 17''''' ir [[Austrija]]s [[pistole]], ko ražo uzņēmums ''[[Glock (uzņēmums)|GLOCK Ges.m.b.H.]]'' un tā ir viena no ''[[Glock]]'' sērijas pistolēm. ''Glock 17'' bija pirmā uzņēmuma pistole, ko 1980. gadu sākumā ar militāro apzīmējumu P80 izstrādāja Austrijas armijas vajadzībām.

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Pauls Kampe
| image         = Pauls Kampe.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1885|4|10}}
| location      = [[Karvas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1960|2|23|1885|4|10}}
| deathplace    = [[Bonna]], [[Rietumvācija|VFR]] (tagad {{GER}})
| nationality   = [[latvieši|latvietis]], [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = ''Lexikon liv- und kurländischer Baumeister, Bauhandwerker und Baugestalter von 1400–1850''
| patrons       = [[Aleksandrs Vanags (arhitekts)|Aleksandrs Vanags]]
| awards        =
}}
'''Pauls Kampe''' (1885-1960) bija latviešu [[arhitektūra|arhitekts]] un arhitektūras profesors (1937). [[Rīgas Politehniskais institūts (1896-1919)|Rīgas Politehniskā institūta]] un [[Latvijas Universitāte]]s mācībspēks.

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences: '''Minerālvielas''' ir [[neorganiskās vielas]] [[cilvēks|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[organisms|organismos]]. Tās ir nepieciešamas organisma [[dzīvības procesi]]em un normālai attīstībai. Minerālvielas organismā ir būvelementi, [[koloidāls šķīdums|koloidālo šķīdumu]] sastāvdaļa, tās regulē [[osmotiskais spiediens|osmotisko spiedienu]], [[fermenti|fermentu]] reakcijas un [[nervi|nervu]] [[impulss|impulsu]] pārvadīšanu.

sentences:
Spīdošs ķermenis izstaro '''[[gaisma]]s plūsmu'''. Gaismas plūsma
ap punktveida gaismas avotu, kura gaismas stiprums
ir <math>I\!</math>, vienāda ar <math>\Phi = 4 \pi I\!</math>.

Kur:

<math>\Phi\!</math> — gaismas plūsma

<math>I\!</math> — gaismas stiprums

<math>4 \pi\!</math> — pilnais telpas leņķis.

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ''Edward Maya''
|          Attēls =
|         Att_izm = 210 px
|        Apraksts =
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = {{val|ro|Eduard Marian Ilie}}
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|29}}
|        Vieta_dz = {{flag|Rumānija}}, [[Bukareste]]
|           Miris =
|           Vieta =
|     Instrumenti = balss, [[Diskžokejs|DJ]]
|           Žanrs = [[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
[[hausmūzika]]
|    Nodarbošanās = producents, mūziķis, dziesmu tekstu autors,
|            Gadi = [[2006. gads|2006]]—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://edwardmaya.com/ edwardmaya.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''30. novembris''' ir gada 334. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (335. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 31 diena.

sentences: '''Doplera efekts''' ir novērotājam pienākošo svārstību (piemēram, [[skaņa]]s vai [[gaisma]]s) [[frekvence]]s un [[viļņa garums|viļņa garuma]] maiņa, ko rada [[svārstības|svārstību]] avota un novērotāja pārvietošanās vienam attiecībā pret otru. Doplera efekts ir nosaukts par godu austriešu fiziķim [[Kristiāns Doplers|Kristiānam Dopleram]], kurš aprakstīja šo parādību [[1842]]. gadā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 67.50
| latd = 51
| established_title =
| image_shield = Lokeren wapen.svg
| image_skyline = Oud postgebouw 06-05-2021.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 6
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 3
| longm = 59
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.lokeren.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Lokeren''
| name = Lokerena
| population_total = 41438
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Austrumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Vlag Lokeren.svg
}}'''Lokerena''' ({{Val|nl|Lokeren}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Austrumflandrija]]s provincē. 2018. gadā Lokerenā dzīvoja 41 438 iedzīvotāji.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Phylloceras NT.jpg
| att_nosaukums =Amonīta (''[[Phylloceras]]'') rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase=Ammonoidea
| apakšklase_lv=Amonīti
| iedalījums =
* †{{TaksoSaite|Agoniatitida|}}
* †{{TaksoSaite|Ammonitida|}}
* †{{TaksoSaite|Ceratitida|}}
* †{{TaksoSaite|Clymeniida|}}
* †{{TaksoSaite|Goniatitida|}}
* †{{TaksoSaite|Prolecanitida|}}
| kategorijas =nē
| binomial=Ammonoidea <small>Zittel, 1884</small>
}}
'''Amonīti''' (''Ammonoidea'') ir izmirušu jūras [[Galvkāji|galvkāju]] apakšklase, kas dzīvoja no [[Devons|devona]] līdz [[Krīts (periods)|krīta]] periodam un izmira [[krīta-terciāra masveida izmiršana]]s laikā. [[Mezozojs|Mezozojā]] tā bija viena no skaitliski visbagātākajām jūras organismu grupām, un tādēļ savas daudzveidības dēļ (virs 5000 sugām) ir pieskaitāmi nozīmīgākajām mezozoja [[vadfosilijas|vadfosilijām]].<ref name="Zooloģija">Zooloģija — 1. sēj. (Bezmugurkaulnieki), red. G. Abrikosovs un L. Levinsons — LVI, Rīga, 1964. g., 315.lpp.</ref> Amonīti ir sastopami arī [[Latvija]]s teritorijā (Dienvidkurzemē [[Jura (periods)|juras]] nogulumos).<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|54}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Giro d'Italia|Posmu uzvaretaji]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs Rihters
|     vārds_orig = ''Charles Richter''
|         attēls = CharlesRichter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čārlzs Rihters 1970. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Overpeka|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|Amerikānis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]<br/>[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|        zinātne = [[Seismoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rihtera skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Čārlzs Frānsiss Rihters''' ({{val|en|Charles Francis Richter}}, dzimis {{dat|1900|4|26}} Overpekā, [[Ohaio (štats)|Ohaio]], ASV, miris {{dat|1985|9|30}} Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[seismoloģija|seismologs]]. Dzimis nelielā pilsētā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štata dienvidaustrumos.

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences: [[File:Truth-Warner-Highsmith.jpeg|thumbnail|175px|Olina Varnera un Herberta Edamsa izgatavotas bronzas durvis, kurā attēlota "Patiesība", kas ar spoguli vēro čūsku]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{Novecojis}}
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             =
| attēls            = The city of Bucha after liberation from the Russians 01.jpg
| attēla_apraksts   = Bučā nogalināto iedzīvotāju līķi
| vieta             = [[Buča (pilsēta)|Buča]], [[Ukraina]]
| koordinātas       =
| datums            = 2022. gada marts
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             =
| bojā_gājušie      = Vairāk nekā 300
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = [[Krievijas Bruņotie spēki]]
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dženifera Ēzere
 |          attēls = Jennifer Oeser Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dž. Ēzere 2009. gada Pasaules čempionātā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|11|29}}
 |         dz_viet = [[Brunsbutele]], {{GER}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 176 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 64 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Septiņcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Dženifera Ēzere''' ({{val|de|Jennifer Oeser}}; dzimusi {{dat|1983|11|29}} [[Brunsbutele|Brunsbutelē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir profesionāla vācu [[vieglatlēte]], startē septiņcīņas sacensībās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Edmunds Huserls
|          vārds_orig = Edmund Husserl
|              attēls = Edmund_Husserl_1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Edmunds Huserls 1900. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Prostejova|Prosnica]], [[Austrijas impērija]] (tagad Prostejova, {{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Freiburga]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[matemātika]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Berlīnes Humbolta Universitāte]], [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Teodors Celms]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Edmunds Gustavs Albrehts Huserls''' ({{val|de|Edmund Gustav Albrecht Husserl}}; dzimis {{dat|1859|4|8}}, miris {{dat|1938|4|26}}) bija [[Filozofija|filozofs]] un [[Matemātika|matemātiķis]],  [[Fenomenoloģija|fenomenoloģiskās]] skolas aizsācējs, profesors [[Getingenes Universitāte|Getingenes]] un [[Freiburgas Universitāte|Freiburgas Universitātēs]]. Viņa galvenie darbi ir "Pētījumi loģikas jomā" (1900—1901), "Eiropas zinātņu krīze un transcendentālā fenomenoloģija" (1936), "Pirmā filozofija" (1936—1939).

sentences: '''"Latvijas Republikas pasludināšana 1918. gada 18. novembrī"''' ir [[latvieši|latviešu]] fotogrāfa [[Vilis Rīdzenieks|Viļa Rīdzenieka]] uzņemtā [[fotogrāfija]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 76
 | lv  = Septiņdesmit seši
}}
'''76 (septiņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[75 (skaitlis)|75]] un [[77 (skaitlis)|77]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit sestā diena ir [[17. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[16. marts]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hlorīda kristālrežģis

Cinka hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi = cinka(II) hlorīds,
 cinka dihlorīds
|           CAS numurs = 7646-85-7
|      ķīmiskā formula = ZnCl2
|              molmasa = 136,315
|              blīvums = 2907
|  kušanas temperatūra = 292 °C
| viršanas temperatūra = 756 °C
| šķīdība ūdenī        = 432 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka hlorīds''' (ZnCl2) ir balta, kristāliska, ūdenī ļoti labi šķīstoša viela. Tas ir [[cinks|cinka]] un [[hlors|hlora]] [[binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[sālsskābe]]s cinka [[sāļi|sāli]]. Cinka hlorīdam ir nepatīkama metāliska [[garša]] un tas kairina [[āda|ādu]] un [[gļotāda]]s. Pazīstami arī bāziskie cinka hlorīdi, piemēram, Zn(OH)Cl.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Blondīne
| originalnos = ''Blonde''
| operators =
| attēls = Blonde 2022 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska
| režisors = [[Endrū Dominiks]]
| producents = * [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Treisija Lendona]]
* [[Skots Robertsons]]
| scenārijs = Endrū Dominiks
| aktieri = * [[Ana de Armasa]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Bobijs Kanevāle]]
* [[Ksavjērs Semjuels]]
* [[Džuliana Nikolsone]]
| mūzika = * [[Niks Keivs]]
* [[Vorens Eliss]]
| oriģinālnos = ''Blonde''
| studija = ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|8|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivāls]]|2022|9|28|''Netflix''}}
| ilgums = 166 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Blondīne"''' ({{val|en|Blonde}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://slate.com/culture/2022/09/blonde-netflix-movie-accuracy-marilyn-monroe-jfk-dimaggio.html|title=What’s Fact and What’s Fiction in Blonde, Netflix’s Marilyn Monroe Biopic|last=Stein|first=Ellin|website=Slate Magazine|access-date=2023-01-10|date=2022-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/blonde-review-marilyn-monroe-ana-de-armas/|title='Blonde' Review: Ana de Armas Turns Celebrity Skin into Body Horror as Marilyn Monroe|last=Formo|first=Brian|website=Collider|access-date=2023-01-10|date=2022-09-15|language=en}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Endrū Dominiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ana de Armasa]], [[Adriens Brodijs]], [[Bobijs Kanevāle]], [[Ksavjērs Semjuels]] un [[Džuliana Nikolsone]]. Filma balstīta uz [[Džoisa Kerola Outsa|Džoisas Kerolas Outsas]] 2000. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu un tā stāsta par amerikāņu aktrises [[Merilina Monro|Merilinas Monro]] dzīvi un karjeru.

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = ANO ģenerālsekretārs
|insignia = Emblem of the United Nations.svg
|insigniacaption = ANO emblēma
|insigniasize    = 100px
|imagesize       = 165px
|image           = António Guterres 2013.jpg
|incumbent       = [[Antoniu Guterrešs]]
|incumbentsince  = 2017. gada 1. janvāra
|residence       = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|termlength      = Pieci gadi
|formation       =
|inaugural       =
|website         = {{URL|http://www.un.org/sg}}
}}
'''[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s ģenerālsekretārs''' ir [[ANO sekretariāts|ANO sekretariāta]] vadītājs. Tāpat viņš ir ''[[de facto]]'' ANO pārstāvis un līderis. Kopš 2017. gada 1. janvāra ANO ģenerālsekretārs ir bijušais [[Portugāle]]s premjerministrs (1995—2002) un [[ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos]] (2005—2015) [[Antoniu Guterrešs]]. Oficiālā ģenerālsekretāra rezidence ir ''Sutton Place'' [[Manhatana|Manhatanā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: '''Cirvis''' ir [[darbarīks]], kuru izmanto galvenokārt [[koksne]]s apstrādei, bet ticis izmantots arī kā [[aukstais ierocis|ierocis]] ([[āva]]) un ceremoniāls vai [[heraldika|heraldisks]] simbols. Ir pazīstami arī metamie cirvji. Tas ticis lietots jau pirms vairākiem tūkstošiem gadu.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS "Jelgavas cukurfabrika"
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1926
| founder          =
| defunct          = 2007
| location         = {{vieta|Latvija|Jelgava|Cukura iela 22|3s=Cukura iela}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Cukura ražošana
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| owner            =
| num_employees    = 182 {{small|(2004)}}
}}
'''Jelgavas cukurfabrika''' bija pārtikas ražošanas uzņēmums, [[akciju sabiedrība]], kas ražoja no cukurbietēm cukuru. Uzņēmums atradās Cukura ielā 22, [[Jelgava|Jelgavā]].

sentences: '''Konstitucionāla republika''' ir [[republika]], kurā [[valsts galva]] un citi valsts darbinieki tiek [[vēlēšanas|ievēlēti]] kā tautas pārstāvji. Šiem pārstāvjiem pieder vara, kuru regulē [[konstitūcija|konstitucionālie]] [[likums|likumi]], kuri ierobežo [[valdība]]s varu pār pilsoņiem. Konstitucionālā republikā [[izpildvara]], [[likumdevēja vara]] un [[tiesu vara]] ir [[varas dalīšana|nodalīta atsevišķām institūcijām vai personām]]. Līdz ar to [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] vairākuma [[griba]] ir noteicošā katra indivīda tiesību aizsargāšanā, kas izslēdz to, ka kādam indivīdam vai grupai varētu piederēt absolūta vara.

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Nikolass Sēfrenss
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1662}}
 |        location = [[Ventspils]]
 |       deathdate = {{mdv|1710|8|5|1662|6|4}}
 |      deathplace = [[Ventspils]]
 |          places =
 |     nationality =
 |           field = [[Koktēlniecība]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Nikolass Sēfrenss''' jaunākais ({{val|de|Söffrens, Seffrenz}}; dzimis {{dat|1662}} [[Ventspils|Ventspilī]] (kristīts {{dat||6|4}}),<ref name="vesture">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.makslasvesture.lv/index.php/Nikolauss_Sefrenss,_jaun%C4%81kais|title=Nikolass Sēfrenss jaunākais|publisher=Makslasvesture.lv|accessdate={{dat|2014|1|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20091218003713/http://www.makslasvesture.lv/index.php/Nikolauss_Sefrenss,_jaun%C4%81kais|archivedate={{dat|2009|12|18||bez}}}}</ref> miris {{dat|1710|8|5}} [[Ventspils|Ventspilī]])<ref name="lat">{{LAT e|5|139.—140}}</ref> bija koktēlnieks.

sentences:
{| {{#if:{{{class|}}}|class="{{{class|}}}"}} style="{{#if:{{{table_width|}}}|width: {{{table_width}}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}};}} border-style:solid; border-width:1px; border-color:#c0c0c0; background-color:#fdfdfd; text-align:left; {{#switch:{{{float|}}}
|left=float: left; clear: left; margin: 0.5em 1em 0.5em 0;
|right=float: right; clear: right; margin: 0.5em 0 0.5em 1em;
|center=float: none; margin-left: auto; margin-right: auto;
}}{{{table_style|}}}" cellpadding=1
|+ style="font-weight:bold" | {{{title|Pilsētas pēc iedzīvotāju skaita}}}
! scope="col" | {{#if:{{{label_type|}}}|{{{label_type}}}|Pilsēta}}
! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" | {{#if:{{{data_type|{{{col1_data_type|}}}}}}|{{{data_type|{{{col1_data_type}}}}}}|Iedz. skaits}} {{#if:{{{col2_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col2_data_type}}}
}} {{#if:{{{col3_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col3_data_type}}}
}} {{#if:{{{col4_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col4_data_type}}}
}} {{#if:{{{col5_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col5_data_type}}}
}} {{#if:{{{col6_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col6_data_type}}}
}} {{#if:{{{col7_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col7_data_type}}}
}} {{#if:{{{col8_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col8_data_type}}}
}} {{#if:{{{col9_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col9_data_type}}}
}}
|-
{{#if:{{{col1_data1|{{{data1|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label1}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment1|{{{comment1|}}}}}}|{{{col1_comment1|{{{comment1}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data1}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment1|}}}|{{{col2_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data1}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment1|}}}|{{{col3_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment1|}}}|{{{col4_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment1|}}}|{{{col5_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment1|}}}|{{{col6_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment1|}}}|{{{col7_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment1|}}}|{{{col8_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment1|}}}|{{{col9_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data2|{{{data2|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label2}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data2|{{{data2}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment2|{{{comment2|}}}}}}|{{{col1_comment2|{{{comment2}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data2}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment2|}}}|{{{col2_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data2}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment2|}}}|{{{col3_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment2|}}}|{{{col4_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment2|}}}|{{{col5_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment2|}}}|{{{col6_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment2|}}}|{{{col7_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment2|}}}|{{{col8_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment2|}}}|{{{col9_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data3|{{{data3|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label3}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data3|{{{data3}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment3|{{{comment3|}}}}}}|{{{col1_comment3|{{{comment3}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data3}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment3|}}}|{{{col2_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data3}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment3|}}}|{{{col3_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment3|}}}|{{{col4_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment3|}}}|{{{col5_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment3|}}}|{{{col6_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment3|}}}|{{{col7_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment3|}}}|{{{col8_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment3|}}}|{{{col9_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data4|{{{data4|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label4}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data4|{{{data4}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment4|{{{comment4|}}}}}}|{{{col1_comment4|{{{comment4}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data4}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment4|}}}|{{{col2_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data4}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment4|}}}|{{{col3_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment4|}}}|{{{col4_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment4|}}}|{{{col5_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment4|}}}|{{{col6_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment4|}}}|{{{col7_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment4|}}}|{{{col8_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment4|}}}|{{{col9_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data5|{{{data5|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label5}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data5|{{{data5}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment5|{{{comment5|}}}}}}|{{{col1_comment5|{{{comment5}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data5}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment5|}}}|{{{col2_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data5}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment5|}}}|{{{col3_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment5|}}}|{{{col4_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment5|}}}|{{{col5_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment5|}}}|{{{col6_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment5|}}}|{{{col7_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment5|}}}|{{{col8_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment5|}}}|{{{col9_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data6|{{{data6|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label6}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data6|{{{data6}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment6|{{{comment6|}}}}}}|{{{col1_comment6|{{{comment6}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data6}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment6|}}}|{{{col2_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data6}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment6|}}}|{{{col3_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment6|}}}|{{{col4_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment6|}}}|{{{col5_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment6|}}}|{{{col6_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment6|}}}|{{{col7_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment6|}}}|{{{col8_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment6|}}}|{{{col9_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data7|{{{data7|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label7}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data7|{{{data7}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment7|{{{comment7|}}}}}}|{{{col1_comment7|{{{comment7}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data7}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment7|}}}|{{{col2_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data7}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment7|}}}|{{{col3_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment7|}}}|{{{col4_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment7|}}}|{{{col5_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment7|}}}|{{{col6_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment7|}}}|{{{col7_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment7|}}}|{{{col8_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment7|}}}|{{{col9_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data8|{{{data8|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label8}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data8|{{{data8}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment8|{{{comment8|}}}}}}|{{{col1_comment8|{{{comment8}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data8}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment8|}}}|{{{col2_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data8}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment8|}}}|{{{col3_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment8|}}}|{{{col4_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment8|}}}|{{{col5_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment8|}}}|{{{col6_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment8|}}}|{{{col7_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment8|}}}|{{{col8_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment8|}}}|{{{col9_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data9|{{{data9|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label9}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data9|{{{data9}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment9|{{{comment9|}}}}}}|{{{col1_comment9|{{{comment9}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data9}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment9|}}}|{{{col2_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data9}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment9|}}}|{{{col3_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment9|}}}|{{{col4_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment9|}}}|{{{col5_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment9|}}}|{{{col6_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment9|}}}|{{{col7_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment9|}}}|{{{col8_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment9|}}}|{{{col9_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data10|{{{data10|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label10}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data10|{{{data10}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment10|{{{comment10|}}}}}}|{{{col1_comment10|{{{comment10}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data10}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment10|}}}|{{{col2_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data10}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment10|}}}|{{{col3_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment10|}}}|{{{col4_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment10|}}}|{{{col5_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment10|}}}|{{{col6_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment10|}}}|{{{col7_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment10|}}}|{{{col8_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment10|}}}|{{{col9_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data11|{{{data11|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label11}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data11|{{{data11}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment11|{{{comment11|}}}}}}|{{{col1_comment11|{{{comment11}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data11}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment11|}}}|{{{col2_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data11}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment11|}}}|{{{col3_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment11|}}}|{{{col4_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment11|}}}|{{{col5_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment11|}}}|{{{col6_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment11|}}}|{{{col7_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment11|}}}|{{{col8_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment11|}}}|{{{col9_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data12|{{{data12|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label12}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data12|{{{data12}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment12|{{{comment12|}}}}}}|{{{col1_comment12|{{{comment12}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data12}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment12|}}}|{{{col2_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data12}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment12|}}}|{{{col3_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment12|}}}|{{{col4_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment12|}}}|{{{col5_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment12|}}}|{{{col6_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment12|}}}|{{{col7_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment12|}}}|{{{col8_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment12|}}}|{{{col9_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data13|{{{data13|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label13}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data13|{{{data13}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment13|{{{comment13|}}}}}}|{{{col1_comment13|{{{comment13}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data13}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment13|}}}|{{{col2_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data13}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment13|}}}|{{{col3_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment13|}}}|{{{col4_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment13|}}}|{{{col5_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment13|}}}|{{{col6_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment13|}}}|{{{col7_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment13|}}}|{{{col8_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment13|}}}|{{{col9_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data14|{{{data14|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label14}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data14|{{{data14}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment14|{{{comment14|}}}}}}|{{{col1_comment14|{{{comment14}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data14}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment14|}}}|{{{col2_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data14}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment14|}}}|{{{col3_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment14|}}}|{{{col4_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment14|}}}|{{{col5_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment14|}}}|{{{col6_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment14|}}}|{{{col7_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment14|}}}|{{{col8_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment14|}}}|{{{col9_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data15|{{{data15|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label15}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data15|{{{data15}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment15|{{{comment15|}}}}}}|{{{col1_comment15|{{{comment15}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data15}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment15|}}}|{{{col2_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data15}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment15|}}}|{{{col3_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment15|}}}|{{{col4_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment15|}}}|{{{col5_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment15|}}}|{{{col6_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment15|}}}|{{{col7_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment15|}}}|{{{col8_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment15|}}}|{{{col9_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data16|{{{data16|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label16}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data16|{{{data16}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment16|{{{comment16|}}}}}}|{{{col1_comment16|{{{comment16}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data16}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment16|}}}|{{{col2_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data16}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment16|}}}|{{{col3_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment16|}}}|{{{col4_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment16|}}}|{{{col5_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment16|}}}|{{{col6_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment16|}}}|{{{col7_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment16|}}}|{{{col8_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment16|}}}|{{{col9_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data17|{{{data17|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label17}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data17|{{{data17}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment17|{{{comment17|}}}}}}|{{{col1_comment17|{{{comment17}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data17}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment17|}}}|{{{col2_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data17}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment17|}}}|{{{col3_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment17|}}}|{{{col4_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment17|}}}|{{{col5_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment17|}}}|{{{col6_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment17|}}}|{{{col7_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment17|}}}|{{{col8_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment17|}}}|{{{col9_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data18|{{{data18|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label18}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data18|{{{data18}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment18|{{{comment18|}}}}}}|{{{col1_comment18|{{{comment18}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data18}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment18|}}}|{{{col2_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data18}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment18|}}}|{{{col3_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment18|}}}|{{{col4_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment18|}}}|{{{col5_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment18|}}}|{{{col6_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment18|}}}|{{{col7_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment18|}}}|{{{col8_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment18|}}}|{{{col9_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data19|{{{data19|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label19}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data19|{{{data19}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment19|{{{comment19|}}}}}}|{{{col1_comment19|{{{comment19}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data19}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment19|}}}|{{{col2_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data19}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment19|}}}|{{{col3_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment19|}}}|{{{col4_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment19|}}}|{{{col5_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment19|}}}|{{{col6_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment19|}}}|{{{col7_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment19|}}}|{{{col8_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment19|}}}|{{{col9_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data20|{{{data20|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label20}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data20|{{{data20}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment20|{{{comment20|}}}}}}|{{{col1_comment20|{{{comment20}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data20}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment20|}}}|{{{col2_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data20}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment20|}}}|{{{col3_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment20|}}}|{{{col4_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment20|}}}|{{{col5_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment20|}}}|{{{col6_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment20|}}}|{{{col7_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment20|}}}|{{{col8_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment20|}}}|{{{col9_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data21|{{{data21|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label21}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data21|{{{data21}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment21|{{{comment21|}}}}}}|{{{col1_comment21|{{{comment21}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data21}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment21|}}}|{{{col2_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data21}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment21|}}}|{{{col3_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment21|}}}|{{{col4_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment21|}}}|{{{col5_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment21|}}}|{{{col6_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment21|}}}|{{{col7_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment21|}}}|{{{col8_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment21|}}}|{{{col9_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data22|{{{data22|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label22}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data22|{{{data22}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment22|{{{comment22|}}}}}}|{{{col1_comment22|{{{comment22}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data22}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment22|}}}|{{{col2_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data22}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment22|}}}|{{{col3_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment22|}}}|{{{col4_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment22|}}}|{{{col5_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment22|}}}|{{{col6_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment22|}}}|{{{col7_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment22|}}}|{{{col8_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment22|}}}|{{{col9_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data23|{{{data23|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label23}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data23|{{{data23}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment23|{{{comment23|}}}}}}|{{{col1_comment23|{{{comment23}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data23}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment23|}}}|{{{col2_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data23}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment23|}}}|{{{col3_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment23|}}}|{{{col4_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment23|}}}|{{{col5_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment23|}}}|{{{col6_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment23|}}}|{{{col7_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment23|}}}|{{{col8_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment23|}}}|{{{col9_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data24|{{{data24|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label24}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data24|{{{data24}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment24|{{{comment24|}}}}}}|{{{col1_comment24|{{{comment24}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data24}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment24|}}}|{{{col2_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data24}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment24|}}}|{{{col3_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment24|}}}|{{{col4_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment24|}}}|{{{col5_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment24|}}}|{{{col6_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment24|}}}|{{{col7_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment24|}}}|{{{col8_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment24|}}}|{{{col9_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data25|{{{data25|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label25}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data25|{{{data25}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment25|{{{comment25|}}}}}}|{{{col1_comment25|{{{comment25}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data25}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment25|}}}|{{{col2_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data25}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment25|}}}|{{{col3_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment25|}}}|{{{col4_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment25|}}}|{{{col5_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment25|}}}|{{{col6_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment25|}}}|{{{col7_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment25|}}}|{{{col8_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment25|}}}|{{{col9_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{total|{{{col1_total|}}}}}}|
! scope="row" {{!}} Total {{!!}} {{formatnum: {{{total|{{{col1_total}}}}}} }} }} {{#if:{{{col2_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col2_total}}} }} }}{{#if:{{{col3_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col3_total}}} }} }}{{#if:{{{col4_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col4_total}}} }} }}{{#if:{{{col5_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col5_total}}} }} }}{{#if:{{{col6_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col6_total}}} }} }}{{#if:{{{col7_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col7_total}}} }} }}{{#if:{{{col8_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col8_total}}} }} }}{{#if:{{{col9_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col9_total}}} }} }}
|-
{{#if:{{{caption|}}}|
{{!}} style="border-top: 1px #aaa solid; white-space: normal;" colspan=0 {{!}}
{{{caption}}}
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdija]]
{{documentation}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Heinrihs Blankenhāgens''' ({{val|de|Peter Heinrich d. Ä. Blanckenhagen}}; 1723—1794) bija [[Rīga]]s tirgotājs, [[Vidzemes Vispārderīgā un ekonomiskā biedrība|Vidzemes Vispārderīgās un ekonomiskās biedrības]] dibinātājs.

sentences: Rīgas '''Lielie kapi''', oficiāli '''Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Nr. 6636 — Dārzu un parku ansamblis "Lielie kapi" ar memoriālām celtnēm''' ir Rīgas domes īpašumā esošs kapu [[parks]], bijusī [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], starp [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības]], [[Mēness iela (Rīga)|Mēness]], [[Miera iela (Rīga)|Miera]] un [[Klijānu iela (Rīga)|Klijānu]] ielām. Vēsturiski Lielo kapu daļa ir arī Jēkaba un [[Pokrova kapi]]. Lielos kapus šķērso [[Senču iela (Rīga)|Senču iela]]. Parka teritorija ir 22 [[Hektārs|hektāri]] (no kuriem 12 ha ir I kategorija, 10 ha — II kategorija).

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{infokaste+}}
{{jāuzlabo}}
 grāmatai ''Athar al-Baqiya ’an al-Qurun al-Chaliya'').]]
s jaunajā stilā, kuru XVII gs. sāka [[Osmaņu impērija|osmaņu]] mākslinieks Hafizs Osmans.]]
{{islāms}}
'''Muhameds''' ({{val|ar|محمد}}, ''Muḥammad'', saukts arī par '''Mohamedu''', '''Muhammadu''', '''Mehmetu''', '''Mahometu''', dzimis ap [[570. gads|570]]. gadu m.ē., miris {{dat|632|6|8}}) bija arābu sludinātājs no [[Meka]]s, kareivīgs beduīnu tirgotājs, kuru [[islāms|islāma]] ticīgie — [[musulmaņi]] uzskata par pēdējo Dieva [[islāma pravieši|pravieti]].<ref>Leons Taivans, "Tuvo Austrumu civilizācija: arābi, islāms, halifāts", {{ISBN|978-9984-46-309-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |author=Cook, Michael |title=Muhammad |url=https://archive.org/details/muhammad0000cook_h0b4 |publisher=Oxford University Press |year=1983 |isbn=0-19-287605-8}}</ref><ref>[http://www.oxfordislamicstudies.com/article/opr/t125/e2223?_hi=0&_pos=6919 "Sira" {{en ikona}}]</ref> 9. g.s. sākumā Muhameda biogrāfiju pierakstīja Ibn Hišāms (''Ibn Hišām'') no Ibn Ishāka (''Ibn Isḥāq'') apkopotajiem materiāliem.<ref>''Donner, Fred McGraw (1998). Narratives of Islamic origins: the beginnings of Islamic historical writing. Darwin Press. p. 132.'' {{ISBN|978-0-87850-127-4}}.</ref>

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ziemeļdakota
North Dakota
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Bismarka]]
| pilsēta = [[Fārgo]]
| iestāšanās = [[1889]]. gada [[2. novembris]]
| laiks = lielākajā daļā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
dienvidrietumos - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = ND US-ND
| mājaslapa = [http://www.nd.gov www.nd.gov]
| iedzgads = 2022
| iedzīvotāji = 779 261
| iedzīvotājiV = 47
| iedzblīvums = 3,6
| iedzblīvumsV = 47
| ieņēmumi = 39 594
| ieņēmumiV = 37
| rase = baltie - 93,19%
melnie - 1,04%
| reliģija = [[protestanti]] - 52%
[[katoļi]] - 30%
nereliģiozi - 3%
| platība = 183 272
| platībaV = 19
| garums = 545
| platums = 340
| ūdens = 2,4
| augstums = Vaitbates kalns, 1 069
| Vaugstums = 580
| Zaugstums = 229
}}'''Ziemeļdakota''' ({{val|en|North Dakota}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ziemeļdakotas [[galvaspilsēta]] ir [[Bismarka]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks 3: Parabellum
 | oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 3 – Parabellum''
 |      attēls = Džons Viks 3 plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
* [[Bazils Aivaniks]]
* Ērika Lī
 |   scenārijs =
* [[Dereks Kostalds]]
* [[Šejs Hetens]]
* [[Kriss Kollinss]]
* Marks Eibramss
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Halle Berija]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Marks Dakaskoss]]
* [[Āzija Keita Dillona]]
* [[Lenss Rediks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Ians Makšeins]]
 |      mūzika =
* [[Tailers Beitss]]
* Džoels Ričards
 |   operators = [[Dens Laustsens]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Evans Šifs
 |     studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
* ''87Eleven Productions''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|9|[[Bruklina]]|2019|05|17|ASV|2019|05|17|Latvija}}
 |      ilgums = 131 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/john-wick-chapter-3-parabellum-2019|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019) – Britu filmu klasifikācijas padome|website=Bbfc.co.uk|accessdate=April 15, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2019/05/26/box-office-john-wick-keanu-reeves-pickachu-pokemon-hathaway-hustle-intruder-dogs-journey/#1d05ef995294|title=Box Office: Keanu Reeves' 'John Wick 3' Tops 'John Wick 2' As 'Pikachu' Passes $350 Million|first=Scott |last=Mendelsohn|website=[[Forbes]]|date=May 26, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/05/19/movies/john-wick-chapter-3-box-office.html|title='John Wick: Chapter 3' Puts Keanu Reeves Back on Top at the Box Office|first=Brooks |last=Barnes|website=[[The New York Times]]|date=May 19, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|328,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnwick3.htm|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Džons Viks 2]]"
 |      nākamā = "[[Džons Viks 4]]"
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks 3: Parabellum"''' ({{val|en|John Wick: Chapter 3 – Parabellum}}) ir 2019. gada ASV [[neo-noir|neonuāra]] [[spriedzes filma|spriedzes trilleris]] ar [[Kiānu Rīvss|Kiānu Rīvsu]] [[Džons Viks (tēls)|Džona Vika]] lomā. [[Džons Viks (filmu franšīze)|Filmu sērijas]] trešā daļa ir tiešs turpinājums iepriekšējām sērijas filmām "[[Džons Viks]]" (2014) un "[[Džons Viks 2]]" (2017). Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]], scenārija autori [[Dereks Kolstads]], [[Šejs Hetens]], [[Kriss Kollinss]] un Marks Eibramss. Filmā galvenās lomas atveido [[Halle Berija]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Marks Dakaskoss]], [[Āzija Keita Dillona]], [[Lenss Rediks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas darbība turpinās dažas minūtes pēc iepriekšējās filmas beigām, kad bijušais algotnim Džonam Vikam ir jābēg no amata brāļu leģioniem pēc tam, kad viņa nesenās darbības dēļ par viņa galvu tiek izsludināta 14 miljonus ASV dolāru liela atlīdzība.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Klīvlendas "Guardians"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Klīvlenda|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1894|kapteinis=|klubs=Cleveland Guardians|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Progressive Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=34 830|krāsas=Tumši zila, sarkana, balta<br />{{color box|#002B5C}} {{color box|#E31937}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Lerijs Dolans|prezidents=|menedžeris=Maiks Černofs|galvenais_treneris=Terijs Frankona|logo=Guardians logo.svg|logo_izm=|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=2 (1920, 1948)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=6|divīzijas tituli=10|bg_color=#E31937|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#002B5C}}'''Klīvlendas "Guardians"''' ({{Val|en|Cleveland Guardians}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1894. gadā kā '''Grandrepidsas "Rippers"'''. "Guardians" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Progressive Field'' stadionā.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ludzas 2. vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = P. Miglinīka iela 34A, [[Ludza]], [[Ludzas novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 19 | latNS  = N
| longd = 27 | longm =  43 | longs = 5 | longEW = E
|schooltype             = Publiskā vidusskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = Septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmaster             = Zinaīda Buliga
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 52
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = 1.—12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 500
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = Latviešu, krievu
|schedtyp               = Dienas skola
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             =
|free_text              =
|homepage               = {{URL|http://www.ludzas2vsk.lv/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Brīnumainā izglābšanās Hudzonā
| attēls = SullyFilma.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sully''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * [[Frenks Māršals (producents)|Frenks Māršals]]
* [[Ellīna Stjuarte]]
* Klints Īstvuds
* [[Tims Mūrs]]
| scenārija autors = [[Tods Komarnickis]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika = * [[Kristiāns Džeikobs]]
* [[The Tierney Sutton Band]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Flashlight Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Orange Corp]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|9|2|Tellaridas filmu festivāls|2016|9|9|ASV|}}
| ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016|title=Sully|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809142132/https://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sully.htm|title=Sully (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|240,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Brīnumainā izglābšanās Hudzonā"''' ({{val|en|Sully}}) ir 2016. gada ASV biogrāfiska drāmas filma, kas balstīts uz Džefrija Zaslova un Česlija Salenbergera autobiogrāfiju ''Highest Duy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Ārons Ekharts]] un [[Lora Linnija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences: '''Gāzizlāde''' ir procesu kopums, kas norisinās [[Gāze|gāzē]], kurā plūst [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kurmāles pagasts
| karte             = Kurmāles_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Kurmāles pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Kurmāles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Vilgāle
| platība           = 113,68
| iedzīvotāji       = 2080<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2080 / 113.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kurmale.lv
}}
'''Kurmāles pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] teritoriālajām vienībām. Robežojas ar [[Kuldīga|Kuldīgu]] un [[Pelču pagasts|Pelču]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]], [[Turlavas pagasts|Turlavas]], [[Gudenieku pagasts|Gudenieku]], [[Īvandes pagasts|Īvandes]] un [[Padures pagasts|Padures]] pagastiem. Pagasta centrs atrodas [[Vilgāle|Vilgālē]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences: '''Referāts''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''refere'' – ‘ziņoju’) ir publisks priekšlasījums vai ziņojums par noteiktu tēmu, kas satur noteiktu [[Fakts|faktu]], arī kādu jautājumu un priekšlikumu izklāstu, kā arī atklāj autora attieksmi un vērtējumu par tematu. Referātu raksta, lai izzinātu, izpētītu, izvērtētu kādu tematu un iepazīstinātu ar to klausītājus.<ref>Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 14. lpp.</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|gundegu dzimtas ģinti|Gundegas (nozīmju atdalīšana)|Gundegas}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Ranunculus
|           attēls = Scherpe boterbloem (Ranunculus acris) 01.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Ranunculus acris|Kodīgā gundega}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Ranunculales
|         rinda_lv = Gundegu rinda
|           dzimta = Ranunculaceae
|        dzimta_lv = Gundegu dzimta
|            ģints = Ranunculus
|         ģints_lv = Gundegas
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''American Animals''
| operators =
| attēls = American Animals.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Bārts Leitons]]
| producents =
| scenārijs = Bārts Leitons
| aktieri = * [[Evans Pīterss]]
* [[Berijs Kjogans]]
* [[Bleiks Dženners]]
* [[Džereds Abrahamsons]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Enna Dauda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Animals''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|6|1|ASV|2018|9|7|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6212478/|title=American Animals (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''American Animals''''' ir 2018. gada Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bārts Leitons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Evans Pīterss]], [[Berijs Kjogans]], [[Bleiks Dženners]], [[Džereds Abrahamsons]], [[Udo Kīrs]] un [[Enna Dauda]].

sentences:
{{apvienot|Kaulu smadzenes}}
'''Sarkanās kaulu smadzenes''' ({{val-la|medulla ossium rubra}}) ir [[kaulu smadzenes]], kas atrodas plāno [[Kauli|kaulu]] [[Porainā kaulviela|porainajā kaulvielā]] un cauruļkaulu [[Kaulu epifīze|epifīzēs]]. No kopējās pieauguša [[Cilvēks|cilvēka]] ķermeņa masas sarkanās kaulu smadzenes veido 4—5%, kas aptuveni ir 2,5—3 kg. Tajās atrodas hemopoētiskās (asinsšūnas veidojošas) cilmšūnas, kuras veido asins formelementus: [[Eritrocīti|eritrocītus]], [[Trombocīti|trombocītus]], [[Leikocīti|leikocītus]], tai skaitā [[T limfocīti|T]] un [[B limfocīti|B limfocītus]] un citas [[šūna]]s. Sarkanās kaulu smadzenes novietojas apkārt [[Arteriola|arteriolām]] cilindrisku auklu veidā.<ref name="KozlovKrivskiy2005"/>

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences:
pakļauj kādu sabiedrības locekli]]
'''Policijas vardarbība''' ir pārmērīga un nepamatota fiziska vai psiholoģiska vardarbības pielietošana, ko veic policijas darbinieki pret personu vai grupu. Tas ir ārkārtējs policijas pārkāpuma veids un ir civiltiesību pārkāpums. Policijas brutalitāte ietver, bet neaprobežojas ar piekaušanu, šaušanu, nepamatotu sagūstīšanu un nepamatotu elektrošoku izmantošanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://criminallaw.com/lawyer/rhonda-b-hill-chicago-il/blog/understanding-five-different-types-of-police-brutality|title=Understanding Five Different Types of Police Brutality - Rhonda Hill Blog - Criminal Law|website=criminallaw.com|access-date=2022-05-01}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Emesowum|first=Benedict|date=5 December 2016|title=Identifying Cities or Countries at Risk for Police Violence|journal=Journal of African American Studies|volume=21|issue=2|pages=269–281|doi=10.1007/s12111-016-9335-3|issn=1559-1646}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laiks izklaidēm
| operators = * Žans Badāls
* Andreass Vindings
| attēls =  Playtimeoriginalposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Žaks Tatī]]
| producents = * Bernārs Moriss
* Renē Silvera
| scenārijs = * Žaks Tatī
* Žaks Lagranžs
* Ārts Buhvalds
| aktieri = * Žaks Tatī
| mūzika = Fransiss Lemarks
| oriģinālnos = ''Playtime''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|16|Francija|1968|3|29|Itālija|}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laiks izklaidēm"''' ({{Val|fr|Playtime}}) ir 1967. gada [[Franči|franču]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žaks Tatī]]. Filmā galveno lomu spēlē pats režisors Tatī, kurš atveido Ilo kungu (''Monsieur Hulot''), tēlu, kas jau iepriekš parādījās citās Tatī filmās — "[[Ilo kunga brīvdienas]]" (''Les Vacances de Monsieur Hulot'', 1953) un "[[Mans tēvocis]]" (''Mon Oncle'', 1958). Vēl lomas filmā atveido Barbara Denneka, Rita Maidena, Rita Rumijī, Valērija Kamija, Ērika Denclere un citi.

sentences:
s, Kalifornijā]]
'''Sērfings''' ({{val|haw|heʻe nalu}}, {{val|en|surfing}}) ir ūdens [[sporta veidu saraksts|sporta veids]], kurā, izmantojot [[sērfings dēlis|sērfinga dēli]], pārvietojas pa [[jūras viļņi|viļņiem]]. Pastāv vēl vairāki līdzīgi sporta veidi, piemēram, [[vindsērfings]] un [[kaitbords]].

sentences: '''Hipotalāms''' ir daļa no [[Smadzenes|smadzenēm]], ko veido mazi kodoli ar dažādām funkcijām. Viena no galvenajām hipotalāma funkcijām ir [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] saistīšana ar [[Endokrīnā sistēma|endokrīno sistēmu]] caur [[Hipofīze|hipofīzi]]. Hipotalāms ir novietots zem talāma, tieši virs smadzeņu stumbra un ir daļa no [[Limbiskā sistēma|limbiskās sistēmas]]. Hipotalāms atrodams visiem [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekiem]]. Cilvēkam tas ir mandeles lielumā. Hipotalāms nodrošina dažādus vielmaiņas procesus un autonomās nervu sistēmas darbību. Tas ražo vairākus neirohormonus jeb atbrīvojošos hormonus, kas vai nu aktivē vai nomāc hipofīzes hormonu sekrēciju.  Hipotalāms piedalās ķermeņa temperatūras, izsalkuma, diennakts ritmu, slāpju, noguruma u.c. procesu regulācijā. <ref>NCI Dictionary of Cancer Terms http://www.cancer.gov/publications/dictionaries/cancer-terms?CdrID=46359</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Logo of The North Vidzeme Biosphere Reserve.gif
 |     photo_width = 162
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57.559167 | latNS = N
 | longd = 24.559167 | longEW = E
 |            type = [[Biosfēras rezervāts]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=4576}}
 |     established = 1997
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
|photo2_width=}}
<mapframe text="Lo salas" width=290 height=290 zoom=7 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q864764"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Krokpārka stadions
| native_name         = ''Croke Park/Páirc an Chrócaigh''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Croke_Park_from_the_Hill_-_2004_All-Ireland_Football_Championship_Final.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| map_type            = Īrija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  53.3609 | latNS  = N
| longd =  6.2519| longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1884. gads
| renovated           = 2004. gads
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 82 300
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 145m x 88m
| acreage             =
| tenants             = [[Gēlu atlētiskā asociācija]] (''Gaelic Athletic Association'')
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base64''''' ir metode [[binārie dati|bināro datu]] atspoguļošanai [[ASCII]] simbolu virknes veidā, pārvēršot tos ciparu virknējumā ar [[bāze (aritmētika)|bāzi]] 64. Termins nāk no [[MIME]] standarta.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis
 | oriģinālnos = ''The Naked Gun: From the Files of Police Squad!''
 |      attēls =  The Naked Gun Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Deivids Zakers]]<ref name=AFI>{{tīmekļa atsauce |url=https://catalog.afi.com/Search?searchField=MovieName&searchText=THE+NAKED+GUN%3A+FROM+THE+FILES+OF+POLICE+SQUAD%21&sortType=sortByRelevance|title=The Naked Gun: From the Files of Police Squad!|publisher=[[Amerikas Kinoinstitūts]]|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
 |  producents = [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* [[Džerijs Zakers]]
* Deivids Zakers
* [[Džims Ābrahāms]]
* [[Pets Profts]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Rikardo Montalbāns]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Zucker, Abrahams and Zucker]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1988|12|2}}<ref name=AFI/>
 |      ilgums = 81 minūte<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-1988|title=The Naked Gun|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629080904/https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-1988}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|78 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun.htm|title=The Naked Gun:From the Files of Police Squad!|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža]]" (1991)
 |        imdb =
}}
"'''Kailais ierocis'''" ({{val|en|The Naked Gun: From the Files of Police Squad!}}) ir 1988. gada komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Deivids Zakers]]. Filmas sižets ir balstīts uz 1982. gada televīzijas seriālu ''[[Police Squad!]]''.

sentences:
{{Zeņit 1. pakāpe|}}
'''Zeņit 1. pakāpe''' – [[raķešpakāpe]], kuru izmanto [[nesējraķete|nesējraķetēs]] [[Zeņit (nesējraķešu saime)|Zeņit]] kā pirmo pakāpi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences: '''Aukstasiņu dzīvnieks''' jeb '''poikilotermijs''' ir dzīvnieks, kura ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides [[temperatūra|temperatūras]]. Pie aukstasiņu dzīvniekiem pieder [[rāpuļi]], [[abinieki]], [[zivis]] un visi [[bezmugurkaulnieki]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Graužupīte
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=33 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 6,7
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Graužupīte''' (arī '''Graužupe''') ir [[Daugava]]s labā krasta pieteka. Upe sākas mežainā apvidū [[Rembates pagasts|Rembates pagastā]]. Pēc tam tā tek caur Lielvārdes ziemeļrietumu robežu un ietek pie Lielvārdes rietumu robežas. Tā veido robežu starp [[Lielvārde]]s pilsētu un [[Rembates pagasts|Rembates pagasta]] [[Graužupes|Graužupēm]].<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97655 |title=Informācija par objektu: Graužupīte |accessdate={{dat|2023|04|10||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> Graužupīti šķērso [[Autoceļš A6 (Latvija)|autoceļš A6]] ([[Rīga]]—[[Daugavpils]]—[[Krāslava]]—Baltkrievijas robeža ([[Patarnieki]])).

sentences: '''Otorinolaringoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare un mācība par [[Auss|ausu]], augšējo [[Elpceļi|elpošanas ceļu]] orgānu, [[galva]]s un [[Kakls|kakla]] reģiona uzbūvi, funkcijām un slimībām.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=otorinolaringologija Neslimo.lv OTORINOLARINGOLOĢIJA]</ref> Ārsti, kas specializējušies šajā nozarē, ir otorinolaringologi, agrāk saukti par "LORiem" (LaringoOtoRinologiem). Cilvēki vēršas pie otorinolaringologa ausu, kakla, rīkles slimību, tostarp galvas un kakla [[Audzējs|audzēju]] gadījumā.  Otorinolaringoloģijas apakšpecialitātes ir galvas un kakla onkoloģiskā ķirurģija, sejas plastiskā un rekonstruktīvā ķirurģija, otoloģija, neirotoloģija, rinoloģija, laringoloģija un [[balss]] slimības, pediatriskā otorinolaringoloģija u.c.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Perisoreus infaustus2.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Perisoreus
 |      ģints_lv = Bēdroži
 |          suga = Perisoreus infaustus
 |       suga_lv = Bēdrozis
 |      binomial = Perisoreus infaustus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Bēdrozis''' jeb '''Sibīrijas bēdrozis''',<ref>[http://ec.europa.eu/environment/nature/info/pubs/docs/biogeos/Boreal/KH7809634LVC_002.pdf Natura 2000 boreālā zonā]</ref> arī '''Sibīrijas sīlis''' (''Perisoreus infaustus'') ir neliela auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]], kas plaši izplatīts [[Eirāzija]]s ziemeļu reģionu mežu zonā. Izdala 5 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref>

sentences: '''Islandes ķērpis''' (''Cetraria Islandica'') jeb '''krūšu sūna''' (novecojis nosaukums)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://periodika.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pa|issue:659642|article:DIVL44|title=Periodika|publisher=Latvijas Farmaceitu Žurnāls, Nr.5|access-date=2023. gada 20. marts|date=1932. gada 1. maijs}}</ref> ir līdz 12 cm augsts krūmveida ķērpis ar zarainām daivām. Daivu virspuse olīvbrūna vai brūngani pelēka, apakšpuse bāli pelēka. Apakšdaļā [[laponis]] bieži iesarkans. Gar daivu malām daudz apmēram l mm garu izīdijveida izaugumu. Aug smilšainās [[augsne|augsnēs]] silos, [[tundra|tundrās]] un kalnos. Laponis vāji saaug vai nemaz nesaaug ar substrātu. Izplatīts visā ziemeļu puslodē, dienvidos — kalnos. [[Ārstniecības augs]]. Satur [[rūgtvielas|rūgtvielu]] - [[cetrārskābe|cetrārskābi]], [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] — [[lihenīns|lihenīnu]] (30— 70%), [[ēteriskās eļļas]], cukurus u.c. [[viela]]s. Ārstniecībā lieto ēstgribas un gremošanas veicināšanai, pret klepu, gremošanas orgānu iekaisumiem u.c. Ziemeļos Islandes ķērpjus lieto [[ziemeļbrieži|ziemeļbriežu]] barībai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ivans Jefremovs
|         vārds_orig = ''Иван Антонович Ефремов''
|             attēls =  Efremov.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1908
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = Viricas ciems, Gatčinas rajons, [[Krievijas impērija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1972
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 5
|            m_vieta = [[Sanktpēterburga|Ļeņingrada]], [[Krievijas Federācija]], [[PSRS]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = krievs
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[paleontoloģija|paleontologs]], [[rakstnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri = [[zinātniskā fantastika]], [[vēsture]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Andromedas miglājs (romāns)|Andromedas miglājs]]
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Ivans Jefremovs''' ({{val|ru|Иван Антонович Ефремов}}, dzimis {{dat|1908|4|22}} Viricas ciemā, tagadējā [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]], miris {{dat|1972|10|5}} [[Sanktpēterburga|Ļeņingradā]]) bija [[Krievija|krievu]] un [[Padomju Savienība|padomju]] [[rakstnieks]] [[fantastika|fantasts]]. Jaunībā Jefremovs vēlējās ātrāk uzsākt darba gaitas, tādēļ parasti savās [[Autobiogrāfija|autobiogrāfijās]] viņš kā dzimšanas gadu minējis 1907. gadu.<ref>[http://kafanews.com/novosti/43095/ivan-efremov-otmetit-yubiley-dvashdy_2012-04-16 Иван Ефремов отметит юбилей дважды]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Grāvītis
|     vārds_orig =
|         attēls = Viktors Gravitis.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[LU Ģeoloģijas institūts]]
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = [[Ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Baltijas bezslēdzenes pleckāju pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Viktors Gerards (Žerārs) Grāvītis''' bija latviešu [[ģeologs]], folkloras vācējs, [[Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība]]s dibinātājs un aktīvists, [[Dabas un vēstures kalendārs|Dabas un vēstures kalendāra]] izveidotājs un redaktors.<ref>[https://www.lu.lv/en/muzejs/notikumi/diena/notikums/e/dzimis-viktors-gravitis-20211214/ Latvijas Universitātes muzejs]</ref>

sentences:
{{vērtīgs saraksts}}
'''Antarktikas polārstacijas''' ir [[zinātne|zinātniski]] pētnieciskām darbībām vai to materiāli tehniskajam un [[loģistika|loģistiskas]] nodrošinājumam paredzēti [[polārstacija|būvju kompleksi]] [[Antarktīda|Antarktīdā]] vai [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeāna]] salās. Stacijas tiek izbūvētas un komplektētas tā, lai spētu nodrošināt to personāla autonomu darbību zināmā laika posmā. 2014. gadā Antarktikā un [[Subantarktika|Subantarktikā]] funkcionēja 27 valstu 49 vissezonas un 52 vasaras sezonas permanentās polārstacijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |title=COMNAP Antarctic Facilities List, February 2014 |access-date={{dat|2014|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305045952/https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences: [[Kalabi—Jau varietāte]] jeb '''Kalabi—Jau telpa''' ir [[kompakta telpa|kompakta]] (noslēgta un ierobežota) kompleksa [[varietāte (topoloģija)|varietāte]], kam piemīt tā saucamā [[Kēlera metrika]] (''Kähler manifold'') un kurai [[Riči tenzors]] (''Ricci curvature'') līdzinās nullei (to sauc arī par Riči plakano metriku).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džeimss Luiss Gomezs
|Attēls = Taboocrop.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1975|7|14}}
|Vieta =  Boil Heigta, [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[sintezators]]
|Žanrs = [[Hiphops]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], aktieris
|Gadi = [[1995]]—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Black Eyed Peas]]
|Mlapa = [http://www.blackeyedpeas.com/ blackeyedpeas.com]
|Dzimums = V
}}
'''Džeimss Luiss Gomezs''' ({{val|en|Jaime Luis Gómez}}, dzimis {{dat|1975|07|14}}, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bakotopia.com/node/28161 |title=Bakotunes Episode 45 | Bakotopia<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110122093907/http://www.bakotopia.com/node/28161 |archivedate={{dat|2011|01|22||bez}} }}</ref> labāk pazīstams ar savu skatuves vārdu '''Tabū''' ({{val|en|Taboo}}), ir amerikāņu mūziķis un aktieris, labāk pazīstams kā grupas Black Eyed Peas dalībnieks.

sentences:
, [[eiro]] un [[Rumānijas leja]]]]
'''Valūtas kurss''', arī '''naudas kurss''', '''maiņas kurss''', ir [[valūta]]s cena, kas izteikta citu valstu naudas vienībās. Valūtas kurss var mainīties katru dienu, tādēļ ir divi naudas maiņas modeļi. Viens no tiem ir peldošais kurss, kas ir atkarīgs no valūtas [[pieprasījums un piedāvājums|pieprasījuma un piedāvājuma]], bet otrs ir fiksētais valūtas kurss, kur valūta tiek mainīta pret citu noteiktu valūtu ar noteiktu likmi, piemēram, Latvijas bijušās naudas vienības [[lats]] kurss bija piesaistīts [[eiro]] ar fiksētu likmi, tas ir, 1 eiro bija 0,7028 lati.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Kouzijs''' var būt:

sentences:
nozarē strādājošie streiko un piedalās demonstrācijā par [[minimālā alga|minimālās algas]] pacelšanu līdz 15$ stundā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 2015. gada 15. aprīlī. ]]
'''Strādnieku kustība''' ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē [[strādnieku šķira|strādnieku]] organizēšanos savu interešu aizstāvībai — iegūtu labākus darba apstākļus, lielākas algas un labāku attieksmi no darba devējiem un, izmainot [[darba likums|darba likumu]], arī no valsts. Parasti šī organizēšanās notiek, izmantojot [[arodbiedrība]]s.

sentences: '''Trikarbonskābju cikls''', ko bieži sauc arī par '''citronskābes ciklu''' vai atklājēja vārdā par '''Krebsa ciklu''', ir [[šūnu elpošana]]s galvenā sastāvdaļa. Tas ir [[bioķīmija|bioķīmisks]] aerobs ([[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekļa]] klātienē norisošs) process, kura laikā tiek iegūta dzīvajiem organismiem nepieciešamā [[enerģija]]. Enerģija rodas no vienkāršiem 3 līdz 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus saturošiem savienojumiem - [[tauki|tauku]], [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] vielmaiņas produktiem, kuri sarežģītā daudzstadiju procesā pakāpeniski [[oksidēšanās|oksidējas]] līdz [[ogļskābā gāze|CO2]], atbrīvojot [[ūdeņradis|ūdeņradi]], kurš tālāk oksidējas līdz [[ūdens|ūdenim]], piedaloties [[adenozīntrifosforskābe]]s - universālā enerģijas uzkrājēja un pārnesēja - sintēzē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Do Revenge''
| operators =
| attēls = Do Revenge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Dženifere Keitina Robinsone]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kamila Mendesa]]
* [[Maija Hoka]]
* [[Ostins Abramss]]
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Do Revenge''
| studija = * ''Likely Story''
* ''Little Darlings''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|16}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Do Revenge''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Dženifere Keitina Robinsone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kamila Mendesa]], [[Maija Hoka]], [[Ostins Abramss]] un [[Sāra Mišela Gelāra]]. Filmu daļēji iedvesmoja [[Alfreds Hičkoks|Alfreda Hičkoka]] filma "[[Svešinieki vilcienā]]" (1951) un [[Patrīcija Haismita|Patrīcijas Haismitas]] romāns ''Strangers on a Train''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2020/film/news/jennifer-kaytin-robinson-reunites-with-netflix-for-hitchcock-inspired-strangers-exclusive-1234803454/|title=Jennifer Kaytin Robinson Reunites With Netflix for Hitchcock-Inspired ‘Strangers’ (EXCLUSIVE)|last=Donnelly|first=Matt|website=Variety|access-date=2024-03-26|date=2020-10-14|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Peugeot''
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                = Peugeot Logo.svg
| Dibināšanas_datums  = 1882. gads
| Sēdeklis            = {{vieta|Francija|Sošo}}
| Vadība              = Filips Varēns (CEO), <br /> Žans-Pjērs Pluē (Galv. dizainers)
| Darbinieku_skaits   = 201 690 (2010)
| Apgrozījums         = €54.4 miljardi (2008)
| Bilance             = €0.4 miljardi (2008)
| Nozare              = Automašīnu rūpniecība
| Produkti            = [[Automašīna]]s
| Mājaslapa          = [http://www.peugeot.lv www.peugeot.lv]
}}
'''''Peugeot''''' ir [[Francija|Francijā]] bāzēts ''[[Stellantis]]'' grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. ''Peugeot'' ir otrs lielākais automašīnu ražotājs [[Eiropa|Eiropā]], aiz ''[[Volkswagen]]''.

sentences: '''Ozolaine''', agrāk  '''Eihenhaima''' ({{val-de|Eichenhaim}}) vai '''Eihenhaina''' ({{val-de|Eichenhain}}), ir viena no [[Sarkandaugava]]s apkaimes daļām ar parku [[Rīga|Rīgā]].

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |          vārds = Aleksandrs Saharovs
 |     vārds_orig = ''Александр Андреевич Сахаров''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |        dz_gads = 1865
 |     dz_mēnesis = 4
 |       dz_diena = 7
 |       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Simbirskas guberņa}}
 |      m_dat_alt =
 |         m_gads = 1942
 |      m_mēnesis =
 |        m_diena =
 |        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
 |      pilsonība =
 |        tautība = [[krievi|krievs]]
 |        dzimums = V
 |  dzīves_vieta =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 | nodarbošanās = esperantists, izdevējs
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Aleksandrs Saharovs''' ({{val|ru|Алекса́ндр Андре́евич Са́харов}}), dzimis {{dat|1865|4|7}}, miris 1942. gada jūlijā) bija [[krievi|krievu]] esperantists.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Smiltenītes
| ģints = Arenaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Arenaria montana kz1.jpg
| att_nosaukums = ''Arenaria montana''
}}'''Smiltenītes''' ({{val|la|Arenaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Mērenā josla|mērenās]] un subarktiskās joslas līdz [[Etiopija|Etiopijai]] [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], kā arī no [[Meksika|Meksikas]] līdz [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] dienvidiem [[Amerika|Amerikā]]. Sugas galvenokārt aug mērenajā [[Bioma|biomā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329928-2|title=Arenaria Ruppius ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-22|language=en}}</ref>

sentences: '''„Debesu simts”''' ({{val|uk|Небесна сотня}}) ir [[Ukraina]]s apzīmējums aptuveni 100 protestētājiem, kas gāja bojā [[snaiperis|snaiperu]] apšaudēs [[Eiromaidans|Eiromaidana]] laikā 2014. gada 20. februārī.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ukrainā godina „Debesu simtu” un piemin Maidana trešo gadadienu. FOTO |date= 2017. gada 18. februāris |website= [[jauns.lv]] |url= https://jauns.lv/raksts/arzemes/6769-ukraina-godina-debesu-simtu-un-piemin-maidana-treso-gadadienu-foto |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref> 2014. gada novembrī Ukrainas prezidents [[Petro Porošenko]] visiem kritušajiem piešķīra Ukrainas varoņa goda nosaukumu.<ref>{{Žurnāla atsauce |title= Porošenko visiem Maidanā kritušajiem piešķir Ukrainas Varoņa nosaukumu |date= 2014. gada 21. novembris |journal=[[Ir (žurnāls)|Ir]] |url= https://ir.lv/2014/11/21/porosenko-visiem-maidana-kritusajiem-pieskir-ukrainas-varona-nosaukumu/ |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref> Ik gadu 20. februārī [[Ukraina|Ukrainā]] notiek „Debesu simta” piemiņas pasākumi, tostarp no balta [[papīrs|papīra]] izgrieztu [[eņģelis|eņģeļu]] figūriņu iekāršana [[Kijiva]]s [[Neatkarības laukums (Kijiva)|Neatkarības laukuma]] apkārtnē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Gints Amoliņš |title= Ukrainā piemin Maidana revolūcijas ceturto gadskārtu |date= 2018. gada 18. februāris |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/ukraina-piemin-maidana-revolucijas-ceturto-gadskartu.a268705/ |accessdate= 2019. gada 6. augustā}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 45
|             5. čaula = 1
|             4. čaula = 16
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rh
|             atommasa = 102,90550
|   valences elektroni = [Kr]4d85s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Rodija pulveris, cilindrs no presēta rodija pulvera un kausēta rodija lodīte; ar rodiju pārklāts laulības gredzens
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, 0
|  elektronegativitāte = 2,28
|              blīvums = 12 410
|  kušanas temperatūra = 2237 K (1964 °C)
| viršanas temperatūra = 3968 K (3695 °C)
}}

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ulrihs fon Šlipenbahs
|          vārds_orig = ''Ulrich von Schlippenbach''
|              attēls = Ulrich von Schlippenbach (1774-1826).jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Ulrihs fon Šlipenbahs ap 1800. gadu
|             dz_gads = 1774
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = Dižvormsātes muiža, [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad [[Vormsāte]] {{LAT}})
|              m_gads = 1826
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 20
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Jelgava|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Malerische Wanderungen durch Kurland" (1809)
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Kēnigsbergas universitāte, Leipcijas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Parīzes Dievmātes katedrāle''' ir latviešu [[opera]] - [[melodrāma]] ar [[Zigmars Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] mūziku un [[Kaspars Dimiters|Kaspara Dimitera]] libretu pēc franču rakstnieka [[Viktors Igo|Viktora Igo]] [[Parīzes Dievmātes katedrāle (romāns)|tāda paša nosaukuma romāna]] motīviem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ulisse Aldrovandi - Mountain Coati.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| cilts=Nasuina
| cilts_lv=Koati
| ģints =Nasuella
| ģints_lv=Kalnu koati
| ģints_r=Kalnu koati
| suga=Nasuella olivacea
| suga_lv=Kalnu koati
| binomial=Nasuella olivacea <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1865)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ivars Žukovskis
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1936
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = žurnālists
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Bende''' ir persona, kura izpilda [[Nāvessods|nāves sodu]] vai [[miesassodu]]. Pārnestā nozīmē termins tiek lietots kā sinonīms vārdiem “mocītājs”, “sodītājs”.
== Darbības specifika ==
Bendem parasti tiek uzrādīts orderis, kas pilnvaro vai liek viņam izpildīt sodu. Attiecīgā pavēle aizsargā bendi no apsūdzības slepkavībā. Parasti bendes apzīmējumam izmantoti termini, kas atvasināti no nāvessoda veidiem, lai gan viņi bieži veica arī citus fiziskus sodus. Piemēram, ir bende pakārējs ([[pakāršana]]) un bende [[galvas nocirtējs]] ([[galvas nociršana]]). Armijā bendes lomu pildīja karavīrs vai karavīru grupa. Izplatīts bendes stereotips ir viduslaiku vai absolūtisma bende ar kapuci. Simboliski vai reāli bendes reti bija ar kapuci un nebija tērpušies melnā krāsā; kapuces tika izmantotas tikai tad, ja bendes identitāte un anonimitāte bija jāpasargā no sabiedrības. Kā [[Hilarija Mantela]] atzīmēja savās 2018. gada ''Reith Lectures'' lekcijās: "Kāpēc bende valkā masku? Jo visi zināja, kas viņš ir".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{ezera infokaste
|ezers=Presegas ezers
|attēls=Pressegger_See_24092006_01.jpg
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=46.626111 | plat_NS=N
| gar_d=13.441389 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Karintija}}
|platība=0,55
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3,4
|Max_dziļums=13,7
|tilpums=
|augstums_vjl=560
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Montānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C28H56O2
|molmasa=424,75
|blīvums=
|kušanas temperatūra=90 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Montānskābe''' (oktakozānskābe, С27Н55СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Montānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
'''Reaktīvais dzinējs''' ({{val-la|re...}} — 'atpakaļ, pret', ''activus'' — 'darbīgs') ir [[dzinējs]], kurš rada vilci ar [[reaktīvais spēks|reaktīvo spēku]]. Reaktīvais spēks rodas saskaņā ar [[Ņūtona trešais likums|Ņūtona trešo likumu]], darba ķermenim jeb darbvielai (parasti sadegšanas produktiem un [[gaiss|gaisam]]) lielā ātrumā izplūstot pa dzinēja [[sprausla|sprauslu]] un grūžot dzinēju pretējā virzienā. Visbiežāk darbvielai ātrums tiek piešķirts, to strauji sakarsējot. Ir divi galvenie šādu dzinēju veidi:
* [[raķešdzinējs|raķešdzinēji]] (reaktīvie dzinēji, kuros gan darbviela, gan [[enerģija]]s avots atrodas pašā dzinējā);
* gaisa reaktīvie dzinēji, kuros degvielu sadedzina, izmantojot apkārtējo gaisu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           vārds = Endrū Breitbārts
|      vārds_orig = ''Andrew Breitbart''
|          attēls = Andrew Breitbart by Gage Skidmore 2.jpg
|         att_izm = 250px
|   att_nosaukums = Breitbārts Konservatīvās politiskās rīcības konferencē (CAPC) 2012. gadā
|      pseidonīms =
|      dz_dat_alt = {{dat|1969|2|1}}
|        dz_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|       m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2012|3|1|1969|2|1}}
|         m_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosas apgabals}}
|           žanri =
|    nodarbošanās = rakstnieks, žurnālists, publicists
|         periods =
|   darbojies_arī =
|           mlapa = www.breitbart.com
|         dzimums = V
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus laikmets 2: Atkusnis
| attēls                   = Ice Age 2 3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Ice Age: The Meltdown
| žanrs                    = animācijas komēdija
| režisors                 = [[Karloss Saldana]]
| producents               = [[Kriss Vedžs]], [[Lori Forte]]
| scenārija autors         = [[Pīters Golks]], [[Džerijs Svelovs]]
| galvenajās lomās         = [[Rejs Romano]]
 [[Džons Ledžiamo]]
[[Deniss Līrijs]]
[[Kvīna Latifa]]
[[Džejs Līno]]
| mūzika                   = [[Džons Pouels]]
| operators                =
| montāža                  = [[Harijs Hitners]]
| studija                  = [[Blue Sky Studios]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 91 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceage2.htm|title=Ice Age (2006)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2016|1|10||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|660 940 780}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =[[Ledus laikmets (filma)|Ledus laikmets]]
| nākamā                   =[[Ledus laikmets 3: Dinozauru ēra]]
| imdb                     =
}}
'''"Ledus laikmets 2: Atkusnis"''' ({{val|en|Ice Age: The Meltdown}}) ir [[2006. gads|2006]]. gada oficiālais turpinājums 2002. gada filmai [[Ledus laikmets (filma)|Ledus laikmets]]. Tā ir animācijas komēdija, filmas režisors ir [[Karloss Saldana]]. Filma ir ieskaņota arī latviski. Galveno lomu balsis latviešu valodā atveido [[Ufo]], [[Jana Kalniņa]] u.c.

sentences: Šī ir '''[[B. B. Kings|B. B. Kinga]] diskogrāfija'''.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Sugu izcelšanās"
| title_orig    = On the Origin of Species
| translator    =
| attēls           = Origin of Species title page.jpg
| att_izm          = 200px
| image_caption    = 1859. gada izdevuma titullapa
| author=[[Čārlzs Darvins]]
| illustrator   =
| cover_artist  =
| country       = {{GBR}}
| language      = Angļu valoda
| series        =
| subject       = [[Dabiskā izlase]]<br />[[Evolucionārā bioloģija]]
| genre         = [[zinātne]], [[bioloģija]]
| publisher=Džons Murejs
| release_date  = {{dat|1859|11|24|N|bez}}<ref name="Freeman 1977">{{citation | last        = Freeman | first       = Richard B. | year        = 1977 | contribution = On the Origin of Species | contribution-url =http://darwin-online.org.uk/EditorialIntroductions/Freeman_OntheOriginofSpecies.html | title       = The Works of Charles Darwin: An Annotated Bibliographical Handlist | edition     = 2nd | place       = Folkestone, England | publisher=Dawson | isbn        = 0-7129-0740-8 }}</ref>
| english_release_date =
| pages         = 502
| isbn          = N/A
| oclc          = 352242
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Spridzināšana Minskas metro
| attēls            = Cordon Minsk blast.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Baltkrievija|Minska|"Oktjabrjskaja"|3s=Oktjabrjskaja (Minskas metro)}}
| karte             = Minska
| latd  = 53 | latm  = 54 | lats  =  6.84 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 41.04 | longEW = E
| datums            = {{dat|2011|4|11|N|bez}}
| laiks             = 17.56
| laika_josla       = [[UTC+3]]
| veids             =
| bojā_gājušie      = 15<ref name="autogenerated1">{{cite web|url=http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html|title=В Беларуси умерла еще одна жертва теракта|publisher=podrobnosti.ua|date=25 April 2011|accessdate=25 April 2011|archive-date={{dat|2012|10|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121015033246/http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html}}</ref>
| ievainotie        = 204<ref name="autogenerated1"/><ref name="bbccount">{{cite web |url=http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |title=Belarusians struggle to explain metro station blast |publisher=bbc |date=12 April 2011 |accessdate=13 April 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110415095929/http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |archivedate={{dat|2011|04|15||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = Dmitrijs Konovalovs, Vlads Kovaļovs
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Spridzināšana Minskas metro''' notika {{dat|2011|4|11||bez}}, kurā gāja bojā vismaz 15 cilvēki un tika ievainoti vairāk nekā 200 cilvēki.<ref>{{cite news|title=Dead, wounded in Minsk metro blast - emergencies ministry|url=http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html|agency=[[RIA Novosti]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011|archive-date={{dat|2011|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110413172102/http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html}}</ref> Sprādziens notika plkst. 17.55 pēc vietējā laika "Oktjabrjskaja" stacijā [[Minskas metro]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].<ref>{{cite news|title=Eleven dead in Minsk metro blast|url=http://rianovosti.com/exsoviet/20110411/163478204.html|publisher=[[RT (TV network)|RT]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Krāsnas igauņi''' ({{val-et|Kraasna maarahvas}}) bija [[Krievija|Krievijā]], [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] dzīvojoša [[igauņi|igauņu]] etniskā grupa. 19. un 20. gadsimta mijā ekspedīciju pie Krāsnas igauņiem veica pētnieks [[Oskars Kallass]] (''Oskar Kallas''), kas par to ir uzrakstījis grāmatu ''Kraasna maarahvas'' ('Krāsnas igauņi" [burtiski: Krāsnas zemes ļaudis]). Pēc viņa uzskata, Krāsnas igauņi ir cēlušies no [[Dienvidaustrumigaunija]]s ([[Setomā]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Brīvzemnieks
| vārds_orig =
| attēls = FricisBr.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1846
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 01
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Rokaiži|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 09
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ropaži|td=Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = publicists, folklorists, sabiedrisks darbinieks, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]], [[dzeja]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| piezīmes =
| dzimums =
| kategorijas =
| dz_vārds = Fricis Treilands
}}
'''Fricis Brīvzemnieks''' (dzimis '''Fricis Treilands''' (vecajā ortogrāfijā: ''Fr. Brihwsemneeks-Treuland'') {{dat|1846|11|1}}, miris {{dat|1907|9|15}}) bija latviešu [[folklora|folklorists]], [[jaunlatvieši|jaunlatvietis]], publicists, [[dzeja|dzejnieks]], tulkotājs, kurš daudz darījis folkloras materiālu vākšanā un publicēšanā. [[Tērbatas mācību apgabals|Tērbatas mācību apgabala]] tautskolu inspektors Kurzemes guberņā, vēlāk Rīgā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Psihoanalīze gansgsteru gaumē
| attēls = Analyze this.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Analyze This''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Harolds Reimiss]]
| producents = * [[Pola Vainstīna]]
* [[Džeina Rozentāla]]
| scenārija autors = * [[Kenets Lonergans]]
* [[Pīters Tolans]]
* Harolds Reimiss
| galvenajās lomās = * [[Roberts De Niro]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Billijs Kristels]]
* [[Džo Viterelli]]
* [[Čezs Palminteri]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1999|3|5|}}
| ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/analyze-1999|title=Analyze This|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609124532/https://bbfc.co.uk/releases/analyze-1999}}</ref>
| valsts = * {{AUS}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=analyzethis.htm|title=Analyze This (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|176, 9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = [[Mafijas blūzs]]
| imdb =
}}
'''"Psihoanalīze gansgsteru gaumē"''' ({{val|en|Analyze This}}) ir 1999. gada Austrālijas un ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Harolds Reimiss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Līza Kudrova]], [[Billijs Kristels]], [[Džo Viterelli]] un [[Čezs Palminteri]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. 2002. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Mafijas blūzs]]".

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Helmes Latvia''
| logo             = Helmes_logo.jpg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = programmatūras izstrāde
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Helmes]]'', {{EST}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.helmes.com/latvia/ helmes.com/latvia/]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Helmes Latvia''''' (agrākie nosaukumi: '''''T2T''''', '''''Lattelecom Technology''''', '''''MicroLink Latvia''''', '''''MicroLink Systems''''', '''''Fortech''''', '''''Fortek''''') ir [[Latvija]]s integrēto [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] risinājumu un pakalpojumu sniedzējs. Tā kapitāldaļu turētājs ir [[Igaunija]]s uzņēmums ''[[Helmes]]''. Uzņēmums ir dibināts 1991. gadā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Alifera
| native_name    = {{gree|Άλίφειρα}}
| image          = Temple of Athena, built ca. 500-490 BC, oriented north-south because of the configuration of the site, the peristyle consisted of 6 by 15 Doric columns, Alipheira, Greece (14106107156).jpg
| image_size     =
| caption        = Atēnas tempļa paliekas Aliferā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 44| latNS = N
| longd = 21| longm = 52| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Alifera''' ({{val|grc|Άλίφειρα}}) bija nocietināta [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta, kas atradās senās [[Arkādija]]s dienvidrietumu daļā, kalnainā apgabalā [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, uz robežas ar [[Trifilija|Trifiliju]]. Piederēja kinuriešiem ([[pelazgi]]em), Arkādijas apgabala, teritorijā. Pilsēta bija izvietota ap 40 stadijus uz dienvidiem no [[Alfeja]]s upes, uz dienvidrietumiem no mūsdienu ciema, Alifiras.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Jāuzlabo|jāsakārto atsauces}}
'''Mezenhimālās cilmes šūnas''' (MCŠ) jeb '''multipotentās mezinhimālās stromālās šūnas''' ir polifirējošas fibroblastu šūnas, kas sākotnēji izdalītas no kaulu smadzenēm (4).
MCŠ ir gandrīz visos audos,  ''in vitro'' tām ir spēja diferencēties vairākos šūnu tipos – osteoblastos, hondrocītos, adipocītos, miocītos (1, 2). Tās izdala no kaulu smadzeņu stromas, kaulu plēvēm, placentas, nervu audiem, taukaudiem (3).
Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt spēja regulēt imūno reakciju, tām ir spēcīgi audu aizsardzības un reparatīvie mehānismi. Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt reparatīvais mehānisms, kas izmanto parakrīno signālu pārvadi, tādā veidā atbrīvojot bioloģiski aktīvās molekulas, kas ietekmē šūnu migrāciju, polifirēšanos un apkārt esošo šūnu izdzīvošanas spējas (1).
Ņemot vērā to īpašības, tās ir viegli pielietojamas ''in vitro'' pētījumos (2). Tās ir ļoti viegli pavairojamas ''ex vivo'' vairākās pasāžās, nezaudējot to pašatjaunošanās un dzīvot spēju (1). Tās dod iespēju pētīt ne tikai dažādu vielu citoprotektīvās īpašības, bet arī to ietekmi uz šūnu diferenciāciju (5).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences: '''Genocīds''' ir darbība, kas vērsta, lai pilnībā vai daļēji iznīcinātu kādu nacionālu, etnisku, [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] vai [[Reliģiozitāte|reliģiskās piederības]] grupu kā tādu: nogalinot šīs grupas locekļus, fiziski sakropļojot vai garīgi traumējot tos, apzināti radot šādai grupai tādus dzīves apstākļus, kur paredzēta tās pilnīga vai daļēja iznīcība, apzināti ierobežojot [[Dzimstības kontrole|dzimstību]] šajā grupā, ar varu pārvietojot vienas grupas bērnus dzīvošanai citā grupā. Genocīds ietver sevī gan fizisko aspektu — uzskaitot konkrētas darbības kā, piemēram, noteiktas ļaužu grupas locekļu [[Nogalināšana|nogalināšanu]], — tā arī psiholoģisko aspektu: šīs darbības tiek veiktas ar konkrētu nodomu daļēji vai pilnīgi iznīcināt nacionālu, etnisku, rases vai reliģiozu iedzīvotāju grupu “kā tādu”.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna slepenais arhīvs
| native_name         = ''Archivum Secretum Vaticanum''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = Interiors_of_Vatican_Secret_Archives_B.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904694 | latNS  = N
| longd = 12.45475 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://asv.vatican.va/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Valda Baroniņa
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki = Kārlis Tabaks, [[Laima Tabaka]]
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = {{ubl|[[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] <small>(1982—2001)</small>|[[Rīga]], [[Latvijas Dabas fonds]]}}
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Grīšļu ģints Latvijas florā (2003), Gaujas nacionālā parka un citu īpaši aizsargājamo dabas teritoriju floras izpēte,Latvijas biotopu kartēšanas projekta vadīšana
}}

sentences:
[[Kategorija:Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes cilvēki]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{ezera infokaste
| ezers = Šteinhūdermērs
| attēls = Wunstorf, Germany - panoramio (1).jpg
| paraksts = Šteinhūdermērs
| map = Lejassaksija#Vācija#Eiropa
| relief = yes
| plat_d = 52.466667
| gar_d = 9.333333
| vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija}}
| platība = 29,1
| garums = 8
| platums = 4,5
| Vid_dziļums = 1,4
| Max_dziļums = 2,9
| tilpums =
| augstums_vjl = 38
| izteka =
| baseins =
| valstis =
| salas =
| pilsētas =
{{Designation list
| embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Šteinhūdermērs (Steinhuder Meer)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
|   designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 5730 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/87 87]
}}
}}
<mapframe text="Šteinhūdermērs" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q165782"
}
</mapframe>

sentences:
{{citas nozīmes|minerālu|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Vizla
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], vizlas grupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = AB2–3(X, Si)4O10(O, F, OH)2
|    singonija = [[monoklīnā singonija]]
|        krāsa = violets, rožains, sudrabains, pelēks, tumši zaļš, brūns, melns, dzeltenbrūns
|       svītra =
|     habituss = plātņaina vai šķiedraina masa
|    skaldnība = ļoti laba
|       lūzums =
|      cietība = 2–4
|      spīdums =
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef =
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,8 – 3,1 g/cm3
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences: '''24. jūlijs''' ir gada 205. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (206. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 160 dienas.

sentences: '''Barbaru karalistes''' bija [[Rietumromas impērija]]s teritorijā izveidotās [[Ģermāņi|ģermāņu]] (barbaru) cilšu karalistes, kas pastāvēja [[Vēlīnais antīkais laikmets|vēlīnajā antīkajā laikmetā]] un agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] posmā no 5. līdz 8. gadsimtam. Barbaru iekarotāji ieņemtajās teritorijās bija skaitliskā mazākumā, tāpēc tie pārņēma romiešu administrācijas, [[Latīņu valoda|latīņu valodas]] un kultūras elementus, kā arī [[Kristietība|kristietību]] tās [[Ariānisms|ariānisma]] formā, vienlaikus saglabājot savas ģermāņu cilšu tiesību paražas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{coord|60|12|20.66|N|24|55|44.03|E|type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Hartwall Arena
|attēls            = Helsinki Arena March 2022.jpg
|valsts            = {{flag|Somija}}
|pilsēta           = Helsinki
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|atklāts           = {{dat|1997|4|19||bez}}
|izmaksas1         =
|koncerts          = 12 000—15 000
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 13 349
|klubu-mājvieta    = [[Jokerit]] (1997—pašlaik)
}}
'''''Hartwall Arena''''' (bieži tiek saukta par '''''Helsinki Areena''''', '''''Helsingin Areena''''' un '''''Helsingforsarenan''''') ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Helsinki|Helsinkos]], [[Somija|Somijā]]. Nosaukta tās galvenā sponsora dzērienu ražotāja ''[[Hartwall]]'' vardā.

sentences: '''Mērīšana''' ir process, kad kvantitatīvi (skaitliski) salīdzina divus vienādas dabas [[Fizikāls lielums|lielumus]], no kuriem viens ir mērāmais objekts, bet otrs ir izvēlētā mēra vienība — [[mērvienība]]. Ar mērīšanu nosaka lielumu (piemēram, garums, vielas koncentrācija, ātrums, ekspozīcijas doza un citi) skaitlisko vērtību, un to veic ar [[mērinstruments|mērinstrumentu]] palīdzību, bet tajā pašā laikā mērījumu var veikt vienkārši [[skaitīšana|skaitot]], nosakot doto objektu skaitu. Plašākā nozīmē mērīšana ir dažādu objektu, priekšmetu, parādību salīdzināšana pēc noteiktas vērtības vai parametra.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Šells
|          vārds_orig = ''Jakob Herman Schell''
|              attēls = Hermann Schell.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hermanis Šells Vircburgas periodā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Freiburga]] (tagad {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1906
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vircburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Vircburgas Universitāte
|             zinātne = [[teoloģija]], [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hermanis Šells''' ({{val|de|Jakob Herman Schell}}, 1850—1906) bija vācu filozofs un teologs. Iestājās par reformētu [[katolicisms|katolicismu]], viņa galvenos rakstus 1898. gadā ievietoja katoļu baznīcas aizliegto rakstu indekā.<ref>{{LKV|XXI.|41 588}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Herlufs Bidstrups
| image         =
| thumb
| imagesize     =
| caption       =
| birthdate     = {{dat|1912|9|10}}
[[Berlīne]], [[Vācija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1988|12|26|1912|9|10}}
[[Alereda]], [[Dānija]]
| nationality   = [[Dānija|dānis]]
| field         = [[karikatūra]]
| movement      =
| famous works  =
}}
'''Herlufs Bidstrups''' ({{val|da|Herluf Bidstrup}}; dzimis {{dat|1912|9|10}} [[Berlīne|Berlīnē]], miris {{dat|1988|12|26}}) bija dāņu karikatūrists un sabiedriskais darbinieks, pārliecināts [[komunists]]. 30. gados sācis publicēt karikatūras laikrakastā ''"Socialdemokraten"''. 1945. gadā Bidstrups kļuva par Dānijas komunistiskās partijas biedru un sāka strādāt tās laikrakstā ''"Land og Folk"''. Ceļojis uz kādreizējo Austrumvāciju un PSRS, apmeklējis arī Latviju. Uzzīmējis vairāk kā 5000 karikatūru. Papildus politiskajām karikatūrām radījis arī darbus, kas attēlo cilvēku ikdienu. Vēl aizvien populārs Krievijā.

sentences:
{{atsauces+}}
{{cita nozīme|pilsētu Novgorodas apgabalā|Ņižņijnovgorodas apgabalā|Ņižņijnovgoroda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Veļikijnovgoroda
 | official_name            = ''Великий Новгород''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 = Novgoroda
 | motto                    =
 | image_skyline            = Veliky Novgorod montage (2015).png
 | image_flag               = Flag of Veliky Novgorod.svg
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Veliky_Novgorod.png
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Russia#Novgorodas apgabals
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        = [[Novgorodas apgabals]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 859
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 90.08
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 225019
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd = 58 | latm = 33 | lats = 00 | latNS = N
 | longd = 31 | longm = 17 | longs = 00 | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 25
 | website                  = {{url|http://www.adm.nov.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Mergus_merganser_-Sandwell_-England_-male-8.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|      attēls2 =Mergus_merganser_fem.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Mergus
| ģints_lv=Gauras
| suga = Mergus merganser
| suga_lv = Lielā gaura
|       binomial = Mergus merganser <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Dārza redīsi
|         binomial = Raphanus raphanistrum ''subsp.'' sativus
|           autors = ([[Kārlis Linnejs|L.]]) Domin
|           attēls = Radish 3371103037 4ab07db0bf o.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Raphanus
|         ģints_lv = Pērkones
|             suga = R. raphanistrum
|          suga_lv = Tīruma pērkone
|           pasuga = R. r. sativus
|        pasuga_lv = Dārza redīsi
|         pasuga_r = Redīsi
|         sinonīmi = ''Raphanus sativus'' ([[Kārlis Linnejs|L.]], 1753)
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{| class="infobox" style="width:{{{BoxWidth|{{{boxwidth|20em}}}}}};"
|- style="text-align:center;"
!style="background: antiquewhite;" colspan="2"|'''''{{{Name}}}'''''
|- style="text-align: center;"
{{#if: {{{Image|}}} | {{!}} colspan="2" {{!}} [[Image:{{{Image}}}|{{{Width|250}}}px|center|]] }}
|- style="text-align: center; line-height: 1;"
{{#if: {{{Caption|}}} | {{!}} colspan="2" {{!}} {{{Caption}}} }}
|- style="text-align: center;"
{{#if: {{{Image2|}}} | {{!}} colspan="2" {{!}} [[Image:{{{Image2}}}|{{{Width2|{{{Width|250}}}}}}px|center|]] }}
|- style="text-align: center; line-height: 1;"
{{#if: {{{Caption2|}}} |
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{Caption2}}}}}
|- style="text-align: center;"
{{#if:{{{Map<includeonly>|</includeonly>}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}} <noinclude>†</noinclude>{{ {{{Map}}} | {{{MapPos}}} | Inline=1 }}
{{!}}- style="text-align: center; line-height: 1;"
{{#if:{{{MapCaption<includeonly>|</includeonly>}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{MapCaption}}}
}}
}}
|-
{{#if: {{{Latin|<noinclude>X</noinclude>}}} |
{{!}} '''[[Latīņu valoda|Latīniski]]'''
{{!}} ''{{{Latin}}}'' }}
|-
{{#if: {{{GraySubject|}}} |
{{!}} '''[[List of subjects in Gray's Anatomy:{{{GraySubject}}}#Gray.27s_page_.23{{{GrayPage|}}}|Gray's]]'''
{{!}} ''[http://education.yahoo.com/reference/gray/subjects/subject?id={{{GraySubject}}}#p{{{GrayPage|}}} subject #{{{GraySubject}}} {{{GrayPage|}}}]'' }}
|- style="vertical-align:top; background:#E0E0E0; width:20%"
|'''[[Cilvēka kaulu uzskaitījums|Sākuma punkts]]'''
|{{{Origin}}}
|- style="vertical-align:top; background:#E0E0E0"
|'''[[Cilvēka kaulu uzskaitījums|Beigu punkts]]''' {{{ColumnGap|{{{columngap|  }}}}}}
|{{{Insertion}}}
|- style="vertical-align:top; background:Pink"
|'''[[Artērija|Artērija]]'''
|{{{Blood}}}
|- style="valign:top; background:#FFEE77"
|'''[[Cilvēka nervu uzskaitījums|Nervs]]'''
|{{{Nerve}}}
|- style="valign:top; background:#FFEE77"
{{#if: {{{NerveRoot|}}} |
{{!}} '''[[Nerva sakne|Nerva sakne]]'''
{{!}} {{{NerveRoot}}} }}
|- style="vertical-align:top;"
|'''[[Kinezioloģija|Kustība]]'''
|{{{Action}}}
|- style="vertical-align:top;"
{{#if: {{{PhysicalExam|}}} |
{{!}} '''[[Physical examination|Physical Exam]]'''
{{!}} {{{PhysicalExam}}} }}
|- style="vertical-align:top; background:antiquewhite "
{{#if: {{{Antagonist|}}} |
{{!}} '''[[Antagonists|Antagonists]]'''
{{!}} {{{Antagonist}}} }}
|- style="text-align: left;"
{{#if:{{{MeshName<includeonly>|</includeonly>}}}|
! [[Medical Subject Headings|MeSH]]
{{!}} style="white-space: nowrap;" {{!}} <noinclude>† </noinclude>''[http://www.nlm.nih.gov/cgi/mesh/{{{MeshYear|2007}}}/MB_cgi?mode=&term={{{MeshName}}} {{{MeshName}}}]''
}}
|- style="background: #EEEEEE;"
{{#if: {{{DorlandsPre|<noinclude>X</noinclude>}}} |
{{!}} '''[[Elsevier|Dorlands
/Elsevier]] '''
{{!}} ''[http://www.mercksource.com/pp/us/cns/cns_hl_dorlands.jspzQzpgzEzzSzppdocszSzuszSzcommonzSzdorlandszSzdorlandzSzdmd_{{{DorlandsPre}}}zPzhtm#{{{DorlandsSuf}}} {{{DorlandsPre}}}/{{{DorlandsSuf}}}]'' }}
{{#if: {{{Artery|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid parameter "Artery", try "Blood=x".

}}{{
#if: {{{artery|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid parameter "artery", try "Blood=x".

}}{{
#if: {{{latin|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid lowercase "latin", try "Latin=x".

}}{{
#if: {{{origin|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid lowercase "origin", try "Origin=x".

}}{{
#if: {{{insertion|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid lowercase "insertion", try "Insertion=x".

}}{{
#if: {{{blood|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid lowercase "blood", try "Blood=x".

}}{{
#if: {{{nerve|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid lowercase "nerve", try "Nerve=x".

}}{{
#if: {{{action|}}}
|Infobox_Muscle - Invalid lowercase "action", try "Action=x".

}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Debian GNU/Linux
| logo                   =
| screenshot = Screenshot of Debian 12 (Bookworm) GNOME 43.9—English.png
| caption = Debian 12 (Bookworm) [[GNOME]] 43.9 darbvirsma
| website                = http://www.debian.org
| developer              = Debian Project
| family                 = [[Linux]]
| latest_release_version = 12.5 (Bookworm)
| latest_release_date    = {{dat|2024|02|10}}
| kernel_type = [[Monolīts kodols]], [[Linux]]
| userland               = [[GNU]]
| supported_platforms    = [[i386]], [[x86-64]], [[PowerPC]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[ARM architecture|ARM]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[PA-RISC family|HPPA]], [[IBM eServer zSeries|S390]], [[IA-64]]
| updatemodel            = [[Advanced Packaging Tool|APT]]
| package manager        = dpkg
| working_state          = Aktuāls
}}
'''Debian''' ir projekts, kas bāzēts ap brīvas, pilnas operētājsistēmas izstrādi, sadarbojoties brīvprātīgajiem no visas pasaules. Projekta galvenais fokuss, Debian GNU/Linux, ir populārs [[Linux distributīvs]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Paraskevi Papahristu
 |      vārds_orig = ''Παρασκευή Παπαχρήστου''
 |          attēls = Paraskevi Papahristou Glasgow 2019.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Paraskevi Papahristu 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Atēnas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=170}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=53}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 14,73 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 14,60 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Bronze|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2019]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2017. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2017]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Paraskevi Papahristu''' ({{val|gr|Παρασκευή Παπαχρήστου}}; dzimusi {{dat|1989|4|17}} [[Atēnas|Atēnās]]) ir [[grieķi|grieķu]] [[vieglatlēte]], startē [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada Eiropas čempione]] šajā disciplīnā.

sentences:
{{Infobox protected area
|name            = Rašmora kalna nacionālais memoriāls
|photo           = File:Mount Rushmore National Treasure.jpg
|photo_caption   = Rašmora kalns ar Vašingtona, Džefersona, T. Rūzvelta un Linkolna skulptūrām
|map             = ASV
|relief          = 1
|map_caption     =
| latd                 = 43.878889
| longd                = -103.459722
|location        = [[Peningtonas apgabals]], [[Dienviddakota]]
|nearest_city    = [[Keistona]], [[Dienviddakota]]
|coords_ref      =
|area_acre       = 1278
|authorized      = 1925. gada 3. marts
|visitation_num  = 2074986
|visitation_year = 2020
|visitation_ref  = <ref name=tourismstat>{{cite web|url=https://www.nps.gov/moru/learn/management/statistics.htm|title=Park Statistics|author=<!--Staff writer(s); no by-line.-->|publisher=National Park Service|access-date=March 10, 2021}}</ref>
|governing_body  = [[Nacionālo parku dienests]]
|website         = {{URL|www.nps.gov/moru}}
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000718
}}
}}
<mapframe text="Glečera nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q83497"
}
</mapframe>

sentences:
]]
'''Kokzāģētava''' ir uzņēmums, kas nodarbojas ar [[meža]] pirmapstrādi kokmateriālos mežizstrādes rūpniecības nozarē. Šajā procesā notiek [[koksne]]s ciršana un transportēšana uz zāģēšanas vietu, tālāk to apstrādājot, lai iegūtu vajadzīgās formas un izmērus.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Ložmetējs IMI Negev
|valsts             = {{ISR}}
|tips               = [[ložmetējs]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = Israel Military Industries
|ražotājs           = Israel Military Industries
|ražošanā           = no [[1997]]. gada
|bruņojumā          = no [[1997]]. gada
|patronu_tips       = [[5,56×45 mm]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 750-850 vai 850-1000 šāv./min (pārslēdzami režīmi)
|sākuma_ātrums      = 915 m/s
|attālums           = 300-1000 m (iedaļas tēmēklī standarta versijā)
300-800 m (iedaļas tēmēklī Commando versijā)
|masa              = 7,4 kg (standarta versija)
7 kg (Commando versija)
|garums             = 1020 mm ar izlaistu laidi, 890 mm ar salaistu (standarta versija)
780 mm ar izlaistu laidi, 680 mm ar salaistu (Commando versija)
|stobrs             = 460 mm (standarta versija), 330 mm (Commando versija)
|pārlādes_sistēma   = patronu lente vai kārbveida magazīna
|patronas_aptverē   = 150 patronas lentē vai 35 patronas magazīnā
|tēmēklis           =
|versijas           = Negev Commando
|daudzums           =
}}

sentences: '''Vienādmalu''' jeb '''regulārs trijstūris''' ir [[trijstūris]], kam visas malas ir vienādas.

sentences: '''Veloceļš Centrs — Berģi''' ir  [[veloceļš]] [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Vecrīga|Vecrīgu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Šmerlis|Šmerli]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Berģi (Rīga)|Berģus]]. 13 km garo ceļu atklāja 2011. gada maijā.

sentences:
[[Kategorija:Atgāzene]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Atgāzene]]

sentences: '''Ekoterorisms''' ([[Angļu valoda|anglu]]: ''eco-terrorism'') ir kustība, kas izmanto [[Terora akti|terora taktiku]] pret tiem, kas, viņasprāt, kaitē [[ekoloģija]]i un apkārtējai videi. Ekoterorisms izpaužas arī kā vides un [[Īpašums|īpašuma]] postīšana, ja to attaisno deklarētais mērķis — vides uzlabošana, dabiskās ainavas atjaunošana, [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] mazināšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences: '''Softbols''' ir komandu [[sporta veids]], [[beisbols|beisbolam]] radniecīgs sporta veids. Tomēr starp šiem diviem sporta veidiem pastāv būtiskas atšķirības, piemēram, softbolā bumbiņas ir lielākas, atšķiras arī mešanas tehnika, softbolā laukuma izmēri ir mazāki. Laukumā vienlaicīgi parasti atrodas deviņi spēlētāji no katras komandas, spēle ir iedalīta inningos (parasti septiņos). Pirmā zināmā softbola spēle tika aizvadīta 1887. gada [[Pateicības diena|Pateicības dienā]] [[Čikāga|Čikāgā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Softbols laikā no {{oss|V=1996}}. līdz {{oss|V=2008}}. gada Olimpiskajām spēlēm tika iekļauts arī šo spēļu programmās, taču pēc tam tas tika izslēgts. Šo sporta veidu starptautiski pārvalda Starptautiskā softbola federācija (''International Softball Federation'').

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences:
{{Infobox tvseason
| season_name     = "Jauniņā"
| bgcolour        = #008AA7
| fgcolour        = #FFFFFF
| image           =
| caption         = Pirmās sezonas DVD
| show_name       = "[[Jauniņā]]"
| dvd_release_date=
| dvd_format      =
| country         = {{USA}}
| network         = ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]''
| first_aired     = {{dat|2011|9|20|N|bez}}
| last_aired      = {{dat|2012|5|8|N|bez}}
| num_episodes    = 24
| prev_season     =
| next_season     = [[Jauniņā (otrā sezona)|Otrā sezona]]
}}
Seriāla '''"[[Jauniņā]]"''' (''New Girl'') '''pirmā sezona''' tiek pārraidīta televīzijas kanālā ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]'' no {{dat|2011|9|20|ģ|bez}}. Pirmajā sezonā tika iekļautas 24 sērijas.

sentences:
{{Pieturzīmes|;}}
'''Semikols''' ir [[pieturzīme]], samērā spēcīga atdalītājpieturzīme. Galvenokārt tiek lietota atsevišķu salikta teikuma daļu nošķiršanai. Gramatiski bieži vien semikola vietā var tikt lietots [[komats]].<ref name="Blinkena" /> Pirmais semikolu lietoja itāļu gleznotājs Alduss Manūcijs (''Aldus Manutius'') 1494. gadā,<ref name="Truss 2004 111">{{cite book |title= Eats, Shoots & Leaves: The Zero Tolerance Approach to Punctuation|url= https://archive.org/details/eatsshootsleaves00trus_485|last= Truss|first= Lynn|year= 2004|publisher= Gotham Books|location= New York|isbn= 1-59240-087-6|page=[https://archive.org/details/eatsshootsleaves00trus_485/page/n138 111]}}</ref> lai atdalītu vārdus ar pretēju nozīmi.<ref name="truss">{{cite book | last = Truss | first = Lynne | authorlink = Lynne Truss | title = [[Eats, Shoots & Leaves]] | year = 2003 | page = 77 | isbn = 1-59240-087-6}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Persejs
| abbreviation = Per
| name_latin = Perseus
| RA = 3
| dec = +45
| areatotal = 615
| arearank = 24. vieta
| numbermainstars = 6, 22
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Mirfaks
| starmagnitude = 1,79
| neareststarname = ''ι Per''
| stardistance = 34,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Perseīdas]]
| bordering = [[Kasiopeja]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}
'''Perseja''' zvaigznājs vārdu guvis no sengrieķu varoņa [[Persejs (mitoloģija)|Perseja]], kas nogalināja gorgonu [[Medūza (mitoloģija)|Medūzu]]. Persejā atrodas [[Piena Ceļš]]. Tajā arī atrodas pazīstama aptumsuma [[maiņzvaigzne]] [[Algols]]. Spožākā zvaigzne ir [[Mirfaks]].
Ik gadu ap 12. augustu Perseja zvaigznājā novērojama intensīva un vizuāli iespaidīga meteoru plūsma, kad vienā stundā var saskaitīt vairākus desmitus [[krītošo zvaigžņu]].
Pusceļā starp [[Perseju η]] un [[Kasiopejas δ]] atrodas skaista dubulta zvaigžņu kopa. Kopumā tajā ietilpst ap 500 jaunajām zvaigznēm. Perseju pie debesīm var redzēt visu gadu.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Leptometra celtica 7080.jpg
|       att_izmērs = 280px
|    att_nosaukums = Jūras lilija ''[[Leptometra celtica]]''.
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Crinozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Crinoidea
|         klase_lv = Jūras lilijas
|         binomial = Crinoidea
|      iedalījums  = 4 apakšklases (3 izmirušas):
* [[Articulata]]
* †[[Flexibilia]]
* †[[Camerata]]
* †[[Disparida]]
|      kategorijas = nē
}}
'''Jūras lilijas''' jeb '''jūraslilijas''' (''Crinoidea'') ir viena no [[Adatādaiņi|adatādaiņu]] (''Echinodermata'') klasēm, kurā tiek apvienoti nelieli, jūrā dzīvojoši dzīvnieki, kas ar kātiņu piestiprinās pie substrāta vai arī var atrauties no tā un, kustinot starus, brīvi peldēt. Klases nosaukums grieķu valodā nozīmē "līdzīga lilijām", kas pēc formas nedaudz atgādina [[Lilijas|liliju]] ziedus. Šo līdzību pastiprina košais krāsojums. Jūras lilijas dzīvo tikai sāļos baseinos ([[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]]), tāpēc [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] ar zemu sāļumu tās  nedzīvo. Pasaulē ir zināmas ap 700 jūras liliju sugu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Reinzeme-Pfalca
| native_name             = ''Rheinland-Pfalz''
| other_name              =
| settlement_type         = federālā zeme
| image_skyline           = 080110 kroev mosel.JPG
| imagesize               =
| image_caption           = Reinzemes-Pfalcas ainava- [[Mozele]]
| image_flag              = Flag of Rhineland-Palatinate.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Coat of arms of Rhineland-Palatinate.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Mainca]]
| largest_city            =
| official_language       = vācu
| spoken_language         =
| image_map               = Germany Laender Rheinland-Pfalz.png
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Vācija}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 19847.39
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 3990278
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.rlp.de/}}
| footnotes               =
}}
'''Reinzeme-Pfalca''' ({{val-de|Rheinland-Pfalz}}) ir viena no sešpadsmit [[Vācija]]s [[Vācijas federālās zemes|federālajām zemēm]], atrodas valsts rietumos. Robežojas ar [[Francija|Franciju]], [[Luksemburga|Luksemburgu]], [[Belģija|Beļģiju]], kā arī [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]], [[Hesene]]s, [[Bādene-Virtemberga|Bādenes-Virtembergas]] un [[Zāra (zeme)|Zāras]] federālajām zemēm.

sentences: '''Vjatkas guberņa''' ({{val|ru|Вятская губерния}}) bija [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas Republika]]s un [[Krievijas PFSR|KPFSR]] guberņa ar centru Vjatkas pilsētā (mūsdienu [[Kirova|Kirovā]]). Tā tika izveidota 1796. gadā no Vjatkas vietvaldes.

sentences: '''Personības kults''' ir indivīda (parasti valstsvīra) cildināšana ar [[Propaganda|propagandas]] palīdzību kultūras darbos, valsts dokumentos un likumos. [[Autokrātija|Autokrātijas]] pamats.

sentences: {{Commons category|Skeleton racers from South Korea|Dienvidkorejas skeletonisti}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Kupfers
|     vārds_orig = ''Heinrich Kupffer''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1814
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Mazirbe]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valka]], {{LAT}}/[[Valga]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''3. februāris''' ir gada 34. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 331 diena (332 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Kanēlis''' (no {{val|fr|cannelle}}, kas savukārt nāk no {{val|la|canella}} — 'caurulīte, niedrīte') ir no [[žāvēšana|žāvētām]] [[kanēļkoki|kanēļkoku]] (''Cinnamomum'') zaru [[miza|mizām]] iegūta [[garšviela]].<ref name="Svešvārdu vārdnīca"/> Pazīstamākās ir trīs kanēļkoku sugas — [[Ķīnas kanēļkoks|Ķīnas]] jeb aromātiskais kanēļkoks (''Cinnamomum aromaticum''), [[Ceilonas kanēļkoks]] (''Cinnamomum zeylandicum'')un [[Cumkum kanēļkoks]]. Kanēļa sastāvā ir 1—5% [[ēteriskās eļļas|ēterisko eļļu]], kā arī [[mannīts]], [[kālija oksalāts]] un citi savienojumi.<ref name="Uztura mācība"/>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Stokholma
 | native_name              = ''Stockholm''
 | settlement_type          = Galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Photomontage
                              | photo1a = View_of_Stockholm-170351.jpg
                              | photo2a = Stockholms_Stadshuset_City_Hall_Stockholm_2016_01.jpg
                              | photo2b = Kastellet_citadel_on_Kastellholmen_Stockholm_2016_02.jpg
                              | photo3a = Kistacentralparts_Publish.jpg
                              | photo3b = Globen_September_2014_01.jpg
                              | photo4a = Stockholms_slott_August_2015_01.jpg
                              | spacing = 2
                              | size = 250
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Stockholms län vapenflagga.svg
 | image_seal               = Stockholm vapen.svg
 | seal_size                = 80px
 | pushpin_map              = Zviedrija
 | pushpin_mapsize          = 200
 | latd = 59 | latm = 21 | lats =  | latNS = N
 | longd = 18 | longm = 4 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Zviedrija}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1252. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = kopš 1388. gada
 | area_total_km2           = 188
 | population_total         = 864324
 | population_as_of         = {{dat|2011|12|31|SK|bez}}
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 1372565
 | population_metro         = 2091473
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | area_code                = +46-8
 | website                  = [http://www.stockholm.se/ stockholm.se]
 | footnotes                =
}}
'''Stokholma''' ({{val|sv|Stockholm}}) ir [[Zviedrija]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedz apmēram 980 tūkstošus, kopā ar priekšpilsētām — 1,6 miljonus, aglomerācijā — 2,4 miljonus. Pilsēta izvietojusies uz 14 salām [[Baltijas jūra]]s rietumu krastā pie [[Mēlarens|Mēlarena]].

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
:''Par citām jēdziena DNS nozīmēm skatīt [[DNS (nozīmju atdalīšana)]]''
'''DNS''' jeb '''Domēnu nosaukumu sistēma''' ({{val|en|'''D'''omain '''N'''ame '''S'''ystem}})<ref>{{AkadTerm|term=Domēnu nosaukumu sistēma|language=LV}}</ref> ir protokols, kas pārveido nosaukumus (piem., ns.nic.lv) par skaitliskajām IP adresēm (piem. 159.148.60.20 vai 195.244.128.71), kā arī nodrošina pasta serveru sarakstu domēnam.
Brīdī, kad lietotājs vēlas atvērt kādu tīmekļa lapu pēc tās [[domēns|domēna vārda]], pārlūkprogramma vispirms noskaidro, kāda IP adrese ir šim serverim un to dara ar DNS pieprasījumu datorā noteiktajam [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] vai internet pakalpojumu sniedzēja DNS serverim. Tālāk DNS serveris iegūst atbildi no savas datubāzes daļas vai no cita DNS servera un tad nodod rezultātu lietotājam. Pēc tam lietotāja dators var sākt sūtīt pieprasījumu serverim uz tā IP adresi.
DNS sistēmā ir reģistrēti piemēram, šādi domēni: .com, .net, .org, .gov u.c.

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| nosaukums =
| attēls = Drill_Lincolnparkzoo.jpg
| att_izmērs = 230px
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| cilts = Papionini
| cilts_lv = Paviānu cilts
| ģints = Mandrillus
| ģints_lv = Mandrili
| suga = Mandrillus leucophaeus
| suga_lv = Drils
| binomial = Mandrillus leucophaeus
| autors = [[Frédéric Cuvier|Cuvier]], 1807
| izplatība =
| kategorijas = nē

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Johans fon Jannavs
|     vārds_orig = Heinrich Johann von Jannau
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Holstres muiža, [[Rīgas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1821
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Laiuse]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Heinrihs Georgs fon Jannavs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Pirmais mēģinājums izveidot [[datortīkls|datortīklu]], kas ļautu savā starpā sazināties dažādu [[dators|datoru]] lietotājiem bija [[ARPANET]]. Šis 1969. gadā radītais datortīkls bija pirmais, kurā tika izmantots [[pakešu komutācija]]s princips.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Bābelītis
| attēls       = Baabeliites ezers.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=59 | plat_s=26 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=13 | gar_s=6 | gar_EW=E
| platība_ha   = 6,9
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 2,8
| Max_dziļums  = 5,5
| tilpums      =
| augstums_vjl = 1,7
| izteka       =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Bābelītis''' (arī '''Bābelīte''', '''Bābelītes ezers''', '''Ozolkalna ezers''')<ref>{{Latvijas daba|1|101}}</ref> ir ūdenstilpe Rīgā, [[Jugla (Rīga)|Juglas]] apkaimē, dienvidos no [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pie [[Dzelzceļa līnija Rīga-Valka|Rīgas-Valkas dzelzceļa]]. Ezeram nav noteces un tas barojas no nokrišņiem un gruntsūdeņiem. Ezera līmeņa svārstības ir nelielas, atkarīgas galvenokārt no apkārtnes gruntsūdeņiem.<ref>{{enc riga}}</ref> Bābelītis ir iecienīta rīdzinieku atpūtas vieta.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1815/ Bābelītes ezers ezeru datubāzē], ezeri.lv</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs Fehners
|          vārds_orig = ''Gustav Fechner''
|              attēls = Gustav Fechner.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustavs Fehners
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1801
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Groszerhene, [[Saksija]]
(tagad Žarki Velke, {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas impērija]]
(tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta = [[Žari]], [[Drēzdene]], [[Leipciga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Leipcigas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihofizika]]
[[Vēbera-Fehnera likums]]
[[mediāna (statistika)|mediāna]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gustavs Teodors Fehners''' ({{val-de|Gustav Theodor Fechner}}, {{dat|1801|04|19}} — {{dat|1887|11|18}}) bija vācu [[psiholoģija|psihologs]]. [[Psihofizika]]s un viens no [[eksperimentālā psiholoģija|eksperimentālās psiholoģijas]] pamatlicējiem, ietekmējis daudzu 20. gadsimta psihologu un [[filozofija|filozofu]] darbību.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kizims
|     vārds_orig = Леонид Денисович Кизим
|         attēls = Кизим Леонид Денисович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Krasnijlimana]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Deniss Kizims
Varvara Kizima
|          brāļi = Viktors Kizims
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1.
2. Gaļina Kizima
|          bērni = Deniss Kizims
Tatjana Kizima
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 374 d 17 h 56 min
| kos_iesaukums = 1965.
| kos_misija =
| kos_kuģi = [[Sojuz T-3]], [[Sojuz T-10]], [[Sojuz T-15]]
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālpulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1963.—2001.
|          valsts = {{URS}}, {{RUS}}
|       struktūra = Gaisa spēki, Kosmiskās struktūras
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Leonīds Kizims''' ({{val|uk|Леоні́д Дени́сович Кизи́м}}, dzimis {{dat|1941|8|5}}, miris {{dat|2010|6|14}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] [[kosmonauts]], PSRS un [[Krievija]]s militārpersona.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
attēlojums.]]
'''Kartings''' ({{val|en|Karting}}; arī ''go-karting'') ir [[autosports]], kurā sacensības tiek aizvadītas ar specializētiem mikroautomobiļiem jeb [[gokarts|gokartiem]].<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/sports/karting|title=Karting|work=britannica.com|publisher=Encyclopaedia Britannica|accessdate=29 July 2020}}</ref> Parasti (kaut gan ne vienmēr) sacensībās tiek izmantots [[Asfaltbetons|asfaltēts]] segums ar vairākiem līkumiem, kur šādas trases galvenokārt sauc par [[kartodroms|kartodromiem]].

sentences: '''Karastāvoklis''' ir izņēmuma stāvoklis, kad (valstī, kādā tās teritorijā) civilpārvaldes iestādes ir pakļautas militārajai varai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:141064|title=kara stāvoklis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
 gleznas ''Impresija. Saullēkts'' nosaukuma]]
'''Impresionisms''' ir mākslas virziens, kas radās 19. gadsimta sešdesmitajos gados [[Francija|Francijā]]. Sākotnēji šis virziens saskārās ar asu kritiku, jo, lai padarītu attēloto reālistiskāku, tajā netika ievēroti tā laika akadēmiskās mākslas pamatnoteikumi, piemēram, tika izmantoti redzami otas triepieni, brīva kompozīcija, netika ievērotas tradicionālās gaismēnu pārejas. Arī paša virziena nosaukums cēlies no kritiska raksta ar virsrakstu ''Impresionistu izstāde'', kurš tā nosaukts, apspēlējot [[Klods Monē|Kloda Monē]] gleznas ''Impresija. Saullēkts'' nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rezanovs
|     vārds_orig = ''Николай Резанов''
|         attēls = Rezanov np.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Krasnojarska}}
}}
'''Nikolajs Rezanovs''' ({{val|ru|Николай Петрович Резанов}}; dzimis {{dat|1764|3|28}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], miris {{dat|1807|3|13}} [[Krasnojarska|Krasnojarskā]]) bija [[krievi|krievu]] diplomāts, ceļotājs un uzņēmējs. Viens no [[Krievijas-Amerikas kompānija]]s izveidotājiem un pirmā Krievijas jūrasbrauciena apkārt Zemeslodei vadītājiem (1803-1806). Pirmais oficiālais Krievijas [[sūtnis]] [[Japāna|Japānā]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džesika Česteina
 | vārds_orig              = ''Jessica Chastain''
 | attēls                  = Jessica Chastain at 2015 Empire Awards.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džesika Česteina [[Empire balva|''Empire'' balvu]] pasniegšanas ceremonijā 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 2004—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džesika Česteina''' ({{val|en|Jessica Chastain}}; dzimusi {{dat|1977|3|24}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Derakhshani|first=Tirdad|title=Sideshow: Jessica Chastain, uneasy star|url=http://articles.philly.com/2012-11-17/news/35157780_1_juanes-jessica-chastain-uneasy-star|work=Philadelphia Daily News|accessdate=January 17, 2013|date=November 17, 2012}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Peretz|first=Evgenia|title=Jessica Chastain on Her Rise in Hollywood|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/09/jessica-chastain-on-hollywood#slide=1|work=Vanity Fair|accessdate=January 17, 2013|date=September 2012}}</ref> ir amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktrise.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Liļa Budžurova
 |    vārds_orig = ''Lilâ Bucurova''
 |        attēls = Буджурова Лиля.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Liļa Budžurova 2015. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 1
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Anrena|td=Uzbekistāna}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnāliste, dzejniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Liļa Budžurova''' ({{val|crh|Lilâ Rustem qızı Bucurova}}, {{val|uk|Ліля Рустемівна Буджурова}}, dzimusi {{dat|1958|11|1}}) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] [[Dzejnieks|dzejniece]] un [[Žurnālists|žurnāliste]].<ref name=VIP>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html |title=Буджурова Лиля Рустемовна |accessdate=2018-04-24 |work=Известные люди юга России |publisher=vipstav.ru |date= |language=ru |archive-date=2019-09-17 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190917012329/http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html }}</ref>

sentences: '''Monokulārs''' ir pārveidots [[refraktors]], ko izmanto, lai palielinātu tālu objektu attēlus, laižot gaismu cauri virknei [[lēca|lēcu]] un [[prizma (optika)|prizmu]]. Tā apjoms un svars ir mazāks par pusi no [[binokulārs|binokulāru]] svara, padarot tā pārnēsāšanu daudz vieglāku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lady Bird: Laiks lidot
| oriģinālnos = ''Lady Bird''
| attēls = Lady Bird poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = pieaugšanas filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Greta Gērviga]]
| producents = * [[Skots Radins]]
* [[Elī Bušs]]
* [[Evelīna O'Nīla]]
| scenārijs = Greta Gērviga
| aktieri = * [[Sērša Runena]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Treisijs Letss]]
* [[Lūkass Hedžss]]
* [[Bīnija Feldšteina]]
* [[Stīvens Hendersons]]
* [[Timotijs Šalame]]
| mūzika = [[Džons Brions]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[A24]]''
* ''[[Management 360]]''
* ''[[IAC Films]]''
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|1|Teljuraidas kinofestivāls|2017|11|2|ASV|2018|3|20|Latvija|}}
| ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017|title=Lady Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 19, 2018|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821163112/http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladybird.htm|title=Lady Bird (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lady Bird: Laiks lidot"''' ({{val|en|Lady Bird}}) ir 2017. gada ASV pieaugšanas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Greta Gērviga]]. Galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Lorija Metkalfa]], [[Treisijs Letss]], [[Lūkass Hedžss]], [[Bīnija Feldšteina]], [[Stīvens Hendersons]] un [[Timotijs Šalame]]. Filmā tiek parādītas 17 gadus vecas vidusskolas vecākās klases skolnieces attiecības ar māti. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|1||bez}} Teljuraidas kinofestivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Frānsiss Blanfords
|     vārds_orig = ''Henry Francis Blanford''
|         attēls = Henry Francis Blanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Folkstona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs, paleontologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Viljams Tomass Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Frānsiss Blanfords''' (angļu. ''Henry Francis Blanford''; 1834—1893) ir [[Angļi|angļu]] — indiešu [[meteorologs]] un [[paleontologs]], [[Viljams Tomass Blanfords|Viljama Tomasa Blanforda]] brālis.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Laura Dreiže
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[rakstniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[romantika]], [[šausmu]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Nepabeigtais skūpsts]]", "[[Laimes monitorings]]", "[[Naktstauriņš (grāmata)|Naktstauriņš]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|         dzimums = S
}}
'''Laura Dreiže''' (dzimusi {{dat|1990|6|12}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[rakstniece]] un [[tulkotāja]], [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] un [[fantāzijas literatūra|fantāzijas]] grāmatu autore. Trīs reizes bijusi apgāda [[Zvaigzne ABC]] konkursa "[[Latviešu oriģinālliteratūra bērniem un jauniešiem]]" laureāte, kā ietvaros publicējusi trīs no savām izdotajām grāmatām.

sentences:
{{Starptautiska sporta turnīra infokaste
 |          nosaukums = Eiropas junioru čempionāts airēšanā
 |     citi_nosaukumi =
 |               gads = 2011. gada
 |       gads_pa_labi =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |           apraksts =
 |          mājaslapa = [http://www.erjch2011.pl Mājaslapa]
 |             valsts = {{vieta|Polija|Krušvica}}
 |            valsts2 =
 |            valsts3 =
 |            valsts4 =
 |            pilsēta =
 |              laiks = {{dat||6|24|n}} — {{dat||6|26|n}}
 |     komandu_skaits =
 |  kval_dalībvalstis =
 |     konfederācijas =
 |             arēnas =
 |           pilsētas =
 |           čempioni =
 |             tituls =
 |              otrie =
 |             trešie =
 |        trešie_cits =
 |           ceturtie =
 |             spēles =
 |          skatītāji =
 |    rezultatīvākais =
 |                mvp =
 |          atjaunots =
}}

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences: '''Velēnu podzolētā augsne''' - viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Podzolēšanās procesā izveidojies īpatnējs augsnes profils ar izskalošanās (podzola) un ieskalošanās (iluviālo) horizontu. Velēnu vidēji un stipri podzolētās augsnēs zem neliela trūdvielu akumulācijas horizonta izveidots gaiši pelēks, barības vielām nabadzīgs podzola horizonts, kam seko brūni sarkanīgs iluviālais horizonts. Smilts augšņu profili ir biezāki nekā augsnēm uz pārējiem cilmiežiem, ar labāk izteiktiem horizontiem. Nereti iluviālajā horizontā sastopams ortšteins un iluviālais humuss. Mālainu augšņu profili ir īsāki un vājāk diferencēti nekā smilts augšņu profili. Tā kā liela daļa [[Latvija]]s augšņu cilmiežu ir karbonātiski, tad arī podzolēto augšņu profilos dažādos dziļumos (dziļāk par 60 cm) atkarībā no izskalošanās pakāpes atrodas karbonāti. Latvijā velēnu podzolētās augsnes aizņem 45,8% no valsts teritorijas. Sevišķi daudz podzolēto augšņu Latvijā ir [[Gulbenes novads|Gulbenes]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes]], [[Saldus novads|Saldus]] un [[Cēsu novads|Cēsu novadā]] (vairāk par 80% no attiecīgo novadu teritorijas).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lidmašīnas, vilcieni un automobiļi
| oriģinālnos = ''Planes, Trains and Automobiles''
| attēls = Planes trains and automobiles.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[drāma]], [[komēdija]]
| režisors = [[Džons Hjūzs]]
| producents = Džons Hjūzs
| scenārijs = Džons Hjūzs
| aktieri = * [[Stīvs Mārtins]]
* [[Džons Kendijs]]
| mūzika =
| operators =
| mākslinieks =
| montāža =
| studija = ''Hughes Entertainment''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana =
| ilgums = 92 minūtes<ref name="bbfc">{{tīmekļa atsauce |title=Planes, Trains and Automobiles |url=https://bbfc.co.uk/releases/planes-trains-and-automobiles-1970 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|12|25||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191225200437/https://bbfc.co.uk/releases/planes-trains-and-automobiles-1970 }}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda =
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lidmašīnas, vilcieni un automobiļi"''' ({{val|en|Planes, Trains and Automobiles}}) ir 1987. gada filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Džons Hjūzs]]. Filma stāsta par [[mārketings|mārketinga]] speciālistu Nīlu Peidžu, kurš vēlas atgriezties mājup, lai nosvinētu [[Pateicības diena|Pateicības dienu]]. Sliktu laikapstākļu dēļ lidmašīnas reiss tiek atcelts un Nīlam jābrauc kopā ar komivojažieri Delu Grifitu, kurš Nīlu sāk kaitināt.

sentences: '''Nemetāli''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuriem [[Vienkārša viela|vienkāršas vielas]] veidā nepiemīt [[metāli|metālu]] īpašības, vai arī piemīt tikai dažas no tām. Nemetāliem parasti ir vāja [[siltumvadītspēja]] un vāja [[elektrovadītspēja]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Veclaicenes pagasts
| karte             = Veclaicenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Korneti
| platība           = 72,34
| iedzīvotāji       = 378<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Pašvaldības iedzivotāju skaits pagastos. 01.01.2016 |access-date=29.06.2017 |archive-date=20.10.2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 378 / 72.34 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Alt-Laitzen<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Лайценская-Старо<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''Divkāršais integrālis''' ir [[Noteiktais integrālis|noteiktā integrāļa]] vispārinājums, kad integrēšanas apgabals ''D'' ir plaknes apgabals, bet zemintegrāļa funkcija ir divu argumentu [[funkcija]] ''z = f(x, y).'' Divkāršo integrāli apzīmē ar simbolu <math>\iint\limits_{(D)} f(x,y)dS.</math><ref name=":0">{{Grāmatas atsauce |title=Augstākā matemātika |last=Volodko |first=Inta |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |year=2009 |isbn=978-9984-40649-7 |volume=II |location=Rīga |pages=123.—135}}</ref>

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''C hepatīts''' ir [[infekcijas slimība]], kas galvenokārt skar [[aknas]]. Izraisa C hepatīta vīruss (HCV).<ref name="Sherris" /> Viens no pieciem zināmajiem hepatītiem (kopā ar [[A hepatīts|A]], [[B hepatīts|B]], [[D hepatīts|D]], [[E hepatīts|E hepatītu]]).

sentences:
{{noformējums}}
'''Finanšu svira''' ({{val|en|leverage}}) ir [[Kapitāls|kapitāla]] ieguldījumu [[Vērtspapīrs|vērtspapīros]] ar fiksētu ienākumu ([[obligācija]]s, privileģētās [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]]) un ieguldījumu vērtspapīros ar nefiksētu ienākumu (parastās akcijas) attiecība. Svira ir viens no galvenajiem [[Uzņēmums|uzņēmuma]] [[Finanses|finansiālā]] stāvokļa rādītājiem.

sentences:
{{infobox
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{attēls|}}}|size={{{att_izmērs|}}}|sizedefault=220px}}
| abovestyle = background-color: #f6e396
| label1     = Citi nosaukumi
| data1      = {{{citi nosaukumi|}}}
| label2     = Izcelsmes valsts
| data2      = {{{valsts|}}}
| label3     = Reģions
| data3     = {{{reģions|}}}
| label5     = Pilsēta
| data5      = {{{pilsēta|}}}
| label6     = Piena veids
| data6      = {{{piens|}}}
| label7     = Pasterizēšana
| data7      = {{{pasterizēšana|}}}
| label8     = Tekstūra
| data8      = {{{tekstūra|}}}
| label9     = Tauku saturs
| data9      = {{{tauki|}}}
| label10    = Olbaltumvielu saturs
| data10     = {{{olbaltumvielas|}}}
| label11    = Izmērs
| data11     = {{{izmērs|}}}
| label12    = Svars
| data12     = {{{svars|}}}
| label13    = Nogatavināšanas laiks
| data13     = {{{nogatavināšana|}}}
| label14    = Sertifikācija
| data14     = {{{sertifikācija|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Exxon Mobil Corporation
| Logo                =
| Sauklis             = Taking on the world's toughest energy challenges
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/xom.html XOM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1870. gadā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] kā ''Standard Oil''
| Sēdeklis            = [[Īrvinga]], [[Teksasa]], {{USA}}
| Vadība              = Darens Vudss
| Darbinieku_skaits   = 106 100
| Apgrozījums         = 358,6 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 242,1 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 40,6 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]]
| Mājaslapa           = http://www.exxonmobil.com/
}}
'''ExxonMobil''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nafta]]s un [[gāze]]s ieguves, pārstrādes un to produktu pārdošanas uzņēmums, lielākā pasaules privātā naftas kompānija. Iegūst un pārstrādā 3% no pasaules naftas produktiem. Tomēr pasaulē ir vairākas citas valstij piederošas naftas kompānijas, kas pēc produkcijas apjomiem ir lielākas par ''ExxonMobil''. ''ExxonMobil'' biznesa prakse bieži tiek kritizēta vides aizsardzības, politikas lobēšanas un cilvēktiesību sakarā.

sentences: Datorikā '''virtuālais asistents''' (virtuālais aģents) ir [[datorprogramma]], kas darbojas datorlietotāja vai citas programmas labā autoritātes attiecībās ([[angliski]] — ''agency''), kas cēlies no [[Latīņu valoda|latīņu]] saknes "agere" — darīt, jeb vienošanās veikt darbības kāda labā. Šādas darbības norāda uz autoritāti izlemt kura darbība ir piemērota, lai to veiktu.<ref>Nwana, H. S. (1996). "Software Agents: An Overview". Knowledge Engineering Review. 21 (3): 205—244. CiteSeerX 10.1.1.50.660. doi:10.1017/s026988890000789x</ref><ref>Schermer, B. W. (2007). Software agents, surveillance, and the right to privacy: A legislative framework for agent-enabled surveillance (paperback). 21. Leiden University Press. pp. 140, 205—244. hdl:1887/11951. ISBN 978-0-596-00712-6. Retrieved 2012-10-30.</ref> Virtuālie asistenti ir pazīstami kā "[[Robotprogrammatūra|boti]]", cēlies no vārda [[roboti]]. Tie var būt sasaistīti, lai izpilde ir sapārota ar robotu vai programmatūru, kā piemēram "chatbot" jeb, [[Sarunbots|čatbotu]] — izpildot telefonzvanus (piemēram, ''[[Siri]]'') vai citu datu apstrādes iekārtu. Virtuālie asistenti var būt autonomi vai strādāt kopā ar citiem asistentiem, kā arī cilvēkiem. Virtuālajiem asistentiem, kuri mijiedarbojas ar cilvēkiem (čatbotiem, cilvēk-robot mijiedarbības vidēm) var piemist cilvēkveidīgas īpašības kā dabiskās valodas saprastspēja un runasspēja, personalitāte vai humanoīda veidols (piemēram, ''[[Asimo]]'').

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Samtredija
| official_name            = სამტრედია
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Samtredia Theatre.jpg
| image_caption            = Samtredijas teātris
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Samtredijas municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1921
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 25318
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (97,3%)<br/>[[armēņi]] (1,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 09|lats= 45|latNS=N
| longd= 42|longm= 20|longs= 30|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3900
| area_code                = +995 411
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 25
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Samtredija''' ({{val|ka|სამტრედია}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Samtredijas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] [[Rioni]] upes labajā krastā {{nobr|244 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|616}}</ref> Nozīmīgs sauszemes transporta mezgls.

sentences: '''Mājlops''' ir [[zīdītāju klase]]s<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 407. lpp.</ref> lauksaimniecības [[mājdzīvnieks]], kurš tiek turēts, lai cilvēks iegūtu [[barība|barību]], [[piens|pienu]], [[āda]]s un/vai [[vilna|vilnu]]. Daži no mājlopiem ir [[govs|govis]], [[cūka]]s, [[aita]]s, [[kaza]]s, [[trusis|truši]] un citi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Braiens Brašvuds
 | vārds_orig              = ''Brian Brushwood''
 | attēls                  = Brian Brushwood - 20140831-173242-Dragoncon-04777 (15341605866) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Brašvuds 2014. gadā
 | dz. vārds               = Braiens Alens Brašvuds
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1975|1|17}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Fountain Valley}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Burvju mākslinieks, rakstnieks, lektors un komiķis
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Braiens Alens Brašvuds''' ({{val|en|Brian Allen Brushwood}}; dzimis 1975. gada 17. janvārī) ir amerikāņu [[Iluzionisms|burvju mākslinieks]], [[raidieraksts|raidierakstu]] vadītājs, rakstnieks, lektors un komiķis. Brašvuds ir pazīstams kā raidījuma ''Scam School ''vadītājs, kurā viņš skatītājiem māca izklaidējošus trikus, kurus iespējams demonstrēt krogos ar nolūku "apšmaukt" savus draugus, lai saņemtu bezmaksas dzērienus. Papildus raidījuma ''Scam School'' vadīšanai Brašvuds vada arī raidierakstus ''Weird Things'' ar Endrū Meinu un [[Džastins Roberts Jangs|Džastinu Robertu Jangu]], ''Cordkillers'' ar [[Toms Merits|Tomu Meritu]] un ''Night Attack''. Brašvuds bija regulārs raidieraksta ''This Week in Tech'' viesis. Brašvuds uzstājas ar savu ''Bizarre Magic'' burvju mākslas skatuves šovu visā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un ir sešu grāmatu autors. Brašvuds vairākas reizes ir parādījies valsts televīzijā, tostarp ''[[The Tonight Show with Jay Leno]]'', [[CNN]] un [[Food Network]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seeker.com/scamschool/ |title=Scam School |access-date={{dat|2016|09|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160904102131/http://www.seeker.com/scamschool/ |archivedate={{dat|2016|09|04||bez}} }}</ref><ref>[http://5by5.tv/capital/8 "Fidelity of Presence (Brian Brushwood)"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140808064406/http://5by5.tv/capital/8 |date={{dat|2014|08|08||bez}} }}. ''Capital''. Dan Benjamin and 5by5 Productions LLC. 27 September 2013. Retrieved 29 July 2014.</ref><ref>[https://www.youtube.com/watch?v=U6HVXhCDMl8 "Brian Brushwood Live QandA"]. ''YouTube''. Retrieved 2 October 2015.</ref>

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Austrālija un Okeānija]]
[[Kategorija:Austrālija]]
[[Kategorija:Okeānija]]

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Larisa Ceriča
 |       piktogramma_1 = Judo pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Džudo
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig = ''Larisa Cerić''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|26}}
 |             dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Travnika|td=Bosnija un Hercegovina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums =
 |               svars = {{mērvienība|kg=+78}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{BIH}}
 |        sporta veids = [[džudo]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 =
 |       sporta veids2 =
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 =
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ Pasaules kausa2 informācija ------>
 |           PK2_saite =
 |          pk_debija2 =
 |          pk_beigas2 =
 |             pk_sez2 =
 |         pk_uzvaras2 =
 |      pk_pjedestāli2 =
 |          pk_tituli2 =
 |        dist_tituli2 =
 |        pk2_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PS informācija ------>
 |           ps_dalība =
 |          ps_medaļas =
 |         ps_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ PČT informācija ------>
 |           PČT_saite =
 |          pčt_dalība =
 |         pčt_medaļas =
 |        pčt_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
 |         karj stat 4 =
 |    karj stat 4_dati =
 |         karj stat 5 =
 |    karj stat 5_dati =
 |         karj stat 6 =
 |    karj stat 6_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 =
 |          tr_klubs 1 =
 |      tr_klubs_sez 2 =
 |          tr_klubs 2 =
<!---ja ir vairāk klubu, var pievienot līdz pat 30, pārsaucot tr_klubs_sez # un tr_klubs#--->
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts džudo|Pasaules čempionāti]] }}
{{MedalBronze | [[2018. gada Pasaules čempionāts džudo|2018 Baku]] | virs 78 kg }}
{{MedalCompetition | [[Eiropas spēles]] }}
{{MedalSilver | [[Džudo 2019. gada Eiropas spēlēs|2019 Minska]] | virs 78 kg }}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts džudo|Eiropas čempionāti]] }}
{{MedalSilver | [[2014. gada Eiropas čempionāts džudo|2014 Monpeljē]] | virs 78 kg }}
{{MedalBronze | [[2017. gada Eiropas čempionāts džudo|2017 Varšava]] | virs 78 kg }}
{{MedalSilver | [[2018. gada Eiropas čempionāts džudo|2018 Telaviva]] | virs 78 kg }}
}}
'''Larisa Ceriča''' ({{val|bs|Larisa Cerić}}; dzimusi {{dat|1991|1|26}}) ir bosniešu [[džudo|džudiste]], [[Eiropas čempionāts džudo|Eiropas]] un [[Pasaules čempionāts džudo|Pasaules čempionātu]] medaļniece.

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ga
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Gabon Telecom''
|sponsors              = ''Gabon Telecom''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gabona|Gabonu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto Gabonā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ga/ nic.ga]
}}

sentences: '''Bībeles kodi''', pazīstami arī kā '''Toras kodi''', ir daudznozīmīgi [[vārds|vārdi]] vai [[frāze]]s, kurus pēc daudzu cilvēku domām var atrast kodētā formā [[Bībele]]s tekstā vai arī ebreju [[Tora|Torā]]. Toties citi apgalvo, ka šādas kodētas frāzes var atrast jebkurā apjomīgā tekstā. Vienkāršākā metode, kā atrast šādas kodētas frāzes, ir vienādā attālumā izvietoti [[burts|burti]] ({{val-en|Equidistant Letter Sequence (ELS)}}). Lai varētu izrakstīt kodētas frāzes no teksta, jāizvēlas viens sākuma burts un nākamie burti tiek ņemti pēc noteiktas secības (skatīt attēlu). [[13. gadsimts|13.gadsimtā]] spāņu rabīns [[Bačja ben Ašers]] bija pirmais, kurš pēc ELS metodes no [[Bībele]]s teksta izveidoja šādas it kā kodētas frāzes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristīna Kouka
|     vārds_orig = ''Christina Koch''
|         attēls = Christina M. Hammock portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristīna Hemmoka 2014. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Grendrepidsa]], [[Mičigana]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 328 d 13 h 58 min
| kos_iesaukums = 2013. gads
| kos_misija    = [[SKS 59. ekspedīcija|SKS-59]], [[SKS 60. ekspedīcija|SKS-60]], [[SKS 61. ekspedīcija|SKS-61]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-12]]''↑, ''[[Sojuz MS-13]]''↓
}}
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk =
|         nozare = elektroinženierija un fizika
|   darba_vietas =
|      izglītība = Ziemeļkarolīnas štata universitāte
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kristīna Hemmoka Kouka''' (''Christina Hammock Koch''; dzimusi {{dat|1979|1|29}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (''NASA'') [[kosmonauts|astronaute]], inženiere.

sentences: '''Toli dzeivoj''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Microsoft]]

sentences:
{{Citas nozīmes|1882.—1951. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanss Rimša
|     vārds_orig = ''Hans Gustav von Rimscha''
|         attēls = Rimsha79-198x300.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]], ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Erlangene]], [[Bavārija]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Roberts fon Rimša]] un Marija fon Rimša (dzimusi Kuncendorfa)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hanss Gustavs fon Rimša''' ({{val|de|Hans Gustav von Rimscha}}; 1899—1987) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] publicists un vēsturnieks. [[Baltijas Vēstures komisija]]s loceklis un Baltiešu biedrības vācu-latviešu apvienības priekšsēdis (1959—1973).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kuopio katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kuopio Cathedral 2022-02-28 (7).jpg
| image_size            =
| caption               = Kuopio katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kuopio katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.891111
| longd                 = 27.683889
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļsavo|Kuopio}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pērs Vilhelms Palmrots]] (''Per Wilhelm Palmroth'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1806. gads
| year_completed        = 1815. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kuopio katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942693"
}
</mapframe>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kubeseles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kubeseles_pilskalns.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
| latd           = 57.161944
| longd          = 24.7675
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Krimuldas pagasts}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kubeseles pilskalns
|      numurs = 2111
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
 krājuma).]]

sentences: {{Commonscat|16th century BC|16. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Viesturs Alksnītis''' (dzimis 1953. gada 2. decembrī [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[kinorežisors]] un producents. Režisors filmām "Cerību krahs" (2014), "Latvijas melnais zelts", (2015) "Mēs par Mums" (2018) un citām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.filmas.lv/person/3207/|title=Cilvēki|last=|first=|website=Filmas.lv|access-date=2020-04-07|date=|language=lv-LV}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divi mīlētāji
| attēls                   =  The Tenenbaums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Royal Tenenbaums''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Daniels Glovers]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|10|5|Ņujorkas filmu festivāls|2001|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/royal-tenenbaums-2001|title=The Royal Tenenbaums|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=royaltenenbaums.htm|title=The Royal Tenenbaums (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karaliskie Tenenbaumi"''' ({{val|en|The Royal Tenenbaums}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Daniels Glovers]], [[Džīns Hekmens]], [[Andželika Hjūstone]], [[Bills Marijs]], [[Bens Stillers]], [[Lūks Vilsons]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|5||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Jūta
| official_name           = ''Utah''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Saltph26.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Sāls līdzenumi Jūtas štata teritorijā
| image_flag              = Flag of Utah.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of Utah (Alternate).svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''Beehive State''
| motto                   = ''Industry''
| anthem                  =
| capital                 = [[Soltleiksitija]]
| largest_city            = [[Soltleiksitija]]
| official_language       = [[Angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Utah in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_alt                 =
| map_caption             = Jūtas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1896|1|4|N}} (45.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Spensers Kokss
| leader_title1           =
| leader_name1            =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 219887
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 3.25
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 4126
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce | last=Arave | first=Lynn | title=Utah's basement—Beaver Dam Wash is state's lowest elevation | publisher=Deseret Morning News | date=2006-08-31 | url=http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html | accessdate=2007-03-08 | archive-date=2008-06-21 | archive-url=https://web.archive.org/web/20080621214043/http://deseretnews.com/dn/view/0,1249,645197370,00.html }}</ref>
| elevation_min_m         = 664
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    = <ref name=2010_census>{{Tīmekļa atsauce | title= Resident Population Data: Population Change | publisher= United States Census Bureau | accessdate= 28 December 2010 | url= http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php | archive-date= {{dat|2011|08|23||bez}} | archive-url= https://www.webcitation.org/619lRoKht?url=http://2010.census.gov/2010census/data/apportionment-pop-text.php }}</ref>
| population_total        = 2763885
| population_as_of        =
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto

sentences: '''''Gaudeamus Igitur''''' (no [[latīņu valoda|latīņu]] ''gavilēsim, līksmosimies''), agrīnajā nosaukumā ''"De Brevitate Vitae"'' (no latīņu ''Dzīves neizbēgamais īsums''), ir daudzās valstīs izplatīta [[universitāte|akadēmiska]] svinību [[dziesma]] latīņu valodā.

sentences:
Ethernet centrmezgls ar izvēles [[Medium-dependent interface|MDI-X/MDI]] portu]]
 savienotāju and astoņiem 10BASE-T portiem]]
'''Ethernet centrmezgls''', '''aktīvais centrmezgls''', '''tīkla centrmezgls''', '''atkārtotāja centrmezgls''', '''daudzportu atkārtotājs''' vai vienkārši '''centrmezgls'''; arī '''koncentrators''', ir [[tīkla ierīce]], kas savieno vairākas ''[[Ethernet]]'' ierīces un liek tām darboties kā vienam [[tīkla segments|tīkla segmentam]]. Tam ir vairākas [[ieejas / izejas]] (I / O) pieslēgvietas, kurās [[signāls]], kas ievadīts jebkura porta ieejā, parādās katra porta izejā, izņemot sākotnējo ienākošo portu.<ref>IEEE 802.3-2012 Clause 9.1</ref> Centrmezgls darbojas [[OSI modelis|OSI modeļa]] fiziskajā slānī (1. slānis).<ref name="networkingtext">{{grāmatas atsauce|last=Dean|first=Tamara|title=Network+ Guide to Networks|publisher=Delmar|year=2010|pages=256–257}}</ref> Atkārtotāja centrmezgls arī piedalās kolīziju atklāšanā, pārsūtot [[slāpēšanas signāls|slāpēšanas signālu]] uz visiem portiem, ja tas atklāj kolīziju. Papildus standarta [[8P8C]] ("[[RJ45]]") portiem, dažiem centrmezgliem var būt arī [[BNC savienotājs|BNC]] vai [[pielikuma bloka saskarne]]s (AUI) savienotājs, lai varētu izveidot savienojumu ar novecojušiem [[10BASE2]] vai [[10BASE-5|10BASE5]] tīkla segmentiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ļubova Ulanova
| vārds_orig = ''Уланова, Любовь Михайловна''
| attēls = Ļubova Ulanova.jpeg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1917
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Zolotonošas rajons|Zolotonoša|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 7
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga|td=}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{USSR}} → {{LAT}}
| tautība = [[krievi]]ete
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas = Vera Ulanova
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
| izglītība = [[Ļeņingradas Civilās aviācijas akadēmija]] (1973)
| apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]], Ordenis "Goda Zīme" u.c.
| nodarbošanās = civilās aviācijas kapteine, pilote
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
| dienesta_laiks =[[Otrais pasaules karš]] (1944.—1945.)
| valsts = {{USSR}}
| struktūra =[[Sanitārā aviācija]]
| vienība =
| nodarbošanās = lidotāja
| komandēja =
| kaujas = nepiedalījās
| izglītība =
| apbalvojumi =
| cits_darbs =
}}
}}
'''Ļubova Ulanova''' ({{val|ru|Любовь Михайловна Уланова}}; 1917—2007) bija [[Padomju Savienība|padomju]] pilote un daudzkārtēja pasaules rekordiste, [[Sociālistiskā Darba Varonis|Sociālistiskā Darba Varone]] (1966).

sentences: , viena dimensija — [[taisne]], divas dimensijas — [[kvadrāts]], trīs dimensijas — [[kubs]] un četras dimensijas — [[hiperkubs]] jeb teserakts.]]

sentences: {{cita nozīme|salu|igauņu komponisti|Mīna Herma}}

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu karagājiens virzījās gar [[Lielupe]]s krastiem uz Mežotni, kas atrodas uz dienvidiem no Rīgas.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Trial of the Chicago 7''
| operators =
| attēls = TrialChicago7poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents =
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Denjels Flahertijs]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Noa Robinss]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Alekss Šarps]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Trial of the Chicago 7''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Cross Creek Pictures''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Marc Platt Productions''
* ''ShivHans Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|25}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|115,709}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trial-of-the-Chicago-7-The#tab=summary|title=The Trial of the Chicago 7 (2020) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Trial of the Chicago 7''''' ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska tiesu drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Saša Barons Koens]], [[Denjels Flahertijs]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Maikls Kītons]], [[Frenks Landžella]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Edijs Redmeins]], [[Noa Robinss]], [[Marks Railenss]], [[Alekss Šarps]] un [[Džeremijs Strongs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stattnett SF''
| native_name      =
| logo             = Statnett,_logo.gif
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = www.statnett.no
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Statnett''''' ir [[Norvēģija]]s enerģētikas uzņēmums, kurā strādā aptuveni 850 darbinieku. Apgrozījums 2010. gadā bija 7,25 miljardi [[Norvēģijas krona|Norvēģijas kronu]] (929 miljoni eiro, pamatojoties uz 2010. gada 31. decembra datiem). Valsts uzņēmuma galvenā mītne atrodas [[Oslo|Oslo,]] un tas ir Norvēģijas elektrotīkla operators. Uzņēmums atrodas Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas pārziņā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tp
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs, bet tiek aizstāts ar [[.tl]]
|reģistrācija          = ''Timor-Leste NIC''
|sponsors              = ''Laleia''
|domātais-pielietojums = Lieto ar [[Austrumtimora|Austrumtimoru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Lieto Austrumtimorā
|ierobežojumi          = Netiek apstiprinātas jaunas mājaslapas ar šo domēnu
|struktūra             = otrā un trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences: '''Tautosillabiskas''' ir [[fonēma]]s, kas atrodas vienā [[zilbe|zilbē]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&list=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm''. Tautosillabiska pozīcija]</ref> Tautosillabiskā pozīcijā [[latviešu valoda|latviešu valodā]] īss [[patskanis]] kopā ar sekojošu [[skanenis|skaneni]] veido [[diftongs|diftongisku]] savienojumu, piemēram, vārdos ''gan, ir''. Pretēji tam, fonēmas, kas atrodas dažādās zilbēs, uzskatāmas par heterosillabiskām, piemēram patskanis ''a'' un līdzskanis ''r'' vārdā ''arods''.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļsurigao
| official_name = ''Surigao del Norte''
| image_skyline = Surigao del Norte provincial capitol.JPG
| imagesize =
| image_caption = Ziemeļsurigao provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Surigao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1960
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1972.93
| population_total = 534636
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 10 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =126 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Surigao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 21
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Surigao]]
| p3 = '''20 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[surigavieši]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SUN
| website                  = {{URL|http://surigaodelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļsurigao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Surigao}}, {{val|en|Province of Surigao del Norte}}, {{val|sgd|Probinsya nan Surigao del Norte}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā, 20 municipalitātēs un sīkāk 335 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Surigao]].

sentences:
{{Commons cat|Craters on the Moon|Mēness krāteri}}
{{Commonscat|Craters on the Moon}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kresida Kovela
|     vārds_orig = ''Cressida Cowell''
|         attēls = 10.8.17CressidaCowellByLuigiNovi1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Londona]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[rakstniece]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|       paraksts = Cressida Cowell signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kresida Kovela''' ({{val|en|Cressida Cowell}}, dzimusi {{dat|1966|4|15}} [[Londona|Londonā]]) ir [[angļi|angļu]] bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "[[Kā pieradināt pūķi (grāmatu sērija)|Kā pieradināt pūķi]]" un "[[Emīlija Brauna]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vientuļais vīrs
| attēls                   = A Single Man.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Single Man''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Toms Fords]]
| producents               =
* [[Endrjū Miano]]
* [[Roberts Salerno]]
* [[Kriss Veiss]]
* Toms Fords
| scenārija autors         =
* [[Deivids Sīrss]]
* Toms Fords
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Metjū Gūds]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika                   = [[Ābels Koženovskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Artina Films]]''
* ''[[Depth of Field]]''
* ''[[Fade to Black]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|9|11|Venēcijas filmu festivāls|2009|12|11|ASV|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/single-man-2009|title=A Single Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]7 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=singleman.htm|title=A Single Man|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]25 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Rīgas Centrālcietums''' ir lielākais [[cietums]] [[cietumi Latvijā|Latvijā]], tajā sodu izcieš ap 1225 ieslodzīto.<ref name="IEVP" /> Tas ir izmeklēšanas cietums, kurā atrodas daļēji slēgtā un slēgtā cietuma nodaļa. Cietums atrodas [[Mazā Matīsa iela|Mazajā Matīsa ielā]] 3, [[Rīga|Rīgā]], un tas ir atklāts 1905. gadā. 2008. gadā Centrālcietums tika apvienots ar [[Matīsa cietums|Matīsa cietumu]].

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte<br />''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1920]]. gadā|valsts=Azerbaidžāna|vieta=[[Baku]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=16 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://asoiu.edu.az/|attēls=Azərbaycan_Dövlət_Neft_Akademiyasının_binası.jpg}}'''Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti'') ir augstākās izglītības iestāde [[Baku]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences: '''Fotosfēra''' ir [[zvaigzne]]s redzamā virsma — tās [[atmosfēra]]s zemākais, blīvākais slānis, no kura nāk tās [[Starojums|starojuma]] galvenā daļa ([[redzamā gaisma]], [[ultravioletais starojums]], [[siltuma starojums]]).

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pols Armāns
|     vārds_orig = Pēteris Pauls Tiltiņš
|         attēls = Pēteris Pauls Tiltiņš 1903—1943.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Pēteris Pauls Tiltiņš pēc 1937. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Sesavas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Porečje pie [[Volhova]]s, [[PSRS]] (tagad - {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[sports|sportu]].'''

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Sidnejas Universitāte<br />''University of Sydney''
|attēla_nos   = SydneyUniversityCrest.png
|att_izm      = 225px
|moto         = ''Sidere mens eadem mutato'' (Zvaigznes mainās, prāts paliek)
|dibin        = 1850. gads
|valsts       = Austrālija
|valsts_en    = Australia
|vieta        = [[Sidneja]]
|tips         = sabiedriski finansēta (''public'')
|dotācijas    = 3,115 miljardi [[Austrālijas dolārs|AUD]]
|fakult       = 17
|studenti     = 52 789 (2014)
|asociācijas  = [[Astoņu grupa]], [[APRU]], [[ASAIHL]], [[WUN]]
|trangs       = 31
|arangs       = 102-150
|mlapa        = {{URL|http://www.usyd.edu.au}}
|}}

sentences:
vecuma grupā 15—24, kuri ir NEET (2023. gada dati)]]
'''NEET''' (akronīms no {{val|en|not in education, employment or training}}) ir termins, kuru attiecina uz jauniešiem, kas '''nemācās, nestrādā un neapgūst [[Arods|arodu]]'''. Šo jēdzienu kopš 2010. gada plaši izmanto kā rādītāju, lai raksturotu jauniešiem veltītu nodarbinātības, izglītības, apmācības un sociālās iekļaušanas politiku 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīs. Šis termins sākotnēji aptvēra vecuma grupu no 15 līdz 24 gadiem, taču vēlāk tā piemērošana tika paplašināta, aptverot 15—29 gadus vecus jauniešus. Šis jēdziens tagad ir galvenais jautājums sarunās par ES līmeņa politiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.eurofound.europa.eu/topic/neets|title=NEETs|website=Eurofound|access-date=2022-11-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{ievads+}}
.]]
Sirds muskuļa kontrakciju visiem [[dzīvnieki]]em ierosina elektriskie impulsi, ko sauc par [[Darbības potenciāls|darbības potenciālu]]. Ātrums, ar kādu šie impulsi uzliesmo, kontrolē [[sirds]] kontrakcijas ātrumu, tas ir, [[Sirds ritms|sirdsdarbības ātrumu]]. [[Šūna]]s, kas rada šos [[Ritms|ritmiskos]] impulsus, nosakot asins sūknēšanas [[wiktionary:pace#Noun|tempu]], sauc par '''elektrokardiostimulatora šūnām''', un tās tieši kontrolē sirdsdarbības ātrumu. Tie veido '''elektrokardiostimulatoru''' jeb '''dabisko elektrokardiostimulatoru'''. Lielākajai daļai cilvēku elektrokardiostimulatora šūnu koncentrācija sinoatriālajā (SA) mezglā ir dabiskais elektrokardiostimulators un tā radītais [[ritms]] ir sinusa ritms.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karintijas Alpi
|attēls                 = Lago_volaia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karintijas Alpi pie Volas ezera
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.5| latNS  = N
| longd = 13 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Koljanss]]
|augstums               = 2 782
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences: '''8. septembris''' ir gada 251. diena (252. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 114 dienas.

sentences: '''Eduards Lēmanis''' ({{val|de|Eduard Lehmann}}; 1841−1902) bija vācbaltiešu [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]]. Pētīja [[Latgale]]s un [[Sēlija]]s floru. [[Aleksandrs Bunge|Aleksandra Bunges]] māceklis. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s korespondētājloceklis (1893).

sentences: '''Integrālis''' (no {{val|la|integrālis}}) ir viens no svarīgākajiem [[Matemātiskā analīze|matemātiskās analīzes]] jēdzieniem. Funkcijas integrālis ir [[summa]]s jēdziena paplašinājums. Integrāļa noteikšanu sauc par '''integrēšanu'''. To parasti izmanto, lai atrastu daudzuma vērtības, piemēram, laukumu, tilpumu, masu, pārvietojumu u.c., kad ir dots šī lieluma izmaiņu ātrums attiecībā pret citu lielumu (vieta, laiks u.c.).

sentences: '''Taukskābes''' ir [[karbonskābe]]s ar 4 līdz 30 (visbiežāk 14—24) [[ogleklis|oglekļa]] atomu garām [[molekula|molekulu]] virknēm. Dabā sastopamas vairāk nekā 1000 dažādu taukskābju, no kurām izplatītākās ir apmēram 20.<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=13.—19}}</ref> Dabā taukskābes pastāv [[glicerīns|glicerīna]] [[esteri|esteru]] veidā augu [[eļļa|eļļās]] un dzīvnieku [[tauki|taukos]] (atkarībā no taukskābju [[saite (ķīmija)|saišu]] piesātinātības), no kā tās arī lielākoties iegūst. Vēl taukskābes var iegūt, [[oksidēšana|oksidējot]] [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Taukskābes, kas nav piesaistītas citām molekulām, sauc par [[brīvās taukskābes|brīvajām taukskābēm]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Gelderlande
| official_name           = ''Gelderland''
| other_name              =
| type                    = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Province]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Gelderland.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Gelderland wapen.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Arnema]]
| largest_city            = [[Neimegena]]
| official_language       = [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Gelderland in the Netherlands.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Nīderlande}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4975
| area_land_km2           =
| area_water_km2          = 161
| area_water_percent      =
| area_rank               = 1.
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2026578
| population_as_of        = 2015
| population_rank         = 4.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|www.gelderland.nl}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Circaetus-cinereus-Kenya.JPG
 | att_nosaukums = [[Brūnais čūskērglis]] (''Circaetus cinereus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
 |  dzimta=Accipitridae
 | dzimta_lv=Vanagu dzimta
 | apakšdzimta=Circaetinae
 | apakšdzimta_lv=Čūskērgļu apakšdzimta
 | ģints = Circaetus
 | ģints_lv = Čūskērgļi
 |   binomial = Circaetus <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1816)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Čūskērgļi, čūskērgļu ģints''' (''Circaetus'') ir [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') ģints, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[plēsīgie putni|plēsīgo putnu]] sugas.<ref name=clas>{{Tīmekļa atsauce |url=http://jboyd.net/Taxo/Accipitridae.pdf |title=Hawks, Kites, Eagles |access-date={{dat|2015|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011404/http://jboyd.net/Taxo/Accipitridae.pdf |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Gandrīz visas sugas ir sastopamas tikai [[Āfrika|Āfrikā]], izņēmums ir [[čūskērglis]] (''Circaetus gallicus''), kas migrē starp [[Eirāzija]]s [[mērenā josla|mēreno joslu]] un Āfriku vai [[Dienvidāzija|Dienvidāziju]].<ref name=bea/> Arī [[Latvija|Latvijā]] nelielā skaitā ligzdo čūskērglis (5—20 pāri).<ref name=dab>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/circaetus-gallicus-gm/ |title=Latvijas daba: Čūskērglis (Circaetus gallicus) |access-date={{dat|2015|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305014507/http://www.latvijasdaba.lv/putni/circaetus-gallicus-gm/ |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Francijas Tautas fronte''' bija nosaukums komunistu, sociālistu un centristu koalīcijai Francijas Trešajā republikā, kas valdīja no 1936. gada jūnija līdz 1937. gada jūnijam. Tautas fronte faktiski beidza pastāvēt 1938. gada martā, kad sociālisti un radikāļi izbeidza sadarboties. Tautas fronte bija rezultāts ilgstoši neapmierinātajām franču strādnieku prasībām pēc reformām, kā arī augošajām fašisma briesmām Francijā un Eiropā. Tautas fronti vērtē kā politisku un ekonomisku neveiksmi, kas nepiepildīja savu atbalstītāju cerības un izraisīja labā spārna politisko pretreakciju. Taču tās ideāli lielā mērā ietekmēja pēckara [[Francijas Ceturtā republika|Francijas Ceturtās republikas]] politiku un modernās franču labklājības valsts veidošanos.

sentences: Šajā lapā apkopoti dažādi statistiskie rādītāji par Vikipēdiju latviešu valodā 2015. gadā.

sentences:
{{Coord|29|58|31|N|31|08|16|E|display=title|region:EG_type:landmark_scale:2000}}
[[File:Great Sphinx of Giza - 20080716a.jpg|thumb|250px|Lielā Sfinksa]]
'''Lielā Sfinksa''' ({{val-ar|أبو الهول}} {{transl|ar|ISO|''Abū al Hūl''}}) ir [[kaļķakmens]] [[sfinksa]]s (mītisks radījums ar lauvas ķermeni un cilvēka galvu) [[statuja]], kas atrodas blakus [[Gīzas piramīdas|Gīzas piramīdām]] [[Ēģipte|Ēģiptē]].

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Autodesk Revit Architecture''''', bieži saukts vienkārši par '''''Revit''''', ir [[BIM]] programma, kuru izstrādājis [[Autodesk]]. Ar šo programmu ir iespējams uzreiz strādāt gan [[3D]] modelēšanā, gan ar [[2D]] rasēšanas elementiem. BIM ir [[Datorizētā projektēšana|datorizētas projektēšanas]] (CAD) [[paradigma]], kas izmanto 3D objektus, kas attēlo reālu, fizisku konstrukciju elementus, kā, piemēram, sienas un durvis. Revit projekta datubāze var saturēt informāciju par projektu būvniecības laiku dažādās stadijās: no koncepta līdz būvniecībai un ekspluatācijas pārtraukšanai. Tā ir tā sauktā [[4D]] CAD, kur laiks ir ceturtā dimensija.

sentences: '''Rīga dimd''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|mītisku būtni|Ragana (nozīmju atdalīšana)|Ragana}}
{{cita nozīme|mītisku būtni|dzelzceļa pieturu|Spīgana (stacija)}}
, [[Jodkrante|Jodkrantē]], [[Lietuva|Lietuvā]]]]

sentences: '''Trinidādas un Tobāgo dolārs''' (valūtas kods — '''TTD''', parasti saīsināti apzīmē ar dolāra zīmi '''$''' vai '''TT$''') ir [[Trinidāda un Tobāgo|Trinidādas un Tobāgo Republikas]] oficiālā [[valūta]] kopš 1964. gada (pirms tam valstī apgrozībā bija [[Lielbritānijas Vestindijas dolārs]]). 1 TTD sastāv no 100 centiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kisa fon Zīversa
|     vārds_orig = ''Kissa von Sievers''
|         attēls = Kissa von Sievers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aktrise
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - [[Emanuels fon Zīverss]], māte - Olga Urusova
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Kaboverde|Kaboverdē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Kaboverdes ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/cv Kaboverde]</ref>. Kaboverde Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1988]]. gada [[28. aprīlis|28. aprīlī]].

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidmagindanao
| official_name = ''Maguindanao del Sur''
| image_skyline = Maguindanao New Provincial Capitol.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Maguindanao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2023
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4937.48
| population_total = 741221
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 34 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Buluana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 24
| p1 = '''24 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[magindanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MGS
| website                  =
}}
'''Dienvidmagindanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Maguindanao del Sur}}, {{val|en|Province of Maguindanao del Sur}}, {{val|mdh|Dairat nu Salatan Magindanaw}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 24 municipalitātēs un sīkāk 287 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Buluana]]. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[magindanaji]], pēc konfesionālās piederības vairākums ir [[musulmaņi]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Hilda Žīgure
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dat|1918|3|2}}
| dz vieta =
| mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2022|9|6|1918|3|2}}
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktrise
| darbības gadi = 1944—1986
| vecāki =
| brāļi = [[Jānis Žīgurs (rakstnieks)|Jānis Žīgurs]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| mājaslapa =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| spēlmaņu_nakts =
| kristaps =
| apbalvojumi = [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks|Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece]] (1967)
| dzimums = S
}}
'''Hilda Žīgure''' (dzimusi {{dat|1918|3|2}}, mirusi {{dat|2022|9|6}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[aktrise]].<ref name="la" />

sentences:
[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Remember''
| operators =
| attēls = Remember poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kristofers Plamers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Heincs Līvens]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Dīns Noriss]]
* [[Mārtins Landau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Remember''
| studija = * ''Egoli Tossell Film''
* ''Serendipity Point Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Tiberius Film''
* ''IM Global''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|10|23|Kanāda}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3704050/|title=Remember (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Remember''''' ir 2015. gada [[Kanāda]]s un [[Vācija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristofers Plamers]], [[Bruno Gancs]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Heincs Līvens]], [[Henrijs Černijs]], [[Dīns Noriss]] un [[Mārtins Landau]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Ivans Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Iwan von Lieven''
|         attēls = Pauls Līvens pirms Pirmā pasaules kara.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Pauls Līvens savā automobilī
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]] {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Pauls Hermanis Līvens (1821—1881); Natālija fon der Pālena (1842—1920)
|          brāļi = [[Anatols Leonīds Līvens]] (1873—1937)
|          māsas = Marija (1877—1907); Aleksandra (1879—1974); Sofija (1880—1964)
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon Taube, 1876—1964)
|          bērni = Marija (1907), Leonīds (1909), Aleksandrs (1919—1988)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Līvens''' ({{val|de|Paul von Lieven}}, 1875—1963) bija [[Smiltenes muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|Dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] projekta autors (1908—1911).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Šēfers''' var būt:

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savieno [[Rēzekne]]s un [[Daugavpils]] (stacija [[Daugavpils-Šķirotava]]) pilsētas. Šī ir viena no senākajām dzelzceļa līnijām Latvijā. Līnijas garums ir 84 km, tajā ir viens sliežu ceļš (izņemot posmus Rēzekne I—Pūpoli un Krāce—Aglona) un tajā kursē pārsvarā tikai kravas vilcieni. Līnijā nav regulāras pasažieru satiksmes. Piepilsētas pasažieru vilcienu satiksme līnijā pārtraukta [[1999]]. gadā. Reizi gadā uz Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā augusta vidū kopš 1995. gada<ref>Rīgas Balss, 14.08.1995</ref> kursē pasažieru vilciens Rīga—Aglona.

sentences: '''Savstarpējā apmaināmība''' ir kāda kopsalikuma (konstrukcijas, [[iekārta]]s u.c.) elementu atbilstība noteiktiem parametru standartiem, kas nodrošina šī kopsalikuma pienācīgu darbību neatkarīgi no tā ražošanas un salikšanas vietas un laika, kā arī tiekot labotiem vai aizvietotiem tā elementiem. Apmaināmība attiecināma uz visiem parametriem, kas nodrošina konkrētā izstrādājuma ekspluatāciju, tie var būt ģeometriskie, mehāniskie, elektriskie, optiskie, hidrauliskie, pneimatiskie un citi parametri un to kombinācijas.

sentences:
[[Kategorija:Ģeologi| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
]]
'''Laponis''' - nediferencēts vai vāji diferencēts [[augi|augu]] (piem. [[aknu sūnas|aknu sūnu]]) vai [[ķērpji|ķērpju]] ķermenis.

sentences: '''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

sentences:
{{atsauces+}}
]]
]]
'''Asimetrijas koeficients''' ({{val|en|skewness}}) ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt to, cik lielā mērā [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks ir simetrisks attiecībā pret centrālo asi. Ja "zvana" labais zars ir izstiepts, bet kreisais aprauts (vairāk rezultātu ir ar zemākām vērtībām), tad saka, ka ''sadalījumam ir pozitīva asimetrija'', bet, ja "zvana" kreisais zars ir izstiepts, bet labais aprauts, tad — ''sadalījumam ir negatīva asimetrija''. Ja asimetrijas koeficients tuvojas [[nulle]]i (aptuveni robežās ±1 — atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences: ciparnīcu un [[metāls|metāla]] [[gnomons|gnomonu]] [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = grey
| nosaukums = Oslo metro
| logo = Oslo T-bane Logo.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = Oslo_Metro_Map.svg
| valsts = {{flag|Norvēģija}}
| pilsēta = [[Oslo]]
| kartes izmērs = 250px
| atklāts = 1898. gads kā tramvajs
1928. gads kā pazemes tramvajs
1966. gadā kā metro
| kopējais garums = 85 km
| līniju skaits = 5
| staciju skaits = 101
| pasažieri dienā = 323 000 (2019)
| pasažieri gadā = 118 000 000 (2019)
| mājas lapa = https://www.tbanen.no/
}}

sentences:
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = UPS Airlines lidojums 6
 | occurrence_type =
 | image           = UPS Boeing 747-400 in Dubai KvW.jpg
 | caption         = N571UP, iesaistītā lidmašīna, 2008.gada attēls
 | image2          =
 | caption2        =
 | date            = {{dat|2010|09|03|N|bez}}
 | summary         = Lidaparāta avārija ko izraisīja ugunsgrēks lidmašīnā
 | site            = [[Dubaja]], [[AAE]]
 | coordinates     = {{Coord|25.098|N|55.360|E|type:event|display=inline,title}}
 | aircraft_type   = ''[[Boeing 747|Boeing 747-400F]]''
 | operator        = ''[[UPS Airlines]]''
|tail_number      = N571UP
|origin           = {{flaga|AAE}} [[Dubaijas starptautiskā lidosta]], [[Dubaija]], [[AAE]]
|destination      = {{vieta|Vācija|Ķelne|Ķelnes/Bonnas lidosta}}
|passengers       = 0
|crew             = 2
|injuries         =
|fatalities       = 2
|survivors        = 0
}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{Nosaukums slīprakstā|string=UPS Airlines}}
'''''UPS Airlines'' lidojums 6''' bija kravas lidojums, ko veica ''[[UPS Airlines]]''. 2010. gada 3. septembrī lidmašīnā ''[[Boeing 747|Boeing 747-400F]]'', kam bija jāveic lidojums no [[Dubaijas Starptautiskā lidosta|Dubaijas Starptautiskās lidostas]] uz [[Ķelnes/Bonnas lidosta|Ķelnes/Bonnas lidostu]], lidojuma laikā notika ugunsgrēks. Lidmašīna neilgi pēc izlidošanas no Dubaijas Starptautiskās lidostas devās atpakaļ, pilotiem ziņojot par dūmiem pilotu kabīnē, taču lidaparāts avarēja, dzīvību zaudējot abiem apkalpes locekļiem.

sentences:
{{citas nozīmes|meitu ģimenē attiecībā pret citiem bērniem|māsa (nozīmju atdalīšana)|māsa}}
'''Māsa''' ir [[meita]] [[ģimene|ģimenē]] attiecībā pret citiem [[bērns|bērniem]] kopīgiem [[vecāki]]em. Viņa ir daļa no [[brāļi un māsas|brāļiem un māsām]].

sentences: '''Vagālais tonuss''' ir [[Klejotājnervs|klejotājnerva]] (10. galvas smadzeņu nerva) aktivitāte, kas ir būtiska sastāvdaļa [[Veģetatīvā nervu sistēma|veģetatīvās nervu sistēmas]] [[Parasimpātiskā nervu sistēma|parasimpātiskajā]] daļā. Šis nervu sistēmas zars netiek apzināti kontrolēts, un tas lielā mērā ir atbildīgs par vairāku ķermeņa daļu regulēšanu miera stāvoklī. Vagālās darbības rezultāti dažādās ietekmes, tai skaitā: [[Sirds ritms|sirds ritma]] samazināšanās, vazodilatācija / sašaurinātas [[Asinsvadi|asinsvados]], dziedzeru aktivitāte [[sirds]], [[Plaušas|plaušu]] un gremošanas trakta, aknu, imūnās sistēmas regulējums, kā arī zarnu trakta jūtības kontroli, kustīgumu un iekaisumu.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|vauthors=Berntson GG, Cacioppo JT, Quigley KS|date=March 1993|title=Respiratory sinus arrhythmia: autonomic origins, physiological mechanisms, and psychophysiological implications|url=https://archive.org/details/sim_psychophysiology_1993-03_30_2/page/183|journal=Psychophysiology|volume=30|issue=2|pages=183–96|doi=10.1111/j.1469-8986.1993.tb01731.x|pmid=8434081}}</ref>

sentences: '''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

sentences: '''Auzu pārslas''' ir [[auzas|auzu]] izstrādājums. Auzu pārslās ir salīdzinoši liels [[šķiedrvielas|šķiedrvielu]] un [[ogļhidrāts|ogļhidrātu]] saturs, tāpēc tās iesaka lietot cilvēkiem, kas pastiprināti nodarbojas ar fiziskajām aktivitātēm, piemēram, sporto vai veic smagu darbu.<ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php Auzas un auzu pārslas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191202082705/http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php |date={{dat|2019|12|02||bez}} }}, pareizs-uzturs.com. Atjaunots: {{dat|2012|01|26}}.</ref> Auzu pārslas tiek izmantotas arī kā līdzeklis [[holesterīns|holesterīna]] līmeņa samazināšanai asinīs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hāzentēters
|          vārds_orig = ''Johann Hasentöter''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1517
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Austrumprūsija|Vācu ordeņa valsts]] (tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1586
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Danciga]], [[Austrumprūsija|Karaliskā Prūsija]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Senprūši|prūsis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Livonijas apraksts, <br />pirmā iespiestā latviešu tēvreize (1550)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hanss Johans Hāzentēters''' ({{val-de|Hans Johann Hasentöter}}, arī ''Hasentödter'', ap 1517 – ap 1586) bija [[Austrumprūsija|Prūsijā]] dzimis vācu dzejnieks un hronists, kas dzīvoja [[Reformācija|Reformācijas laikmetā]] un jaunības laikā strādāja par sekretāru arī [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]]. Viņš [[latviešu valoda|latviešu valodā]] pārtulkoja vai pierakstīja jau agrāk tulkoto [[tēvreize|tēvreizi]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 36
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|              simbols = Kr
|             atommasa = 83,798
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kriptona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = +2
|  elektronegativitāte = 3,00
|              blīvums = 3,749
|  kušanas temperatūra = 115,79 K (-157,36 °C)
| viršanas temperatūra = 119,93 K (-153,22 °C)
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Andričgrada
| alt_name        = Андрићград
| photo           = Вишеградска ћуприја са Андрићградом 2.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   = Andričgrada un Mehmeda pašā Sokoloviča tilts
| photo_alt       =
| logo            =
| logo_width      =
| logo_caption    =
| logo_alt        =
| map             = Bosnija un Hercegovina
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 43 | latm  = 47 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 19 | longm = 17 | longs = 39 | longEW = E
| type            = [[filmēšanas laukums]]
| location        = [[Bosnija un Hercegovina]]
| nearest_city    = [[Višegrada]]
| area            =
| elevation       =
| created         =
| planned         =
| completed       = 2014
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = atvērta
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         = {{oficiālā tīmekļa vietne|http://www.andricgrad.com/}}
| child           =
| embedded        =
}}
'''Andričgrada''' ({{val|sr|Андрићград}}, kas nozīmē "[[Ivo Andričs|Andriča]] pilsēta") ir kinorežisora [[Emirs Kusturica|Emira Kusturicas]] veidota būvprojekta nosaukums [[Višegrada|Višegradā]], [[Serbu Republika|Serbu Republikā]], [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]]. Filmu pilsēta veltīta [[Dienvidslāvija|dienvidslāvu]] romānistam un Nobela prēmijas laureātam [[Ivo Andričs|Ivo Andričam]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms Bukshēvdens
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm Graf von Buxhoeveden''
|         attēls = Buxhoevden F Colour.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 1789. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Vella, [[Muhu sala]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Lodes pils]], [[Igaunijas guberņa]]<br>(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Aleksejeva (1758–1808)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hāpsalu pils
| native_name    =
| image          = Haapsalu Castle.jpg
| image_size     =
| caption        = Pils ar katedrāli.
| map_type       = Igaunija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 58| latm = 56| lats = 50| latNS = N
| longd = 23| longm = 32| longs = 19| longEW = E
| location       = {{vieta|Igaunija}}
| region         = [[Livonija]]
| type           = Pils, katedrāle
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Livonijas
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas un celtnes
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristofors Kolumbs
|          vārds_orig = ''Christopher Columbus ''
|              attēls = Colomb.jpeg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1451
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Dženova]], [[Dženovas Republika]] (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1506
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = ārpus [[Valadolida]]s, [[Spānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Columbus Signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristofors Kolumbs''' ([[1451]]—[[1506]]; {{val|it|Cristoforo Colombo}}, {{val|es|Cristóbal Colón}}, {{val|pt|Cristóvão Colombo}}, {{val|de|Christoph Kolumbus}}) bija itāļu jūrasbraucējs, kurš šķērsoja [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] un [[1492]]. gadā zem [[Spānija|spāņu]] karoga sasniedza [[Karību jūra]]s salas. Viņš domāja, ka Zeme ir apaļa un, braucot uz rietumiem, viņš varētu sasniegt [[Āzija]]s [[Tālie Austrumi|Tālos Austrumus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences:
{{islāms}}
'''Imāms''' ({{val-ar|إمام}}, ''Imām'' — ‘vadītājs’) ir garīdznieks [[islāms|islāmā]], kas vada [[mošeja|mošeju]] darbību, organizēt kopīgas [[musulmaņi|musulmaņu]] kopienas [[lūgšana]]s un veic citus [[rituāls|rituālus]]. [[Šiītu islāms|Šiītu islāmā]] jēdziens "imāms" tiek izmantots arī, lai apzīmētu virsvadoņus — pravieša [[Muhameds|Muhameda]] tiešos pēctečus. Par pirmo imāmu kļuva Muhameda znots [[Alī ibn Abū Tālibs]]. Vēl ar šo terminu reizēm apzīmē ievērojamus musulmaņu [[teoloģija|teologus]], kā arī [[šariats|šariata]] tiesnešus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ir laiks
| attēls                   = About Time (2013 film) Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''About Time''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ričards Kērtiss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Nikija Kentiša Bārnsa]]
| scenārija autors         = Ričards Kērtiss
| galvenajās lomās         =
* [[Donals Glīsons]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Leirds-Klouss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|27|Edinburgas filmu festivāls|2013|9|4|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0|title=About Time|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602154558/https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=abouttime.htm|title=About Time (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ir laiks"''' ({{val|en|About Time}}) ir 2013. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ričards Kērtiss]]. Galvenās lomas atveido [[Donals Glīsons]], [[Reičela Makadamsa]], [[Bills Naijs]], [[Toms Holanders]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|27||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|enerģētikas kompāniju|terminu "Before Present"|Pirms mūsdienām}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''BP plc''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?ti=BP. BP])
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/xom.html BP])
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=5051:JP 5051])
[[TSX]] ([http://www.tsx.com/HttpController?GetPage=QuotesViewPage&QuoteSymbol_1=BP.U BP.U])
| Indekss             = [[FTSE 100]]
| Dibināšanas_datums  = 1908. gadā kā ''Anglo-Persian Oil Company''
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = Tonijs Heivards (''Tony Hayward'')
| Darbinieku_skaits   = 115 000 (2006)
| Apgrozījums         = 281,0 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 236,1 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 20,6 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]]
| Mājaslapa           = http://www.bp.com/
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences: '''10. septembris''' ir gada 253. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (254. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 112 dienas.

sentences:
]]
'''Starptautiskais grāmatas standartnumurs''' ({{val|en|International Standard Book Number}}, ISBN) ir unikāls [[grāmata|grāmatu]] starptautisks identifikatornumurs. ISBN ir veidots, vadoties pēc 9 ciparu grāmatas standartnumuru sistēmas (SBN), kuru izveidoja Gordons Fosters 1960. gados. ISBN sistēmu lieto vairāk nekā 150 valstīs. Šis kods tiek piešķirts publiski pieejamiem monogrāfiskiem izdevumiem. 13 ciparu garais kods sastāv no pieciem elementiem (kas katrs ir jāatdala viens no otra): prefikss, reģistrācijas grupa, reģistrants, publikācija, [[kontrolcipars]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mākoņkalna pagasts
| karte             = Mākoņkalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Mākoņkalna pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Mākoņkalna pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Lipuški
| platība           = 162,9
| iedzīvotāji       = 527<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 527/ 162.9 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gustavs Turss (Tūrs)
| attēls              = Gustavs Turss.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|LELB arhibīskaps]]
| dzim_dati           = {{dat|1890|5|24}}
| dzim_vieta          = „Silnieki”, [[Praulienas pagasts]],
 [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1973|3|16|1890|5|24}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| apglabāts           = [[Rīgas Meža kapi]]
| tautība             = [[latvietis]]
| tēvs                = Gustavs Turss (1853—1934)
| māte                = Anna Tursa (dz. Barbane; 1850—?)
| bērni               = nav
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Fred Hoyle
| attēls =Fred Hoyle.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1915
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =24
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2001
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Bornmuta]], [[Dorseta]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas astronomijas institūts]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[zvaigžņu kodolsintēze]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Navbox
|name=Karaga
|bodyclass = hlist
|title=[[Karaga]]s reģions {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Dienvidagusana]]
* [[Dienvidsurigao]]
* [[Dinagatas Salas]]
* [[Ziemeļagusana]]
* [[Ziemeļsurigao]]
|group2 = Neatkarīgā pilsēta
|list2=
* [[Butuana]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Karaga]]</includeonly>

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Norvēģija]]
[[Kategorija:Norvēģija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiced palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Balsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}'''Balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas bieži tiek lietota vairākās valodās, to skaitā, [[albāņu valoda|albāņu]], [[ungāru valoda|ungāru]] un [[latviešu valoda|latviešu]] valodās. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar simbolu {{IPA|[ɟ]}}. Tā [[balsīgums|nebalsīgā]] versija ir [[nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[c]}}.
{{clear}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Deepwater Horizon: Liesmas okeānā
| attēls                   =  Deepwater Horizon (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Deepwater Horizon''
| žanrs                    = drāma, katastrofu filma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Lorenco di Bonaventura]]
* [[Marks Varadians]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Stīvens Levinsons]]
* [[Deivids Vomarks]]
| scenārija autors         =
* [[Metjū Maikls Karnahans]]
* [[Metjū Sends]]
| galvenajās lomās         =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Džons Malkovičs]]
* [[Džīna Rodrigeza]]
* [[Dilans O'Braiens]]
* [[Keita Hadsone]]
| mūzika                   = [[Stīvs Jablonskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Di Bonaventura Pictures]]''
* ''[[Closest to the Hole Productions]]''
* ''[[Leverage Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Enterteinment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|9|13|Toronto kinofestivāls|2016|9|30|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/deepwater-horizon-2016|title=Deepwater Horizon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2019|archive-date={{dat|2019|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190922140048/https://bbfc.co.uk/releases/deepwater-horizon-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deepwaterhorizon.htm|title=Deepwater Horizon (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|121,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Deepwater Horizon: Liesmas okeānā"''' ({{val|en|Deepwater Horizon}}) ir 2016. gada katastrofu filma, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Kurts Rasels]], [[Džons Malkovičs]], [[Džīna Rodrigeza]], [[Dilans O'Braiens]] un [[Keita Hadsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|13||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''1. janvāris''' ir pirmā gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 364 dienas (365 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Jēkabpilī]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Jēkabpils]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =FL fig04.jpg
| att_nosaukums =[[Floridas lamantīns]] (''Trichechus manatus latirostris'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Sirenia
| kārta_lv=Sirēnas
| kārta_r=Sirēnas (zīdītāji)
| dzimta=Trichechidae
| dzimta_lv=Lamantīnu dzimta
| dzimta_r=Lamantīni
| ģints =Trichechus
| ģints_lv=Lamantīni
| izplatība=
Lamantīnu izplatības areāls iekrāsots trīs krāsās: [[Vestindijas lamantīns|Vestindijas lamantīnu]] izplatība zaļā krāsā, [[Amazones lamantīns|Amazones lamantīnu]] sarkanā krāsā, [[Āfrikas lamantīns|Āfrikas lamntīnu]] oranžā krāsā.
| binomial=Trichechus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| kategorijas=nē
}}
'''Lamantīni''' jeb '''manati''' (''Trichechus'') ir [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnu kārtas]] (''Sirenia'') gan jūrā, gan saldūdenī dzīvojošu [[zīdītāji|zīdītāju]] ģints, kas pieder pie '''lamantīnu dzimtas''' (''Trichechidae''). Lamantīnu ģints ir vienīgā ģints lamantīnu dzimtā, un tajā ir 3 [[suga]]s.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Mohameds Bazums
| vārds_orģ = ''Mohamed Bazoum''
| attēls = Mohamed_Bazoum_at_the_European_Commission_-_P060245-844068_(cropped).jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats =   Nigēras Republikas prezidents
| term_sākums = {{dat|2021|4|2|N}}
| term_beigas = {{dat|2023|7|26|N}}
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1960|1|1}}
| dzim_vieta =
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija = [[Nigēras demokrātijas un sociālisma partija]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Mohameds Bazums''' ([[Franču valoda|franču]]: ''Mohamed Bazoum''; dzimis 1960. gadā) ir [[Nigēra|Nigēras]] [[Arābu valoda|arābu]] izcelsmes politiķis un [[Diplomātija|diplomāts]]. 2021. gada februārī Bazums tika ievēlēts par jauno valsts prezidentu, amatā stājoties 2021. gada 2. aprīlī. Kopš 2023. gada 26. jūlija viņš ir huntas ķīlnieks, kas varu sagrāba valsts [[Militārais apvērsums Nigērā (2023)|militārā apvērsuma]] rezultātā.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-africa-66456944|title=US and UN concerned for ousted Niger president Mohamed Bazoum's health|work=BBC News|access-date=2023-08-12|date=2023-08-09|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''Ekvators''' ir iedomāta līnija apkārt [[Zeme]]slodei, kas atrodas vienādā attālumā no [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] un [[Dienvidpols|Dienvidpola]]. Tā atdala [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]] no [[dienvidu puslode]]s. Ekvatora platuma grāds ir 0°. Ekvators ir Zemes garākā paralēle un tās garums ir aptuveni 40 075,0 [[kilometrs|km]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''4. decembris''' ir gada 338. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (339. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 27 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olena Zelenska
| vārds_orģ = ''Олена Зеленська''
| attēls = Olena Zelenska, the First Lady of Ukraine (cropped).jpg
| apraksts = Zelenska 2022. gadā
| amats = Ukrainas pirmā lēdija
| term_sākums = 2019. gada 20. maijs
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| priekštecis = [[Marina Porošenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krivijriha|td=Ukraina}}
| tautība = [[Ukraiņi|ukrainiete]]
| dzīvesb = [[Volodimirs Zelenskis]] (2003—pašlaik)
| bērni = 2
| profesija = [[scenāriste]]
| alma_mater = Krivijrihas Nacionālā universitāte
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kumola struktūrformula

Kumola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = izopropilbenzols,
 2-fenilpropāns
|           CAS numurs = 98-82-8
|ķīmiskā formula=C6H5CH(CH3)2
|molmasa=120,19
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-96 °C
|viršanas temperatūra=152 °C
|        šķīdība ūdenī = zem 0,01%
}}
[[Kumols]] jeb '''izopropilbenzols''' (C6H5CH(CH3)2) ir [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisks ogļūdeņradis]] — [[benzols|benzola]] atvasinājums. Tas ir bezkrāsains, degtspējīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar asu smaku. Ūdenī praktiski nešķīst, labi jaucas ar [[etilspirts|spirtu]], [[ēteris|ēteri]], benzolu.

sentences: '''Elektronu paramagnētiskā rezonanse''' (EPR) ir magnētiskās spektroskopijas veids. EPR spektroskopija ir līdzīga [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] metodei, ar galveno atšķirību, ka tiek ierosinātas un detektētas elektronu spinu pārejas nevis kodolu spinu pārejas, kā tas ir [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskajā rezonansē]]. EPR spektroskopija ir noderīga metālu kompleksu un organisko [[Brīvais radikālis|radikāļu]] izpētē, dodot informāciju par paramagnētiski aktīvu vielu lokālām struktūrām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Atrypa reticularis pedunculate Gondelsheim CRF.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Atrypa reticularis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Atrypida
| kārta_lv =Atripīdi
| dzimta =Atrypidae
| ģints =Atrypa
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlas dziesma Bobijam Longam
| attēls                   = Love song for bobby long.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Love Song for Bobby Long''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Šeinī Gabele]]
| producents               =
* [[Deivids Lankasters]]
* Šeinī Gabele
* [[R. Pols Millers]]
* [[Bobs Jari]]
* [[Randals Emets]]
* [[Džordžs Furla]]
* [[Breds Krevojs]]
| scenārija autors         = Šeinī Gabele
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džons Travolta]]
* [[Gabriels Mahts]]
| mūzika                   = [[Greisons Kepss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[El Camino Pictures]]''
* ''[[Crossroads Films]]''
* ''[[Yari Film Group]]''
* ''[[Emmett/Furla Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Destination Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2005|1|25|Pasaules pirmizrāde|2005|5|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovesongforbobbylong.htm|title=
A Love Song for Bobby Long (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovesongforbobbylong.htm|title=
A Love Song for Bobby Long (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlas dziesma Bobijam Longam"''' ({{val|en|A Love Song for Bobby Long}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Šeinī Gabele]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džons Travolta]] un [[Gabriels Mahts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{infokaste+}}
]]
'''Tālivaldis''' jeb '''Talibalds no Tālavas''' (latīņu: ''Thalibaldus de Tolowa''; ? - 1215.) bija [[Tālava]]s latgaļu valdnieks ar rezidenci [[Beverīna]]s pilskalnā (''Talibaldus de Beverin''), vēlāk Trikātas novada vecākais (''senior Tricatuae''). [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu laikā]] kopā ar saviem dēliem kā Livonijas [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis karoja gan pret [[igauņi]]em [[Sakala]]s un [[Ugaunija]]s zemēs, gan pret Tālavā iebrukušajiem [[lietuvieši]]em. Jau 1211. gadā viņš bija spiests pārcelties uz Trikātu, kur kļuva par novada vecāko. 1213. gadā Tālivaldi kā uzticamu krustnešu sabiedroto sagūstīja lietuvieši un mēģināja aizvest gūstā uz Lietuvu. 1215. gadā viņu nogalināja igauņu sirotāji.

sentences:
[[File:Voynich Manuscript (32).jpg|thumb|Voiniča manuskripta 32. lapa]]
'''Voiniča manuskripts''' ir ilustrēts [[kodekss]], kas sarakstīts ar roku pašlaik nezināmā rakstu sistēmā. Materiāls, uz kura tas rakstīts, tiek datēts ar 15. gadsimta pirmo pusi. Iespējams, sarakstīts Ziemeļitālijā [[renesanse]]s laikā. Manuskripts nosaukts [[Vilfrīds Voiničs|Vilfrīda Voiniča]], kas to iegādājās 1912. gadā, vārdā. Kopš 1969. gada atrodas [[Jeila Universitāte]]s bibliotēkā.<ref name=autogenerated1>{{tīmekļa atsauce |url=http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |title=Voynich Manuscript |accessdate=June 8, 2016 |publisher=Beinecke Library |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110812100319/http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |archivedate={{dat|2011|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kentuki ceptā filma
 | oriģinālnos = ''The Kentucky Fried Movie''
 |      attēls =  Kentucky Fried Movie movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors = [[Džons Lendiss]]
 |  producents =
* [[Kims Jorgensens]]
* [[Lerijs Kostrofs]]
* [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* [[Džims Ābrahāms]]
* [[Džerijs Zakers]]
* [[Deivids Zakers]]
 |     aktieri =
* [[Bills Biksbijs]]
* [[Džordžs Leizenbijs]]
* [[Evans Kims]]
* [[Bons Sū Hans]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Henrijs Gibsons]]
* [[Berijs Denens]]
* [[Agneta Ekemīra]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''KFM Films''
 | izplatītājs = ''United Film Distribution Company''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1977|08|10}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/kentucky-fried-movie-0|title=KENTUCKY FRIED MOVIE|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 12, 2019|archive-date={{dat|2017|03|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170301122604/http://bbfc.co.uk/releases/kentucky-fried-movie-0}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|600 tūkstoši}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kentuckyfriedmovie.htm|title=The Kentucky Fried Movie|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= September 12, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name=numbers>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Kentucky-Fried-Movie-The#tab=box-office|title=The Kentucky Fried Movie|publisher=Thenumbers.com|accessdate= September 12, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kentuki ceptā filma"''' ({{val|en|The Kentucky Fried Movie}}) ir 1977. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džons Lendiss]]. Lomas tajā atveido [[Bills Biksbijs]], [[Džordžs Leizenbijs]], [[Evans Kims]], [[Bons Sū Hans]], [[Donalds Saterlends]], [[Henrijs Gibsons]], [[Berijs Denens]] un [[Agneta Ekemīra]]. Filmas pirmizrāde notika 1977. gada 10. augustā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus ilicifolia|suga_lv=Pundurozols|binomial=Quercus ilicifolia|attēls=Quercus ilicifolia (24109573126).jpg|attēls2=Quercus ilicifolia (24205318825).jpg}}
'''Pundurozols''' ({{val-la|Quercus ilicifolia}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

sentences: un [[Dizdžes zemestrīce|Dizdžes zemestrīcēm]] 1999.gadā netālu no [[Marmora jūra]]s.]]

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |      binomial = Athene noctua
 |        autors = [[Giovanni Antonio Scopoli|Scopoli]], 1769
 |        attēls = Mochuelo Común ( Athene noctua )(1).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Strigiformes
 |      kārta_lv = Pūčveidīgie
 |        dzimta = Strigidae
 |     dzimta_lv = Pūču dzimta
 |         ģints = Athene
 |      ģints_lv = Apogi
 |          suga = A. noctua
 |       suga_lv = Mājas apogs
 |     izplatība =
 |      sinonīmi = ''Carine noctua''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Protests''' ir izpausta nepiekrišana, neapmierinātība vai pretestība kādai idejai, faktam vai darbībai. Galējā sociālā protesta forma var pāraugt [[Revolūcija|revolūcijā]] ([[Valsts apvērsums|apvērsumā]]).

sentences: '''Mobilā lietotne''' jeb '''mobilā aplikācija''' ({{val|en|mobile application}}) ir [[lietojumprogrammatūra]], kas galvenokārt tiek izmantota dažādās viedierīcēs — [[viedtālrunis|viedtālruņos]], [[planšetdators|planšetdatoros]], viedpulksteņos, e-lasītājos un digitālajos mūzikas atskaņotājos. Lietotnes darbojas neatkarīgi no citām ierīcēm vai sistēmām.<ref>http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111127204729/http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ |date={{dat|2011|11|27||bez}} }} What is a mobile app</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zils-Marijas mākoņi
| oriģinālnos = ''Clouds of Sils Maria''
| attēls = Clouds of Sils Maria film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivjē Asajass]]
| producents = [[Čārlzs Giliberts]]
| scenārijs = Olivjē Asajass
| aktieri = * [[Kristena Stjuarta]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Hloja Greisa Moreca]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[CG Cinéma]]''
* ''[[Pallas Film]]''
* ''[[CAB Productions]]''
* ''[[Vortex Sutra]]''
* ''[[Arte France Cinéma]]''
* ''[[Orange Studio]]''
* ''[[Radio Télévision Suisse]]''
* ''[[SRG SSR idée suisse]]''
| izplatītājs = * ''[[IFC Films]]''
* ''[[Les Films du Losange]]''
* ''[[NFP Marketing & Distribution]]''
* ''[[Filmcoopi Zürich]]''
| izdošana = {{filmas datums|2014|5|23|Kannu filmu festivāls|2014|8|20|Francija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/clouds-sils-maria-2014|title=Clouds of Sils Maria|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{CHE}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cloudsofsilsmaria.htm|title=Clouds of Sils Maria (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zils-Marijas mākoņi"''' ({{val|en|Clouds of Sils Maria}}) ir 2014. gada [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Šveice]]s drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivjē Asajass]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Žiljeta Binoša]] un [[Hloja Greisa Moreca]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: [[File:Goat eating placenta.jpg|thumb|200px|Kaza ēdot placentu.]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lawn Dogs''
| attēls                   =  Lawn Dogs (movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = fantāzija, drāma
| režisors                 = [[Džons Duigans]]
| producents               = [[Dankans Kenvortijs]]
| scenārija autors         = [[Naomi Volesa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Kristofers Makdonalds]]
* [[Ketlīna Kvinlena]]
* [[Miša Bārtone]]
| mūzika                   = [[Trevors Džounss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[The Rank Group]]''
* ''[[Strand Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|1999|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lawn-dogs-1997|title=Lawn Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119506/?ref_=bo_se_r_1|title=Lawn Dogs|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106 404}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lawn Dogs''''' ir 1997. gada drāma, kuras režisors ir [[Džons Duigans]]. Galvenās lomu atveido [[Sems Rokvels]], [[Kristofers Makdonalds]], [[Ketlīna Kvinlena]] un [[Miša Bārtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|11|21||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Uzmanības centrā
|    oriģinālnos = ''Spotlight''
|         attēls = Spotlight (film) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Toms Makārtijs]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Marks Rafalo]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Džons Sleterijs]]
* [[Stenlijs Tuči]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[First Look Media]]''
* ''[[Participant Media]]''
* ''Rocklin/Faust''
|    izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2015|09|03|Venēcijas kinofestivāls|2015|11|06|ASV}}
|         ilgums = 129 minūtes<!--Theatrical runtime: 128:33--><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spotlight-film | title=''SPOTLIGHT'' (15) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=October 27, 2015 | accessdate=October 27, 2015 | archive-date={{dat|2015|12|24||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20151224190932/http://www.bbfc.co.uk/releases/spotlight-film }}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vulture.com/2015/11/tom-mccarthy-on-spotlight-oscars.html |title= Watching the Watchers: Tom McCarthy on Making Spotlight |website=Vulture.com|accessdate=November 7, 2015}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|98,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1895587/|title=Spotlight (2015) |website=Box Office Mojo |accessdate={{dat|2023|4|8||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Uzmanības centrā"''' ({{val|en|Spotlight}}) ir 2015. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir [[Toms Makārtijs]]. Filmas sižets veidots pēc patiesiem notikumiem.

sentences: '''Ķīmiskais simbols''' ir katra [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] nosaukuma īpašs saīsinājums no tā [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma. Šie simboli tiek starptautiski izmantoti (tos atzinusi organizācija [[IUPAC]]) un tos lieto arī tādās valstīs, kurām ir no latīņu alfabēta atšķirīgi alfabēti (grieķu, arābu, [[kirilica]]). Mūsdienu ķīmiskie simboli sastāv no viena lielā burta vai (pārsvarā) viena lielā un viena mazā burta. Lielais burts vienmēr ir elementa latīniskā nosaukuma pirmais burts, bet otrais ķīmiskā simbola burts ir viens no tuvākajiem nākamajiem nosaukuma burtiem.

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Pāli valoda
 | nativename    = {{unicode|पालि}}, ''{{Unicode|Pāli}}''
 | pronunciation = [paːli]
 | states        = [[Kambodža]], [[Bangladeša]], [[Indija]], [[Laosa]], [[Mjanma]], [[Nepāla]], [[Šrilanka]], [[Taizeme]]
 | region        = [[Indoķīna]] un [[Indijas subkontinents]]
 | speakers      = mirusi valoda, izmanto tikai kā literāro un liturģisko valodu
 | rank          =
 | familycolor   = Indoeiropiešu
 | fam2          = [[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
 | fam3          = [[Indoāriešu valodas|Indoāriešu]]
 | script        = [[Brāhmi rakstība]] un [[latīņu alfabēts]]
 | nation        =
 | agency        =
 | iso1          = pi
 | iso2          = pli
 | iso3          = pli
 | map           =
 | notice        = Indic
}}

sentences:
{{Commons cat|Universities and colleges in Italy|Universitātes Itālijā}}
{{Commonscat|Universities and colleges in Italy}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,073 AU attālumā. Planetas orbītas ekscentriciāte ir 0,1674. 1 gads uz planētas ilgst 12,929 Zemes dienas ilgi un tā sver 5,6 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aglona
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Aglona Basilica.jpg
| image_caption = [[Aglonas bazilika]]
| pushpin_map = Latvija#Aglonas novads
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2 = [[Aglonas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 3,87
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=475 |title=Informācija par objektu: Aglona |accessdate={{dat|2018|03|02||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total = 841
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 07
| lats = 24
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 01
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 145
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5304 Aglona
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzelonis
| operators =
| attēls = The Sting (1973 alt poster).jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džordžs Rojs Hills]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Roberts Šovs]]
* [[Eilīna Brenana]]
* [[Čārlzs Dernings]]
* [[Roberts Ērls Džonss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Sting''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''The Zanuck/Brown Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|25}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|159,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sting-The#tab=summary|title=The Sting (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dzelonis"''' ({{Val|en|The Sting}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Džordžs Rojs Hills]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Roberts Redfords]], [[Roberts Šovs]], [[Eilīna Brenana]], [[Čārlzs Dernings]] un [[Roberts Ērls Džonss]]. Šī ir otrā Hilla filma pēc "[[Bačs Kesidijs un Sandenss Kids]]" (1969), kurā galvenās lomas atveido Ņūmens un Redfords.

sentences:
[[File:KZuse denkmal.jpg|thumb|Konrāda Cūzes (''Konrad Zuse'') piemineklis [[Vācija|Vācijā]] ]]
'''Digitālā filozofija''', arī '''digitālā fizika''' ir strīdīgs mūsdienu novirziens [[filozofija|filozofijā]], [[kosmoloģija|kosmoloģijā]] un teorētiskajā [[fizika|fizikā]]. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] [[informācijas teorija]]s pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.<ref>[http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130829040455/http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf |date={{dat|2013|08|29||bez}} }} Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā" {{en ikona}}</ref> Vācu inženieris un [[izgudrotājs]] [[Konrāds Cūze]] 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.<ref>[http://www.mathrix.org/zenil/ZuseCalculatingSpace-GermanZenil.pdf] Cūzes  (''Zuse'') raksts: "Rēķināt telpu" {{en ikona}}</ref><ref>[ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618062108/ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf |date={{dat|2020|06|18||bez}} }} Cūzes ''Rechnender Raum'' {{de ikona}}</ref> Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
'''Algebra''' ({{val|ar|اَلْجَبْرْ}} (''al-gabr'') — 'apvienošana') ir viena no [[matemātika]]s pamatnozarēm. Algebra ir zinātne par [[Kopa|kopām]] ar operācijām, kas zināmā mērā analogas darbībām ar skaitļiem. Algebrisku sistēmu piemēri ir grupas, lauki, [[vektors|vektoru]] telpas, gredzeni, struktūras.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences: '''Parīzes metro''' ({{val-fr|Métro de Paris}}) jeb '''Parīzes metropolitēns''' ir [[metro]] sistēma [[Francija]]s galvaspilsētā [[Parīze|Parīzē]], kas sāka darboties 1900. gada 19. jūlijā un tika atvērta uz ''World Expo 1900''. Tas ir viens no Parīzes simboliem. Metro sastāv no sešpadsmit līnijām un 303 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 214 kilometrus, no kuriem lielākā daļa atrodas zem zemes. Pēc 2012. gada datiem metro pārvadāja 1,541 miljardus pasažieru gadā un 4,210 miljonus pasažieru vienas dienas laikā.<ref>http://www.stif.org/IMG/pdf/RA2012-STIF-EN.pdf</ref> Viena brauciena biļete Parīzes metro izmaksā 1,80 [[eiro]], desmit braucienu biļete 14,10 eiro.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Rīgas vēsturiskais centrs
| image       = UNESCO zīme Rīga.jpg
| imagesize   =
| caption     = Piemiņas zīme Rīgai Pasaules kultūras mantojuma sarakstā [[Doma laukums|Doma laukumā]]
| Country     = {{LAT}}
| Location    = [[Rīga]]
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii
| ID          = 852
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 1997
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  7 | longs = 0 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      =
| embedded   =
}}
'''Rīgas vēsturiskais centrs''' ir [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]] iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|objekts]]. UNESCO sarakstā to iekļāva {{dat|1997|12|4||bez}} ar nr. 852.<ref name="vkpai" /> Rīgas vēsturiskais centrs aizņem 1,4% no [[Rīga]]s platības (ir 438,3 [[hektārs|ha]] liels), tajā atrodas apmēram 4000 ēkas.<ref name="vkpai" /> Aizsardzības zona sasniedz 1574,2 ha.<ref name="Likums ‘’Par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanu un aizsardzību’’">{{Tīmekļa atsauce|url=http://helios-web.saeima.lv/bi8/lasa?dd=LP0018_0|title=Likums ‘’Par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanu un aizsardzību’’|work=http://helios-web.saeima.lv/|publisher=[[Latvijas Republikas Saeima]]|accessdate={{dat|2014|12|28||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304133343/http://helios-web.saeima.lv/bi8/lasa?dd=LP0018_0|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> Šis ir viens no trim objektiem Latvijā, kas iekļauti Pasaules mantojuma sarakstā (kopā ar [[Kuldīgas vecpilsēta|Kuldīgas vecpilsētu]] un [[Strūves ģeodēziskais loks|Strūves ģeodēzisko loku]]).

sentences: '''"Galaktikas ceļvedis stopētājiem"''' (''The Hitchhiker's Guide to the Galaxy'') ir [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] komēdiju sērija, kuru sarakstīja [[Duglass Adamss]]. Sākotnēji tas bija [[radioraidījums]], kuru pārraidīja [[BBC Radio 4]] no [[1978]]. gada, bet vēlāk tas tika adaptēts citiem formātiem un dažu gadu laikā tapa par starptautisku multimediju fenomenu. Bez radioraidījuma laika posmā no [[1979]]. līdz [[2009. gads|2009]]. gadam ir iznākušas 6 grāmatas, [[1981]]. gadā uzņemts [[TV seriāls]], kā arī [[1984]]. gadā izveidota [[datorspēle]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences: '''Molekulārfizika''' ir mācība par [[Viela|vielu]], kas pēta [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] īpašības atkarībā no to uzbūves, [[molekula|molekulu]] mijiedarbības spēka un molekulu kustības rakstura. Molekulu sīkākās sastāvdaļas, kas ir [[atoms|atomi]] un [[Atoma kodols|atoma kodoli]], molekulārfizika nepēta. Ar atomu un to kodolu izpēti nodarbojas [[Atomfizika|atomfizikā]] un [[Kodolfizika|kodolfizikā]].

sentences:
noslēgšana [[Pasvale|Pasvalē]] starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaiti un Polijas karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (Maurycy Gottlieb, 1856-1879) zīmējums]]
 arhīva).]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Varlams Šalamovs
|     vārds_orig = Варлам Шаламов
|         attēls = Shalamov.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{flaga|Krievija}} [[Vologda]], [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{Vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta = [[Magadāna]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Kolimas stāsti''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kristofs Hāberlands
| image         = Haberland.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     = Kristofs Hāberlands
| birthdate     = {{dat|1750|1|1}}
| location      = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1803|3|7|1750|1|1}}
| deathplace    = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Klasicisms]]
| famous works  = [[Katlakalna baznīca]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
, Piedņestrā]]
Šis ir '''[[Piedņestra]]s diplomātisko misiju uzskaitījums'''. Piedņestras Moldāvu Republika ir [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|starptautiski neatzīta valsts]], kas pēc [[1990. gada Piedņestras karš|1990. gada Piedņestras kara]] atdalījās no [[Moldova|Moldovas]]. Valsts ir [[Neatzīto Valstu Sadraudzība]]s locekle. Piedņestru neatzīst neviena [[ANO dalībvalstu uzskaitījums|ANO dalībvalsts]], [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] atzīst [[Moldova]]s [[suverenitāte|suverenitāti]] pār Piedņestras teritoriju. Piedņestru atzīst tikai [[Abhāzija]], [[Kalnu Karabahas Republika|Kalnu Karabaha]] un [[Dienvidosetija]]. Šobrīd Piedņestrai ir divas pārstāvniecības ārvalstīs.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Rash of rubella on back (crop).JPG
| alt             =
| caption         =
| DiseasesDB      = 11719
| ICD10           = {{ICD10|B|06||b|00}}
| ICD9            = {{ICD9|056}}
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 001574
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = masalinas
}}

sentences: '''Liesas slimības''' ir dažādi iedzimti vai iegūti [[liesa]]s darbības traucējumi, [[slimība]]s vai [[anomālija]]s. Slikti funkcionējošas liesas dēļ var rasties smagākas slimību formas, piemēram, var rasties smagas [[anēmija]]s forma [[hemolītiskā anēmija|hemolītiskās anēmijas]] gadījumā. Liesu var pārbaudīt ar objektīvām metodēm — palpējot, auskultējot un perkutējot.

sentences: '''Otto''' ir biežs vācu vārds un uzvārds.

sentences: '''Faluņguns''' ({{zh|s=法轮功|t=法輪功|p=Fǎlún Gōng}}, burtiski — ‘Likuma rata piekopšana’) jeb '''Faluņdafā''' ({{zh|s=法轮大法|t=法輪大法|p=Fǎlún dàfǎ}}, burtiski — ‘Likuma rata lielais likums’) ir uz [[ciguns|ciguna]] balstīta eklektiska mācība, kura apvieno elementus no [[budisms|budisma]], taidzicjuaņa, [[daoisms|daoisma]] un [[kristietība]]s. Tās sekotāji šo praksi sauc par "dvēseles un dzīves pašpilnveidošanās ceļu", jo t.s. ''Faluņdafā'' (''Visuma Likums'') ietverot sevī divas Visumā it kā eksistējošās sistēmas — [[Buda]]s un [[Dao]].

sentences: {{cita nozīme|ūdenstilpi|titānu sengrieķu mitoloģijā|Okeāns (mitoloģija)}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Narkokurjers
| operators =
| attēls = Mule poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mule''
| studija = * ''Imperative Entertainment''
* ''Bron Creative''
* ''Malpaso Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|12|10|ASV|2019|01|04|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|174,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4077356545/|title=The Mule |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Narkokurjers"''' ({{Val|en|The Mule}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Pārējās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Maikls Penja]], [[Daiena Vīsta]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz 2014. gada ''[[The New York Times]]'' rakstu ''The Sinaloa Cartel's 90-Year-Old Drug Mule'', kas vēstīja par [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] veterānu, kurš kļuva par narkokurjeru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Advokāts
| attēls                   = The Counselor Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Conseulor''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Kormaks Makkārtijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|3|Londona|2013|10|25|ASV|2013|11|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/counsellor-2013|title=The Counselor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=counselor.htm|title=The Counselor (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Advokāts"''' ({{val|en|The Conseulor}}) ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Penelope Krusa]], [[Kemerone Diasa]], [[Havjers Bardems]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|10|3||bez}} Londonā.

sentences: {{Commonscat|Military of Lithuania|Militārisms Lietuvā}}

sentences:
{{citas nozīmes|ciemu Naujenes pagastā|Juzefova|Juzefova}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Juzefova
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca.jpg
| image_caption            = [[Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca|Jezupovas katoļu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Naujenes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=899&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 29
| population_density_km2   =
| latd  = 55 | latm  = 55| lats  = 45| latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42| longs = 57| longEW = E
| elevation_m              = 135
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5462 Naujene
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Wonder''
| operators =
| attēls = The Wonder (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, vēsturiska
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Florensa Pjū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonder''
| studija = * ''House Productions''
* ''Element Pictures''
* ''Screen Ireland''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|2}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{IRL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Wonder''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Īrija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galveno lomu atveido [[Florensa Pjū]]. Filma ir balstīta uz 2016. gada Emmas Donohijas romānu ar tādu pašu nosaukumu. Donohija ir arī viena no filmas scenārija autorēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{Meteorīta infokaste
| nosaukums        = Čeļabinskas meteorīts
| nosaukums_orig   =
| nosaukumi_citi   =
| attēls           = Chelyabinsk meteor trace 15-02-2013.jpg
| attēla_nosauk    = Meteorīta atstātās pēdas debesīs
| attēla_platums   = 270px
| tips             =
| klase            =
| grupa            =
| strukturālā_klas =
| sastāvs          =
| valsts           = {{RUS}}
| reģions          = [[Čeļabinskas apgabals]] u.c.
| koordinātas      = {{coord|54|30|0|N|61|30|0|E|display=inline,title}}
| novērota_krišana = jā
| krišanas_datums  = {{dat|2013|02|15|SK|bez}}
| atrašanas_datums =
| masa             = ~ 1 [[tonna]]<ref>[https://www.lpi.usra.edu/meteor/metbull.php?code=57165 Chelyabinsk — Meteoritical Bulletin Database] {{angliski}}</ref>
}}
'''Čeļabinskas meteorīta''' krišana tika novērota {{dat|2013|02|15}} [[Krievija|Krievijā]], [[Urāli|Urālu]] reģionā. Spilgta [[bolīds|bolīda]] lidojums tika novērots [[Sverdlovskas apgabals|Sverdlovskas apgabalā]], [[Kurgānas apgabals|Kurgānas apgabalā]], [[Orenburgas apgabals|Orenburgas apgabalā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |author        =
 |authorlink    =
 |datepublished =
 |url           = http://www.oren.ru/news/2674128/
 |title         = На Оренбург упал метеорит?
 |work          =
 |publisher     = Орен.ру
 |accessdate    = 2013-02-15
 |lang          =
 |description   =
 |archiveurl    = https://web.archive.org/web/20130729235342/http://www.oren.ru/news/2674128/
 |archivedate   = 2013-07-29
}} {{krieviski}}</ref> [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabalā]], kā arī [[Kazahstāna]]s ziemeļu rajonos. Atbilstoši sākotnējām aplēsēm [[meteoroīds]] eksplodēja virs [[Čeļabinska]]s 30—70 km augstumā<ref>{{cite news|url=http://www.interfax.ru/russia/news.asp?id=290724|title=Падение метеорита на Урале привело к трем взрывам|date=2013-02-15|publisher=interfax.ru|accessdate=2013-02-15}} {{krieviski}}</ref>, vēlāk tika precizēts, ka galvenais sprādziens notika 29,7 ± 0,7 km augstumā<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Popova|first=Olga P.|last2=Jenniskens|first2=Peter|last3=Emel’yanenko|first3=Vacheslav|last4=Kartashova|first4=Anna|last5=Biryukov|first5=Eugeny|last6=Khaibrakhmanov|first6=Sergey|last7=Shuvalov|first7=Valery|last8=Rybnov|first8=Yurij|last9=Dudorov|first9=Alexandr|date=2013-11-29|title=Chelyabinsk Airburst, Damage Assessment, Meteorite Recovery, and Characterization|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.1242642|journal=Science|language=en|volume=342|issue=6162|pages=1069–1073|doi=10.1126/science.1242642|issn=0036-8075}}</ref>, apmēram 9:20 pēc vietējā laika ([[UTC+6]])<ref>[http://www.interfax.ru/russia/news.asp?id=290651 Метеорит не нанес ущерба воинским частям на Урале] {{krieviski}}</ref>. Zemes atmosfērā iegājušā meteoroīda masa tiek novērtēta no 12 000 līdz 13 000 [[tonna|tonnām]] (smagāks par [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]]).<ref name="NatureNews20131106">{{cite web | last=Schiermeier | first=Quirin | title=Risk of massive asteroid strike underestimated | url=http://www.nature.com/news/risk-of-massive-asteroid-strike-underestimated-1.14114 | work=Nature News | publisher=Nature Publishing Group | date=6 November 2013 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20131107141251/http://www.nature.com/news/risk-of-massive-asteroid-strike-underestimated-1.14114 | archivedate=7 November 2013 | deadurl=no }} {{angliski}}</ref> Izpētīts, ka nokritušais objekts bija [[Apollona tipa asteroīds]].<ref>[http://www.newscientist.com/article/dn23213-russian-meteor-traced-to-apollo-asteroid-family.html#.VQxb1tKsWYM Russian meteor traced to Apollo asteroid family] {{angliski}}</ref>

sentences:
{{atjaunot}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jeļena Isinbajeva
 |      vārds_orig = ''Елена Исинбаева''
 |          attēls = Yelena Isinbayeva by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Jeļena Isinbajeva 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|6|3}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Volgograda|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=174}}
 |           svars = {{mērv|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ({{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 4 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t = 5 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2003]], [[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]])
 |            rc-a = 2 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]], [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 2 ([[2000. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2000]], [[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = {{mērv|m=5,06}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana (2009)
 |             PR2 = {{mērv|m=5,01}}
 |           PR2_d = Kārtslēkšana telpās (2012)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{RUS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2004|teksts=Atēnas 2004}}|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2008|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Parīze 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Budapešta 2004]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Maskava 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Pasaules junioru čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2000. gada Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Santjago 2000]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes čempionāts vieglatlētikā|Pasaules jaunatnes čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[1999. gada Pasaules jaunatnes spēles|Bidgošča 1999]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes spēles]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules jaunatnes spēles|Maskava 1998]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Madride 2005]]|Kārtslēkšana}}
}}
'''Jeļena Isinbajeva''' ({{val|ru|Елена Гаджиевна Исинбаева}}, dzimusi {{dat|1982|6|3}} [[Volgograda|Volgogradā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijusī [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startēja [[kārtslēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Betelgeize
|               attēls =
Betelgeizes atrašanās vieta [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Oriona Alfa, Oriona α
|           zvaigznājs = [[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
|          deklinācija = +07° 24′ 25.426″
|        rektascensija = 05h 55m 10.3053s<ref name="SIMBAD">{{Tīmekļa atsauce | url=http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=betelgeuse | title =SIMBAD query result: BETELGEUSE – Semi-regular pulsating Star | publisher=Centre de Données astronomiques de Strasbourg | accessdate=2007-06-20}}</ref>
|    redzamais spožums = no +0,2 līdz +1,2
|   absolūtais spožums = −5,14
|                 masa = ~18—19<ref name="KALER">{{Tīmekļa atsauce | title=Betelgeuse (Alpha Orionis) | publisher=University of Illinois | author=Kaler, James B. (Jim) | work=Stars website | url=http://stars.astro.illinois.edu/sow/betelgeuse.html | accessdate=2009-07-19}}</ref>
}}
'''Betelgeize''' ({{val|en|Betelgeuse}}), pazīstama arī kā '''Oriona Alfa''' jeb '''Oriona α''' ([[angļu valoda|angļu]]:''α Orionis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|devītā spožākā zvaigzne]] pie debesīm [[nakts]] laikā un otra spožākā zvaigzne [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] (uzreiz aiz [[Rīgels|Rīgela]]). Tās [[redzamais spožums]] variē starp 0,2 un 1,2. Betelgeize tiek klasificēta kā [[sarkanais pārmilzis]] un tā ir viena no lielākajām pašlaik zināmajām zvaigznēm. Tā atrodas apmēram 640 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Harper, G. M., Brown, A., Guinan, E. F. [http://iopscience.iop.org/article/10.1088/0004-6256/135/4/1430/pdf "A New VLA-Hipparcos Distance to Betelgeuse and its Implications"]. PDF. ''The Astronomical Journal'' '''135''' (4). April, 2008. pp. 1430–40. Retrieved November 12, 2015.</ref>

sentences: '''15. aprīlis''' ir gada 105. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (106. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 260 dienas.

sentences:
"dzīvības koks"]]
'''Filoģenētika''' ({{val|grc|φῦλον}}, ''phûlon'' — ‘cilts, ģints’, {{gree|γένεσις}}, ''génesis'' — ‘izcelsme’) ir [[ģenētika]]s nozare, kas pētī visas [[ģenētiskais materiāls|ģenētiska materiāla]] un tā elementu pārvērtības, sākot ar ģenētiskā materiāla pārkombinēšanos [[dzimumvairošanās]] procesā un [[mutācija|mutācijām]] un beidzot ar [[ģenētiskais sastāvs|ģenētiskā sastāva]] pārmaiņām populācijās. [[Evolūcijas teorija]] apgalvo, ka dažādu sugu līdzība bieži norāda uz vispārējo izcelsmi vai vispārējo priekšteci. Līdz ar to šajā nozarē nodarbojas ar evolucionāro attiecību atklāšanu un noskaidrošanu starp dažādiem organismiem, gan mūsdienu, gan izmirušām sugām.

sentences:
]]
'''Izmirstošas sugas''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] un citu [[organisms|organismu]] [[suga]]s, kas atrodas uz [[izmiršana]]s robežas. Izmirstošo sugu rādītāji parasti ir [[populācija]]s strauja samazināšanās, piemēram, sugas nespējai pielāgoties [[dabiskā vide|dabiskās vides]] izmaiņām, [[malumedniecība]] vai citi iemesli, kā rezultātā samazinās īpatņu skaits. Apdraudēto sugu uzraudzību kopš 1966. gada ir uzņēmusies [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] (IUCN). Tā globāli un sistemātiski apdraudētās sugas iekļauj "[[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]]". "[[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]]" ir iekļautas sugas, kas ir apdraudētas Latvijas līmenī.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Maiks Pauels
 |          attēls = Osaka07_D7A_Mike_Powell.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = M. Pauels 2007. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1963|11|10}}
 |         dz_viet = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Tāllēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,95 m ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR1_d = Tālēkšanā
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Maikls "Maiks" Entonijs Pauels''' ({{val|en|Michael "Mike" Anthony Powell}}; dzimis {{dat|1963|11|10}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], startēja [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņam pašlaik pieder pasaules rekords tāllēkšanā (8,95 m), ko viņš uzstādīja 1991. gada 30. augustā [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātā Tokijā]].

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils vecticībnieku baznīca.
2010. gada 14.septembrī.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Ivars Pētersons
| Vārds_orig =
| Attēls = IvarsPetersons.jpg
| Att_izm = 300px
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|27}}
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = Rīga, Latvija
| Žanrs = [[rokenrols]], [[rockabilly]]
| Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists, dziesmu autors
| Instrumenti = [[ģitāra]], [[klavieres]]
| Gadi = 1988-pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Platforma Records]]
Ivars Pētersons
| Darbojies_arī = [[Crazy Heads]] (1995-2003)
 [[Petersons Band]] (kopš 2003)
| Mlapa = http://ivarspetersons.com/
| Dzimums = V
}}

sentences:
{{Motorsportista infokaste
| Bilde         = [[file:Winners of 2nd final of Individual Speedway European Championship 2013 (Pedersen).jpg]]
| Paraksts      = Pēdersens 2013. gadā
| Taut          = {{DEN}}
| Vds           = [[Speedway Grand Prix]]
| Num           =
| SKom          =
| Kom           =
| Sez           =
| Zvg           = {{zvaigzne}}{{zvaigzne}}{{zvaigzne}}
| Čemp          = 3 ([[Speedway Grand Prix 2003|2003]], [[Speedway Grand Prix 2007|2007]], [[Speedway Grand Prix 2008|2008]])
| Sac           = 178
| Ral           =
| Uzv           = 16
| Pjed          = 49
| Pole          =
| Apl           =
| Pirm          =
| Pēd           =
| Pirmu         =
| Pēdu          =
| Dzim          = 1977
| Dzim_m        = 4
| Dzim_d        = 2
}}
'''Nikijs Pēdersens''' ({{val|da|Nicki Pedersen}}; dzimis {{dat|1977|4|2}}, [[Odense|Odensē]], [[Dānija|Dānijā]])<ref>Oakes, P.(2006). ''Speedway Star Almanac''. {{ISBN|0-9552376-1-0}}</ref> ir [[dāņi|dāņu]] [[spīdvejs|spīdveja]] braucējs. Viņš bija [[Spīdveja Pasaules čempionāts|Spīdveja Pasaules čempions]] [[2003. gads|2003]]., [[2007. gads|2007]]. un [[2008. gads|2008]]. gadā un daudzkārtējs ''[[Speedway Grand Prix]]'' posmu uzvarētājs.<ref>Bamford, R.(2007). ''Speedway Yearbook 2007''. {{ISBN|978-0-7524-4250-1}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alloklazīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/D.22-60
|ķīm_formula=
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=Melna
|habituss=Masīvs, prizmatiski kristāli, radiāli izkārtoti kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, izteikta - citā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,17
}}
__NOTOC__

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Italy|Itālijas biatlonisti}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Hyundai Motor Company
| native_name = 現代自動車
| logo = [[File:Hyundai Motor Company logo.svg|180px]]
| caption =
| type = Publiska
| genre =
| foundation = {{dat|1967|12|29|N|bez}}
| founder =
| location = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
| locations =
| key_people =
| area_served = Visa pasaule
| industry = Autoindustrija
| products =
| production = {{increase}} 2 943 529 vienības (''2011'')
| sales = {{increase}} 4 051 905 vienības (''2011'')
| revenue = {{increase}} {{ASV dolārs|84 miljardi}} (2012)<ref name=10K>{{ziņu atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/financials/financials.asp?ticker=005380:KS&dataset=incomeStatement&period=A&currency=US%20Dollar|title=Financial Statements For Hyundai Motor Co (005380)|work=businessweek.com|access-date={{dat|2013|12|14||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130604000917/http://investing.businessweek.com/research/stocks/financials/financials.asp?ticker=005380:KS&dataset=incomeStatement&period=A&currency=US%20Dollar|archivedate={{dat|2013|06|04||bez}}}}</ref>
| net_income = {{profit}} {{ASV dolārs|9 miljardi}} (2012)<ref name=10K/>
| assets = {{increase}} {{ASV dolārs|109 miljardi}} (2012)<ref name=11K>{{ziņu atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/financials/financials.asp?ticker=005380:KS&dataset=balanceSheet&period=A&currency=US%20Dollar|title=Financial Statements For Hyundai Motor Co (005380)|work=businessweek.com|access-date={{dat|2013|09|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191029022237/https://www.bloomberg.com/tosv2.html?vid=&uuid=f94c7490-f9f2-11e9-8e02-47bb08e8f4ff&url=L3Jlc2VhcmNoL3N0b2Nrcy9maW5hbmNpYWxzL2ZpbmFuY2lhbHMuYXNwP3RpY2tlcj0wMDUzODA6S1MmZGF0YXNldD1iYWxhbmNlU2hlZXQmcGVyaW9kPUEmY3VycmVuY3k9VVMlMjBEb2xsYXI=|archivedate={{dat|2019|10|29||bez}}}}</ref>
| equity = {{profit}} {{ASV dolārs|43 miljardi}} (2012)<ref name=11K/>
| num_employees = 57 105 (2011)
| subsid =
| homepage = {{URL|http://worldwide.hyundai.com/}}
| footnotes =
}}
'''''Hyundai Motor Company''''' ir ''[[Hyundai Motor Group]]'' piederošs uzņēmums, kas ir lielākais [[Dienvidkoreja|Dienvdidkorejas]] [[automašīna|automašīnu]] ražotājs. Savu darbnīcu jaunais mehāniķis Chung Ju-yung, kurš iepriekš strādāja par krāvēju, visādu darbu veicēju un kurjeru, atvēra 1938. gadā. Bet ambiciozais nosaukums Hyundai, kas nozīmē "mūsdienīgums" vai "jaunais laiks" parādījās vēlāk. 1947. gadā šo nosaukumu ieguva daudzprofilu uzņēmums ''Hyundai Construction'', kas pildīja [[ASV Armija|ASV armijas]] ierēdņu pasūtījumus, pēc tam cēla mājas, tiltus un būvēja kuģus. Daudzsološo kompāniju arvien vairāk interesēja autobūve un beidzot 1967. gadā uz pēckara būvniecības viļņa tika dibināta "Hyundai Motor Company".

sentences:
Par [[leņķis|leņķa]] '''sinusu''' sauc uz tā balstīta [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] [[katete|pretkatetes]] un [[hipotenūza]]s garumu [[attiecība|attiecību]]. To var simboliski pierakstīt šādi:
:<math> \sin \alpha = \frac{\text{pretkatete}}{\text{hipoten}\bar{\text{u}}\text{za}}, \,</math>
kur "sin α" apzīmē sinusu no leņķa α un "pretkatete" un "hipotenūza" apzīmē attiecīgi pretkatetes (leņķim pretējas katetes) un hipotenūzas garumus. Šādā veidā sinusu var definēt [[šaurs leņķis|šauriem leņķiem]]. Savukārt, izmantojot [[trigonometrija|trigonometrisko riņķi]], sinusu var definēt jebkuram leņķim.

sentences:
{{Citas nozīmes|Misisipi štatu|Misisipi|Misisipi}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Misisipi
Mississippi
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Džeksona]]
| pilsēta = [[Džeksona]]
| iestāšanās = [[1817]]. gada [[10. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = MS US-MS
| mājaslapa = [http://www.mississippi.gov www.mississippi.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 2 963 914
| iedzīvotājiV = 35
| iedzblīvums = 24,5
| iedzblīvumsV = 32
| ieņēmumi = 43 567
| ieņēmumiV = 50
| rase = baltādainie — 59%
melnādainie — 37%
| reliģija = vairums [[protestanti]]
| platība = 125 443
| platībaV = 32
| garums = 545
| platums = 275
| ūdens = 3
| augstums = Vūdala kalns, 246
| Vaugstums = 91
| Zaugstums = Meksikas līcis, 0
}}'''Misisipi''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidu reģionā. Misisipi [[galvaspilsēta]] ir [[Džeksona]]. Misisipi robežojas ar [[Alabama]]s, [[Ārkanzasa]]s, [[Luiziāna]]s un [[Tenesī]] štatiem, kā arī ar [[Meksikas līcis|Meksikas līci]].

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Serbia}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Kauzalģija''' ir stipras lēkmveidīgas dedzinošas [[sāpes]], kas ir saistītas ar [[Perifērā nervu sistēma|perifēro]] [[Nervs|nervu]] bojājumu.<ref name="Skoromiec.etal2007"/><ref name="Zotkin2014"/> Sāpes pie kauzalģijas pastiprinās pie viegla pieskāriena, vēja pūtiena, negatīvam [[Emocija|emocijām]] un lokalizējas bojāta perifēra nervu zonā. Tai ir raksturīgs "mitras lupatas" simptoms; šis simptoms apstiprinās, ja pieliekot mitru lupatu uz sāpīgu zonu sāpes samazinās.<ref name="Skoromiec.etal2007"/> Visbiežāk kauzalģija parādās pie daļējiem ''[[nervus medianus]]'' un ''[[Nervus tibialis|n. tibialis]]'' [[Nervu stumbrs|stumbra]] bojājumiem.<ref name="Skoromiec.etal2007"/> Mičels S. V. 1864. gadā ievēsis šo terminu.<ref name="Zotkin2014"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Urotropīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksametilēntetramīns,
heksamīns, metēnamīns
|           CAS numurs = 100-97-0
|      ķīmiskā formula = C6H12N4
|              molmasa = 140,19
|              blīvums = 1270
|  kušanas temperatūra = 270 °C ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 85,3 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Urotropīns''' (heksametilēntetramīns, (CH2)6N4) ir balta, kristāliska viela, kas kūst (sublimējas) pie 270 °C. Tas ir [[heterocikli|heterocikliskais savienojums]], kas pieskaitāms pie tricikliskajiem [[amīni]]em. Urotropīns satur 6 metilēngrupas, kas saista savā starpā 4 slāpekļa atomus; tā telpiskā struktūra līdzīga [[adamantāns|adamantāna]] struktūrai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Buteo buteo -Netherlands-8.jpg
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Accipitriformes
|       kārta_lv = Vanagveidīgie
|         dzimta = Accipitridae
|      dzimta_lv = Vanagu dzimta
|    apakšdzimta = Buteoninae
| apakšdzimta_lv = Klijānu apakšdzimta
|          ģints = Buteo
|       ģints_lv = Klijāni
|           suga = Buteo buteo
|        suga_lv = Peļu klijāns
|       binomial = Buteo buteo ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      izplatība =

{{legend|#00FF00|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1E90FF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#008000|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|    kategorijas = nē
}}
'''Peļu klijāns''' (''Buteo buteo'') ir liela vai vidēja lieluma [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') dienas plēsīgais putns. Izdala 6 pasugas.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/raptors/ |title=World Bird List: Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors, 2020 |access-date={{dat|2020|03|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200424063017/https://www.worldbirdnames.org/bow/raptors/ |archivedate={{dat|2020|04|24||bez}} }}</ref> Tas ir ļoti noderīgs [[putns]], jo iznīcina ļoti daudz [[grauzēji|grauzēju]], kuri kaitē [[lauksaimniecība]]i.<ref name=ave/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dankeldas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Dunkeld_Cathedral_Exterior,_Dunkeld,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Dankeldas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Dankeldas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.565
| longd                 = -3.589722
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Pērta un Kinrosa|Dankelda}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1260. gads
| year_completed        = 1501. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dankeldas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2086395"
}
</mapframe>
'''Dankeldas katedrāle''' ({{val|en|Dunkeld Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Dankelda|Dankeldā]] uz ziemeļiem no [[Pērta (Skotija)|Pērtas]]. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences: , [[broms]] un [[Jods (elements)|jods]] istabas temperatūrā. Hlors ir gāzveida [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]], broms ir šķidrs un jods ir cieta viela. [[Fluors]] tā lielās [[reaģētspēja]]s dēļ attēlā nav iekļauts.]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Třeboňsko - Suillus flavidus 01.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. flavidus
| suga_lv =Purva sviestbeka
| binomial =Suillus flavidus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cefejs
| abbreviation = Cep
| name_latin = Cepheus
| RA = 22
| dec = +70
| areatotal = 588
| arearank = 27. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Aldemarins
| starmagnitude = 2,44
| neareststarname = ''Kruger 60''
| stardistance = 13,15
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Kasiopeja]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]
[[Kategorija:Veselība]]
[[Kategorija:Uguns]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]

sentences: '''Imunoloģija''' ir zinātne, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] un [[dzīvnieks|dzīvnieka]] organisma neuzņēmības pret [[infekcija]]s ierosinātājiem, svešiem [[audi]]em un vielām nodrošinošās aizsargreakcijas.<ref name="lpe">{{lpe|4|229.—230}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Salvelinus fontinalis.jpg
|  att_nosaukums = [[Avota palija]] (''Salvelinus fontinalis'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Euteleosteomorpha
|     kohorta_lv = Progresīvo kaulzivju kohorta
|   apakškohorta = Protacanthopterygii
|apakškohorta_lv = Lašu apakškohorta
|          kārta = Salmoniformes
|       kārta_lv = Lašveidīgās
|        kārta_r = Lašu dzimta
|         dzimta = Salmonidae
|      dzimta_lv = Lašu dzimta
|       binomial = Salmonidae <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|    kategorijas = nē
|     iedalījums =
* [[Alatu apakšdzimta]] (''Thymallinae'')
* [[Lašu apakšdzimta]] (''Salmoninae'')
* [[Sīgu apakšdzimta]] (''Coregoninae'')
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ko vēlas meitene
| attēls                   = Whatagirlwants.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What a Girl Wants''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Denijs Gordons]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Bills Džerbers]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         =
* [[Dženija Biksa]]
* [[Elizabete Čendlere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Olivers Džeimss]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Di Novi Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|4|4||bez}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-girl-wants-2003|title=What a Girl Wants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatagirlwants.htm|title=What a Girl Wants (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ko vēlas meitene"''' ({{val|en|What a Girl Wants}}) ir 2003. gada komēdija, kas balstīta uz Viljama Daglasa-Horna lugu "''The Recluctant Debutante''". Filmas režisors ir [[Denijs Gordons]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Bainsa]], [[Kolins Fērts]], [[Kellija Prestone]] un [[Olivers Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|4|4||bez}}.

sentences: '''Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]]. To sāka būvēt [[2021. gads|2021. gada]] rudenī, bet atklāja {{dat|2022|10|14}}. Lai gan nosaukumā minēts [[Centrs (Rīga)|pilsētas centrs]], veloceļš sākas [[Torņakalns|Torņakalnā]], savienojot [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālo bibliotēku]] ar [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitātes Akadēmisko centru]] ([[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māju]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māju]]) un [[Bērnu klīniskā universitātes slimnīca|Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu]], tālāk vedot uz [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnu]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/riga-atklats-jaunizbuvetais-velocels-centrsziepniekkalns.a478043/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Rīgā atklāts jaunizbūvētais veloceļš «Centrs–Ziepniekkalns»] lsm.lv 2022. gada 14. oktobrī</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kingmena rifs
|attēls              = Kingman Reef Oct 2003.jpg
|attēla paraksts     = Kingmena rifs ar izdīgušu [[kokospalma|kokospalmu]] 2003. gadā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Laina salas]]
|latd=6|latm=23|lats=0|latNS=N |longd=162|longm=25|longs=0|longEW=W
|platība             = 0,012
|garums              = 18
|platums             = 9
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1,5
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = [[ASV Mazās Aizjūras Salas]]
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kingmena rifs''' ({{val-en|Kingman Reef}}) ir lielākoties iegrimis, neapdzīvots tropiskais [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā nedaudz uz ziemeļiem no [[ekvators|ekvatora]]. Kingmena rifs pieder pie [[Laina salas|Laina salām]] un ir to galējais ziemeļu punkts. Tuvākā sala ir [[Palmiras atols]] 65 km attālumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sasien mani! Atsien mani!
| operators =
| attēls = ¡átame! poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, romantika
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viktorija Avrila]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Lolesa Leona]]
* [[Fransisko Ravals]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''¡Átame!''
| studija = ''El Deseo S.A.''
| montāža =
| izplatītājs = ''Lauren Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|12}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sasien mani! Atsien mani!"''' ({{Val|es|¡Átame!}}) ir 1989. gada [[Spānija]]s romantiska melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viktorija Avrila]], [[Antonio Banderass]], [[Lolesa Leona]] un [[Fransisko Ravals]].

sentences: '''Empātija''' jeb '''līdzjūtība''' ir otra [[Cilvēks|cilvēka]] [[Emocionālais stāvoklis|emocionālā stāvokļa]] izpratne līdzpārdzīvojot; spēja paralēli pārdzīvot tās [[emocijas]], kuras izjūt otrs, it kā iekļūstot otra [[subjektīvs|subjektīvajā]] jūtu pasaulē. Tas nozīme, ka cilvēks jūt  otra [[prieks|prieku]] vai [[bēdas]] tā, kā to jūt otrs, un saprot iemeslus šīm jūtām tā, kā to saprot otrs, vienlaicīgi tomēr saglabājot nelielu distanci, skatoties kā no malas, nesaplūstot ar otru cilvēku. Var teikt, ka empātija ietver delikātu klātbūtni cita cilvēka izjūtām, bez [[vērtējums|vērtējuma]], [[kritika]]s vai [[nosodījums|nosodījuma]], un ar gatavību sniegt emocionālu atbalstu.

sentences: '''Lisabonas stratēģija''' ({{val|en|Lisbon Strategy}}), pazīstama arī kā '''Lisabonas process''' (''Lisbon Process'') vai '''Lisabonas dienaskārtība''' (''Lisbon Agenda''), ir [[Eiropas Savienība]]s ilgtermiņa attīstības [[plāns]], kā arī tā īstenošanas process. Lisabonas [[stratēģija|stratēģiju]] pieņēma [[Eiropas Komisija]] savā [[sesija|sesijā]] [[Lisabona|Lisabonā]] 2000. gadā. Stratēģijas [[mērķis]] bija risināt problēmas, saistītas ar lēno Eiropas Savienības [[ekonomiskā attīstība|ekonomisko attīstību]], atpalicību [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] jomā, nepietiekošo [[darba ražīgums|darba ražīguma]] izaugsmi u.c. jomās, tā, lai līdz 2010. gadam Eiropas Savienība kļūtu par [[konkurētspēja|konkurētspējīgāko]], dinamiskāko, uz [[zināšanas|zināšanām]] balstīto reģionu pasaulē.

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Polygonum bistorta a3.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Polygonum bistorta|Zalkšu sūrene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Caryophyllales
|         rinda_lv =Neļķu rinda
|           dzimta =Polygonaceae
|        dzimta_lv =Sūreņu dzimta
|            ģints =Polygonum
|         ģints_lv =Sūrenes
|             suga =P. bistorta
|          suga_lv =Zalkšu sūrene
|         binomial =Polygonum bistorta L.
|        sinonīmi= ''Bistorta officinalis'' [[Delarbre]] Bistorta major Grey.
}}

sentences: '''Analīze''' ({{val|grc|ἀνάλυσις}}, ''análusis'' — ‘sadalīšana’) ir viena no [[pētīšanas metode|pētīšanas metodēm]], kurā galvenokārt tiek noskaidroti dažādu [[process|procesu]] cēloņi un sekas, kā arī [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņu]] sastāvs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ciconia nigra 3 (Marek Szczepanek).jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Ciconiiformes
|      kārta_lv = Stārķveidīgie
|        dzimta = Ciconiidae
|     dzimta_lv = Stārķu dzimta
|         ģints = Ciconia
|      ģints_lv = Stārķi
|          suga = C. nigra
|       suga_lv = Melnais stārķis
|      binomial = Ciconia nigra ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|     izplatība =

{{legend|#FFA000|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#3B6FFF|Sastopams neligzdošanas sezonā}}
{{legend|#3BA06F|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Citas nozīmes|Livonijas karu|Ziemeļu kari|Ziemeļu kari}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Livonijas karš
|partof=[[Livonijas-Maskavijas kari]]em, [[Lietuvas—Maskavijas kari]]em, [[krievu-zviedru kari]]em, [[krievu-poļu kari]]em, [[poļu-zviedru kari]]em un [[dāņu-zviedru kari]]em
|image=
|caption=Kara uzvarētājs [[Stefans Batorijs]] sarunās ar krievu cara sūtņiem pie [[Pleskava]]s ([[Jans Matejko|Jana Matejko]] glezna)
|date=[[1558]]—[[1583]]
|place=[[Livonija]], [[Krievija]], [[Polija-Lietuva]]
|casus=[[Krievijas cariste]]s centieni iegūt kontroli pār Livoniju.
|territory=Polija-Lietuva ieguva visu tagadējo Latviju un Igaunijas dienviddaļu, Zviedrija ieguva [[Zviedru Igaunija|Igaunijas ziemeļdaļu]], Dānija ieguva [[Sāmsala|Sāmsalu]].
|result=Polijas-Lietuvas ([[Jamas-Zapoļskas miers]]) un Zviedrijas ([[Pļusas pamiers]]) uzvara pār Krieviju un Dāniju (Kroneborgas miera līgums). [[Krievija]]s cariste zaudēja kara laikā iegūtās teritorijas un atteicās no [[Livonijas karaliste]]s dibināšanas plāna. [[Livonijas Konfederācija]] zaudēja suverenitāti un tika sadalīta starp Polijas-Lietuvas, Dānijas un Zviedrijas valstīm. Tika nodibināta autonoma [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]].
|combatant1= [[Livonijas Konfederācija]]
 2.posms -
 [[Lietuvas dižkunigaitija]]
 3. un 4. posms -
 [[Polija-Lietuva|Polijas-Lietuvas kopvalsts]]
 4.posms -
 [[Zviedrija|Zviedrijas karaliste]]
|combatant2= [[Krievijas cariste]]
  Kasimovas un Kazaņas hanistes<ref>Pēc Kasimovas (1452) un Kazaņas (1552) hanistu pakļaušanas tās turpināja pastāvēt kā [[Maskavija]]s vasaļvalstis</ref>
 [[Livonijas karaliste]] (vienīgi kara 3. posmā)
|commander1= [[Livonijas mestri]] [[Vilhelms fon Firstenbergs]], [[Gothards Ketlers]]
Rīgas domkungs [[Frīdrihs Felkerzāms]]
[[Lietuvas lielkņazs|Lietuvas lielkņazi]] [[Sigismunds II Augusts]], [[Stefans Batorijs]]
 [[Zviedrijas karaļi]] [[Ēriks XIV Vāsa|Ēriks XIV]], [[Juhans III]]
|commander2= cars [[Ivans IV]], vojevodas Gļinskis, Zaharjins-Jurjevs, Basmanovs, Adaševs, Šuiskis (1558), Serebrjanijs (1559)
hans [[Šigalejs]], hans [[Sainbulats]] (cars [[Semjons Bekbulatovičs]])
Livonijas ķēniņš un Dānijas princis [[Magnuss (Livonijas karalis)|Magnuss]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
|Battles won1= [[Cēsu kauja (1578)|Cēsu kauja]], [[Pleskavas aplenkums]]|
|Battles won2=[[Narvas aplenkums]], [[Kauja pie Tirzas]], [[Ērģemes kauja]]
|notes=
}}
{{Latvijas vēsture}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Makss Peins
 | oriģinālnos = ''Max Payne''
 |      attēls = Max Payne poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma, trilleris
 |    režisors = [[Džons Mūrs]]
 |  producents =
* [[Skots Feijs]]
* [[Džūlija Jorna]]
* Džons Mūrs
 |   scenārijs = [[Bo Torns]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Bo Bridžess]]
* ''[[Ludacris]]''
* [[Kriss O'Donels]]
* [[Nellija Furtado]]
 |      mūzika =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Baks Sanderss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Firm Films]]''
* ''[[Foxtor Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|10|17}}
 |      ilgums = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/max-payne-2008|title=Max Payne|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611140944/http://www.bbfc.co.uk/releases/max-payne-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maxpayne.htm|title=Max Payne (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|87 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Makss Peins''' ({{val|en|Max Payne}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta trilleris, kas balstīts uz tāda paša nosaukuma videospēlēm. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džons Mūrs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Mila Kūnisa]], [[Bo Bridžess]], ''[[Ludacris]]'', [[Kriss O'Donels]] un [[Nellija Furtado]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|17||bez}}.

sentences: '''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

sentences: '''Viltus ziņas''' ir maldinoša [[informācija]] vai [[dezinformācija]], kas parasti tiek izplatīta [[Sociālais medijs|sociālajos medijos]] un tradicionālajos [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]] ar mērķi maldināt, lai gūtu finansiālu vai politisku labumu. Viltus ziņu autori bieži izmanto uzmanību piesaistošus, sensacionālus virsrakstus vai pilnīgi safabricētus stāstus, lai palielinātu lasītāju skaitu un citējamību.

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences:
[[Kategorija:Paramore]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mikeli
 | native_name              = ''Mikkeli, Sankt Michel''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Mikkelin keskusta Naisvuorelta.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | flag_size                =
 | image_shield             = Mikkeli.vaakuna.svg
 | shield_size              = 80px
 |pushpin_map               = Somija
 | latd  = 61| latm  = 41| lats  = 00| latNS  = N
 | longd = 27| longm = 16| longs = 00| longEW = E
  | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Somija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Dienvidsavo]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Kimmo Mikanders
 | established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
  | established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 2124.6
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 48970
 | population_as_of         = 2012
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +2
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = [http://www.mikkeli.fi  mikkeli.fi]
 | footnotes                =
}}
'''Mikeli''' ({{val|fi|Mikkeli}}) vai '''Sanktmihela''' ({{val|sv|Sankt Michel}}) ir pilsēta un pašvaldība [[Somija]]s dienvidu centrālajā daļā, [[Dienvidsavo]] administratīvais centrs.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Neciklopēdija
| logo_attēls          =
| veids                = Satīrisks [[wiki]]
| valsts               =
| īpašnieks            =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|1|2}}
| valodas              =
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Nav obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| mājas_lapa           = {{url|https://en.uncyclopedia.co}}
}}
'''Neciklopēdija''' (''Uncyclopedia'') ir satīriska [[tīmekļa vietne]], kurā tiek [[Parodija|parodēta]] [[Vikipēdija]]. Mājaslapa tika atvērta 2005. gadā sākotnēji kā uz ''[[wiki]]'' bāzēts projekts [[Angļu valoda|angļu valodā]]. Pašlaik Neciklopēdija ir pieejama vairāk nekā 75 [[Valoda|valodās]], arī [[Latviešu valoda|latviešu valodā]]. Rakstu veidošanā tiek izmantoti dažādi [[Humors|humora]] stili. Tāpat kā Vikipēdijai, arī Neciklopēdijai ir savas vadlīnijas, kāda veida saturs ir pieņemams un kāds nav. Laika gaitā šīs pamatnostādnes ir kļuvušas arvien stingrākas. Mājaslapa ir saņēmusi mediju uzmanību ar saviem rakstiem par cilvēkiem un vietām.

sentences:
'''Skriemeļi''' (''Vertebrae)'' ir neliela izmēra [[kauli]], kas, savienojoties kopā ar starpskriemeļu diskiem, veido [[mugurkauls|mugurkaulu]]. Normāli cilvēka [[mugurkauls|mugurkaulu]] veido 33 - 34 skriemeļi, no kuriem 24 ir savienoti ar locītavām, bet 9 - 10 ir modificēti, radot [[krustu kauls|krustu]] un [[astes kauls|astes]] kaulu. [[Krustu kauls|Krustu kaulu]] veido 5 saauguši skriemeļi; [[astes kauls|astes kaulu]] veido 4 - 5 saauguši skriemeļi. Starp pārējiem 24 skriemeļiem atrodas [[starpskriemeļu diski]], šie skriemeļi tiek nosaukti atkarībā no tā, kurā [[mugurkauls|mugurkaula]] daļā tie atrodas:
* Kakla skriemeļi (''vertebrae'' C1 - C7)
* Krūšu skriemeļi (''vertebrae'' Th1 - Th 12)
* Jostas skriemeļi (''vertebrae'' L1 - L5)

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''D.O.A.''
| operators =
| attēls = D.O.A. (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rudolfs Mate]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Pamela Britone]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''D.O.A.''
| studija = * ''Harry Popkin Productions''
* ''Cardinal Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|4|21}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''D.O.A.''''' ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rudolfs Mate]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]] un [[Pamela Britone]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezitiloksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O
|molmasa=98,14
|blīvums=858
|kušanas temperatūra=-53 °C
|viršanas temperatūra=129 °C
}}
'''Mezitiloksīds''' (izobutenilmetilketons, izopropilidēnacetons, 4-metil-3-pentēn-2-ons, CH3C(O)CH=C(CH3)2) pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Mezitiloksīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar piparmētru smaržu.

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences: '''Klonālie augi''' ir tādi [[augi]], kas vairojas [[bezdzimumvairošanās|bezdzimumiski]], radot veģetatīvus pēcnācējus, kuri paliek piesaistīti vecākiem vismaz līdz brīdim, kad tie ir izveidojušies. Klonālo augu sugas ir plaši izplatītas, dominē dažādos [[biotops|biotopos]], un tām ir nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības uzturēšanā, [[Ekosistēma|ekosistēmas]] funkcijās un bioloģiskajā [[Invazīva suga|invāzijā]]. Klonālos augus vienkārši var uzskatīt par veģetatīvās (bezdzimuma) vairošanās veidu, jo klonālā organisma jeb ģenetas individuālie komponenti jeb rameti ir salīdzinoši neatkarīgi un pēc atdalīšanas no ģenetas veido pilnīgi patstāvīgu organismu, kas var iegūt barības vielas un ūdeni, veikt fotosintēzi, uzglabāt rezerves vielas, izplatīties veģetatīvi un vairoties ģeneratīvi<ref name=":0">Druva-Lūsīte, Ieva. "Mikorizu simbioze jūras piekrastes augiem un tās iespējamā adaptīvā nozīme." (2010).</ref>.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Laboratorijas čips''' ({{val|en|lab-on-a-chip}} jeb LOC) ir ierīce, kas apvieno vienu vai vairākas laboratorijas funkcijas vienā [[integrālā shēma|integrālajā shēmā]] (parasti saukta par mikroshēmu jeb čipu), kuras izmērs ir tikai no milimetra līdz dažiem kvadrātcentimetriem, lai panāktu automatizāciju un augstas veiktspējas skrīningu. LOC var apstrādāt ļoti mazus šķidrumu tilpumus, kas nepārsniedz pikolitrus. Laboratorijas čipi ir mikroelektromehānisko sistēmu (MEMS) ierīču apakškopa, un dažkārt tās dēvē par "mikrokopējām analīzes sistēmām" (µTAS). LOC var izmantot mikrofluīdiku, kas ir nelielu šķidrumu daudzumu fizika, manipulācija ar tiem un to izpēte. Tomēr, stingri ņemot, "laboratorija vienā mikroshēmā" parasti apzīmē viena vai vairāku laboratorijas procesu mērogošanu līdz mikroshēmas formātam, savukārt "µTAS" ir veltīta laboratorijas procesu kopējās secības integrācijai, lai veiktu ķīmisko analīzi. Termins "''lab-on-a-chip''" tika ieviests, kad izrādījās, ka µTAS tehnoloģijas ir izmantojamas ne tikai analīzes vajadzībām.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Torņakalns]]
[[Kategorija:Torņakalns]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Dipterus (35205867920).jpg
| att_nosaukums =  ''Dipterus'' sp. pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Dipteridae
| dzimta_lv = Dipterīdas
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Dipterinae}}
* † {{TaksoSaite|Rhinodipterinae}}
* † {{TaksoSaite|Orlovichtiinae}}
|   binomial = Dipteridae <small>Owen, 1846</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dipterīdas''' (''Dipteridae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] dzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Dzimtu 1846. gadā aprakstīja angļu paleontologs [[Ričards Ovens]]. Zivis dzīvoja no [[Devons|devona]] līdz [[Triass|triasa]] periodam, un to paliekas plaši tiek izmantotas kā ģeoloģisko slāņu raksturojošas [[vadfosīlija]]s, īpaši [[zobu plātne]]s. Arī Latvijas devona nogulumos ir sastopamas dipterīdu fosilās paliekas (piem. ''Rhinodipterus''<ref>В.С. Сорокин, Л.А. Лярская, Л.С. Саваитова и др, Девон и карбон Прибалтики, издательство "Зинатне", Рига, 1981. г., 182. lpp.</ref>).

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name          = Nacionālā mākslas galerija
| native_name  = National Gallery of Art
| native_name_lang = en
|image         = National Gallery of Art - West Building.JPG
|established   = 1937
|pushpin_map   = Vašingtonas centrs
|latitude      = 38.89147
|longitude     = -77.02001
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|visitors      = 4,6 miljoni (2009)<ref name=AN>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf|title=Exhibition and museum attendance figures 2009|publisher=[[The Art Newspaper]]|location=London|date=April 2010|accessdate=20 May 2010|archive-date={{dat|2013|10|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131002094032/http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf}}</ref>
|website       = [http://www.nga.gov/ www.nga.gov]
}}
'''Nacionālā mākslas galerija''' ({{val|en|National Gallery of Art}}) un tās skulptūru dārzs ir nacionālais mākslas [[muzejs]], kas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #FFEE00
| nos             = ''VVV-Venlo''
| logo_links      = VVV-Venlo logo.svg
| logo_izm        = 160px
| pilns           = ''Venlose Voetbal Vereniging Venlo''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Venlo}}
| līga            = ''[[Eerste Divisie]]''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 7. vieta
| dib             = 1903
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[De Koel]]''
| ietilp          = 8000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Riks Kreiss
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://vvv-venlo.nl/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1=_thinblackborder
| pattern_b1=_vvv1718h
| pattern_ra1=_thinblackborder
| leftarm1=ffff00
| body1=ffff00
| rightarm1=ffff00
| shorts1=000000
| socks1=FFEE00
| pattern_la2=_thinblueborder
| pattern_b2=_vvv1718a
| pattern_ra2=_thinblueborder
| leftarm2=FFFFFF
| body2=FFFFFF
| rightarm2=FFFFFF
| shorts2=FFFFFF
| socks2=FFFFFF
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls =Bassaricyon_alleni.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon alleni
| suga_lv=Austrumu ielejas olings
| binomial=Bassaricyon alleni <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1880)</small>
| izplatība=

sentences: '''Teātris''' ({{val|el|θέατρον}} (''théatron'') — 'skatītāju vietas') ir [[māksla]]s veids, kas nodarbojas ar [[dramaturģija]]s darbu ([[luga|lugu]]) vai māksliniecisku ieceru dramatisku realizāciju, tas ir, [[teātra izrāde|dramatisko izrāžu]] radīšanu un publisku izrādīšanu (parasti uz [[skatuve (vieta)|skatuves]]), izmantojot [[aktieris|aktiera]] tēlojumu, runu, žestus, kustības, [[mūzika|mūziku]] un tā tālāk. Teātris ir saistīts ar [[literatūra|literatūru]], jo īpaši ar dramaturģiju.

sentences: '''UUCP''' ({{val|en|'''U'''nix to '''U'''nix '''C'''o'''P'''y}} - "kopēšana no [[UNIX]] uz UNIX", sastopams arī skaidrojums '''''U'''nix to '''U'''nix '''C'''opy '''P'''rotocol'') ir [[datorprogramma|datorprogrammu]] un [[tīkla protokols|protokolu]] kopums, kas ļauj izpildīt komandas attālināti un pārvietot [[datne]]s, [[e-pasts|e-pastu]] un jaunumus starp [[dators|datoriem]]. Tas pirmoreiz parādījās [[1979]]. gadā, kad UUCP tika iekļauts [[UNIX]] 7. versijā.

sentences: '''25. februāris''' ir gada 56. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 309 (310 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Menora''' ir [[Tora|Torā]] aprakstīts septiņzaru zelta svečturis, ko, sekojot Dieva norādēm, izgatavojis [[Mozus]]. Tas izmantots pirmstempļa periodā Saiešanas teltī, kā arī [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes templī]]. Menora jau kopš senatnes ir viens no [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[ebreji|ebreju]] simboliem; tā iekļauta [[Izraēla]]s valsts ģerbonī.

sentences:
novietojums]]
[[Londona]]s administratīvo iedalījumu veido 32 '''Londonas rajoni''' (''London borough'') un [[Londonas Sitija]] (''City of London''). Pašreizējie administratīvie rajoni tika izveidoti [[1965]]. gada [[1. aprīlis|1. aprīlī]] pēc Londonas administratīvās teritorijas paplašināšanas. 12 administratīvie rajoni, kuru teritorijas atradās Londonā pirms reformas, tiek dēvēti par [[Iekšējā Londona|Iekšējo Londonu]], savukārt atlikušie 20, kurus izveidoja uz jaunpievienotās Londonai teritorijas, — [[Ārējā Londona|Ārējo Londonu]]. Trim rajoniem ir piešķirts apzīmējums "karaliskais" (''royal''), un vienam no tiem ir ''city'' statuss. Administratīvie rajoni sīkāk iedalās pilsētas daļās.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Jaunava
| abbreviation = Vir
| name_latin = Virgo
| RA = 13
| dec = 0
| areatotal = 1294
| arearank = 2. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 9
| brighteststarname = Spika
| starmagnitude = 1
| neareststarname = ''Ross 128''
| stardistance = 10,92
| numbermessierobjects = 11
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Silūrs
|karte=Silurian plate tectonics.png
|o2=14
|co2=4500
|temp=17
|jūras līmenis = ap 180 m
}}

sentences:
[[Kategorija:Viļņa]]
[[Kategorija:Transports pēc pilsētas|Viļņa]]
[[Kategorija:Transports Lietuvā|Viļņa]]

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences: '''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ibsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ybbs
| attēls            = Ybbs.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ibsa pie [[Amštetene]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Mariacella]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=45 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=19 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=10 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=15 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 138
| iztekas_augstums  = 1350
| ietekas_augstums  = 217
| kritums           =
| caurtece          = 43,9
| gada_notece       =
| baseins           = 1300
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{pāradresācija|Lauzis|Par valodnieku|Aldis Lauzis}}
'''Urķis''', '''datorlauzis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=ur%C4%B7is&id=2072931&g=1 |title=Letonika.lv. Enciklopēdijas — Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīc. urķis}}</ref> jeb '''hakeris''' ({{val|en|hacker}})<ref>{{AkadTerm|term=hacker|lang=EN}}</ref> ir tehniski izglītots [[dators|datoru]] entuziasts. Hakerus var iedalīt divās kategorijās — urķos un datorlaužos. Datorlauži tāpat kā urķi ir tehniski izglītoti, taču viņi savas zināšanas izmanto, lai nepilnvaroti piekļūtu aizsargātiem [[dati]]em,<ref>{{Tīmekļa atsauce |URL=http://www.delfi.lv/news/national/politics/article.php?id=25812981 |title=Rosina hakerus turpmāk saukt par urķiem vai datorlaužiem |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |date=2009. gada 22. jūlijs}}</ref> bet urķiem šāda nodarbe var būt [[vaļasprieks]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lūcijs Kornēlijs Sulla
| vārds_orģ           = Lucius Cornelius Sulla
| attēls              =  Sulla Glyptothek Munich 309.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas impērija]]s [[Romas imperators|imperators]]
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Gaius Servilius Geminus]]
| pēctecis            =
| dzim_dati           = 138. p.m.e.
| dzim_vieta          = [[Roma]]
({{ITA}})
| mir_dati            = 78. p.m.e.
| mir_vieta           =
({{ITA}})
| tautība             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = pagānisms
| piezīmes            =
}}
'''Lūcijs Kornēlijs Sulla''' ({{val|la|Lucius Cornelius Sulla}}) bija [[Senā Roma|Romas]] karavadonis un valstsvīrs. Divas reizes bijis [[konsuls (Roma)|Romas konsuls]] un vienreiz — [[diktators (Roma)|diktators]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Erbens''' var būt:

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{cita nozīme|jēdzienu|filmu|007: SPEKTRS}}

sentences: '''Valsts vērtspapīri''' ir parāda [[vērtspapīri]], ko izdod (emitē) [[valsts]]. Valsts vērtspapīri ir apliecinājums, ka īpašnieks ir aizdevis valstij noteiktu naudas summu un pēc noteikta laika šo summu saņems atpakaļ.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Tanja|first1=Verjē|title=FINANŠU FITNESS|date=2005|publisher=Nordik|isbn=9984-751-71-6|page=110}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dziedātāju|sengrieķu mēness dievieti|Selēne}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selēna
|      Vārds_orig = ''Selena''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1971|4|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Teksasa|Leikdžeksona}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1995|3|31|1971|4|16}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Teksasa|Korpuskristi}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Tehano mūzika]], [[meksikāņu kumbija]], [[rančera]], [[latīņamerikāņu mūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dejotāja, modele, dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1982–1995
|Izdevējkompānija = ''Freddie Records'', ''Cara Records'', ''GP Productions'', ''EMI Latin'', ''Q-Productions'', ''SBK Records''
|   Darbojies_arī = ''Selena y Los Dinos''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Nacionālā inovācijas sistēma''' ietver inovācijas procesā iesaistītos dalībniekus ar mērķi veicināt to sadarbību jaunu vērtību radīšanai.

sentences:
{{Infokaste futbolists
| playername = Miralems Pjaničs
| image = 20150331 2025 AUT BIH 2130 Miralem Pjanić.jpg
| fullname =
| dateofbirth = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|2}}
| cityofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Tuzla|td=Bosnija un Hercegovina}}
| height = 180
| currentclub = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| clubnumber = 10
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1997-2004
| youthclubs1 = {{flaga|Luksemburga}} Schifflange 95
| youthyears2 = 2004-2007
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| years1 = 2008-2011
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| caps1 = 32
| goals1 = 4
| years2 = 2005–2006
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lionas "Olympique"]]
| caps2 = 90
| goals2 = 10
| years3 = 2011–2016
| clubs3 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma]]
| caps3 = 159
| goals3 = 27
| years4 = 2016–2020
| clubs4 = {{flaga|Itālija}} [[Turīnas "Juventus"]]
| caps4 = 122
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 2006
| nationalteam1 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U17
| nationalcaps1 = 4
| nationalgoals1 = 5
| nationalyears2 = 2006-2007
| nationalteam2 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U19
| nationalcaps2 = 3
| nationalgoals2 = 1
| nationalyears3 = 2008-
| nationalteam3 = {{fb|BIH}}
| nationalcaps3 = 114
| nationalgoals3 = 18
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| name =
| caption = Pjaničs 2015. gadā
| birth_date =
| birth_place =
| caps5 = 19
| clubs5 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona]]
| goals5 = 0
| years5 = 2020–2022
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Turcija}} [[Beşiktaş]]
| years6 = 2021–2022
| caps6 = 20
| goals6 = 0
| clubs7 = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| years7 = 2022–
| caps7 = 29
| goals7 = 4
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Enciklopēdisks stils}}
Projekts ''Euroscola'' ir iespēja skolām uzzināt par [[Eiropa]]s integrāciju, pašiem skolēniem to piedzīvojot. Skolēniem no 28 [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm tiek dota iespēja uz vienu dienu kļūt par [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputātiem [[Parlaments|Parlamenta]] telpās [[Strasbūra|Strasbūrā]], [[Francija|Francijā]].  Tas tiek organizēts 20 reizes gadā.<ref>[http://www.europarlstrasbourg.eu/fr/activites/2013/juin_bis/Euroscola_2013.html Euroscola 2013]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pēneminde
 | official_name            = ''Peenemünde''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Vācija}}
 | subdivision_type1        = [[Vācijas administratīvais iedalījums|Federālā zeme]]
 | subdivision_name1        = [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]]
 | subdivision_type2        = Apriņķis
 | subdivision_name2        = [[Priekšpomerānijas-Greifsvaldes apriņķis]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 24.97
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2015
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 249
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =54  | latm = 08 | lats = 0 | latNS = N
 | longd = 13 | longm =46  | longs = 0 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 17449
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.amt-usedom-nord.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Pēneminde''' ({{val-de|Peenemünde}}) ir [[ciems]] [[Vācija|Vācijā]] [[Uzedoma]]s salas ziemeļaustrumos. Tā atrodas pie [[Pēne]]s upes [[grīva]]s [[Baltijas jūra]]s krasta Vācijas austrumdaļā. Iedzīvotāji - 347 cilvēki (pēc {{dat|2006|6|30}} datiem).

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Mordvijas Republika
| karte = Russia - Republic of Mordovia (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Мордовия
Мордовия Республикась
Мордовия Республиксь''
| karoga_attēls = Flag_of_Mordovia.svg
| karoga_nosaukums = Mordvijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mordovia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mordvijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Saranska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mokšu valoda|mokšu]]
[[erzju valoda|erzju]]
| tautas = [[krievi]] (60,84%)
[[mordvieši]] (31,94%)
[[tatāri]] (5,21%)
| platība = 26 200
| iedzīvotāji = 888 766
| iedz blīvums = 33,9
| pilsētas = 3
| rajoni = 22
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.e-mordovia.ru/
| ainavas_skats = Saransk_from_Ferris_wheel.JPG}}

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs  Lindbergs
|     vārds_orig = ''Charles Lindbergh''
|         attēls = Col Charles Lindbergh.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Mičigana|Detroita}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Havajas|Maui}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = amerikānis
|        tautība =
|        dzimums = V
|   nodarbošanās = aviators
|         vecāki = [[Čārlzs Augusts Lindbergs]]<br />Evandželīna Lodža Lenda Lindbera
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Anna Morova Lindberga]] (1929–1974)
|          bērni =
|       paraksts = Charles Lindbergh signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Čārlzs Augusts Lindbergs jaunākais''' ({{val|en|Charles Augustus Lindbergh Jr.}}; dzimis {{dat|1902|2|4}} [[Detroita|Detroitā]], [[Mičigana|Mičiganā]], miris {{dat|1974|8|26}} [[Maui]], [[Havajas|Havajās]]) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[aviators]], pirmais, kurš vienatnē pārlidoja pāri [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]], 1927. gada 20. un 21. maijā maršrutā [[Ņujorka]]—[[Parīze]].<ref>https://www.history.com/this-day-in-history/lindbergh-lands-in-paris</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Popera kunga pingvīni
| attēls                   = Mr.Popper'sPenguinsTeaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mr. Popper's Penguins''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Marks Voters]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Anderss]]
* [[Džons Moriss]]
* [[Džareds Sterns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Madelaina Kerola]]
* [[Andžela Lensberija]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment Company]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|6|11||bez}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-poppers-penguins-2011|title=Mr. Popper's Penguins|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrpopperspenguins.htm|title=Mr. Popper's Penguins (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Popera kunga pingvīni"''' ({{val|en|Mr. Popper's Penguins}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Marks Voters]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Karla Gugino]], [[Madelaina Kerola]] un [[Andžela Lensberija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|6|11||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Queensland Lungfish (Neoceratodus forsteri).jpg
| att_nosaukums = [[Austrālijas ragzobe]] (''Neoceratodus forsteri'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|    iedalījums =
* †{{TaksoSaite|Dipteridiformes|Dipterīdveidīgās}}
* {{TaksoSaite|Ceratodontiformes|Ragzobzivjveidīgās}}
|      binomial = Ceratodontae
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Dipnoi''
}}

sentences: '''Niantiki''' (pašnosaukums '''''Nehântick''''' jeb '''''Nehantucket''''') ir [[Ziemeļamerika]]s [[Indiāņi|indiāņu]] cilts, kas [[17. gadsimts|17. gadsimta]] sākumā apdzīvoja zemes uz austrumiem no Konektikutas upes grīvas mūsdienu [[Konektikuta]]s štata dienvidu daļā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Pekotu invāzijas rezultātā 16. gadsimtā niantiku cilts tika sadalīta austrumu un rietumu atzaros. Rietumu atzars kļuva par pekotu subjektu, kamēr austrumu atzars izveidoja ciešu aliansi ar [[naraganseti|naragansetu]] cilti.

sentences:
{{Citas nozīmes|Solaris — ēku kompleksu Rīgā|Solaris|Solaris}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Solaris''
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = Rīga, Solaris 06.2009.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = ''Solaris'' 2009. gada jūnijā.
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 33| latNS =N
|longd = 24| longm = 00| longs = 51| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = [[Anniņmuižas bulvāris]] 41, 43
|apkaime                = [[Imanta (Rīga)|Imanta]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2004]]—[[2006. gads|2006]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2006
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Daudzdzīvokļu ēkas
|antena spice           = 77,92
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 25
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Andis Sīlis<br />Aleksejs Birjukovs
|arhit birojs           = Arhitektu birojs "Sīlis, Zābers un Kļava"
|projekta vad           = "LPL", K. Voitjuleviča, A. Ugrimovs
|inzinieris             =
|buvnieks               = "Uzņēmējs", būvdarbu vadītājs V. Reinicāns
|attistitajs            = "ParkHaus"
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = <!-- [http://www.solaris.lv/ solaris.lv] -->
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Solaris''''' ir daudzstāvu dzīvojamo ēku komplekss, kurā ietilpst divas 25 stāvu augstas dzīvojamās ēkas. Ēku kopējais augstums ir 77,92 metri un tas tika uzcelts laika posmā no 2004. gada jūnija līdz 2006. gada maijam. Ēkās kopumā ir 360 vienu līdz sešu istabu plaši dzīvokļi (telpu platība: 46,6—136 m²). Abas ēkas atrodas iežogotā labiekārtotā teritorijā 3,2 ha platībā, pieejama pazemes autostāvvieta. Ēkās ir pieejami arī ''penthouse'' tipa dzīvokļi.<ref>[https://www.apollo.lv/5339683/no-putna-lidojuma-rigas-penthausi No putna lidojuma — Rīgas penthausi], apollo.lv, {{dat|2008|05|26|SK}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles polarstacijas}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Robērs''' var būt:

sentences:
[[Image:Gamma plot-lv.svg|thumb|right|325px|Gamma funkcijas grafiks]]
'''Gamma funkcija''' jeb '''otrā veida Eilera integrālis''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[faktoriāls|faktoriāla]] vispārinājums. To apzīmē ar lielo [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] [[gamma]] ''Γ''. Gamma funkcija ir definēta jebkuram [[reāls skaitlis|reālam]] un [[komplekss skaitlis|kompleksam skaitlim]], izņemot veselus [[negatīvs skaitlis|negatīvus]] skaitļus, tātad visiem pozitīviem skaitļiem:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences: '''Tastatūras kontrolieris''' jeb '''klaviatūras kontrolieris''' - [[mikrokontrolieris]], kas nodrošina [[dators|datora]] [[tastatūra]]s funkcionēšanu.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{vikisaites+}}
{{apvienot|Putni}}
'''Putnu ekoloģija'''. Tā kā [[putni]]em ir intensīva vielmaiņa, augsta ķermeņa temperatūra un labi attīstīta lidotspēja, tie plaši izplatījušies pa visu zemeslodi. Nevienai dzīvnieku klasei nav tik plašs areāls. Tie dzīvo Himalaju kalnos virs 7000m, pašos tuksnešainākajos Sahāras un Gobi rajonos, okeāniskajās salās, kur nav citu mugurkaulnieku, kā arī Centrālajā polārajā baseinā, kur valda dziļā arktiskā nakts. Vārdu sakot, putni sastopami visur, kur vien ir kaut minimāli dzīves apstākļi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Southern_ground_hornbill.JPG
 | att_nosaukums = [[Kāpzemes degunragputns]] (''Bucorvus leadbeateri'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Bucorvidae
 |     dzimta_lv = Zemes degunragputnu dzimta
 |      dzimta_r = Zemes degunragputni
 |         ģints = Bucorvus
 |      ģints_lv = Zemes degunragputni
 |      binomial = Bucorvus <small>([[René Lesson|Lesson]], 1830)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Hanzas perona" kultūras centra ēka.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hārpera Lī
|     vārds_orig = ''Harper Lee''
|         attēls = Harper Lee Nov07.JPG
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Alabama|Monrovila}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[dienvidu gotika]]
|slavenākie darbi = romāns "[[Kas nogalina lakstīgalu...]]" (1960)
|    ietekmējies = [[Trūmens Kapote]], [[Viljams Folkners]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Alabamas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Prezidenta brīvības medaļa (2007)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Veinblūms
|     vārds_orig = ''Georg Weinblum''
|         attēls = Georgs Veinblūms.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Veinblūms
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Gīzela Tīsa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences: '''Konstitūcijas diena''' daudzās valstīs ir [[svētku diena]] par godu valsts [[konstitūcija]]i. Latvijā konstitūcijas diena ir [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] sasaukšanas gadadiena, ko atzīmē 1. maijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēc saules
| operators =
| attēls = Aftersun.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Šarlote Velsa]]
| producents =
| scenārijs = Šarlote Velsa
| aktieri = * [[Pols Meskals]]
* [[Frenkija Korio]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Aftersun''
| studija = * ''BBC Film''
* ''British Film Institute''
* ''Screen Scotland''
* ''Tango Entertainment''
* ''BBC Film''
* ''Unified Theory''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Mubi]]''
* ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|10|21|ASV|2022|11|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt19770238/|title=Aftersun (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēc saules"''' ({{val|en|Aftersun}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šarlote Velsa]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Meskals]] un [[Frenkija Korio]].

sentences:
'''Stīns''' var būt:
* [[Aleksandrs Stīns]] (''Alexander Steen'') — Zviedrijas hokejists (dzimis 1984.),
* [[Maikls Stīns]] (''Michael Stean'') — Lielbritānijas šahists (dzimis 1953.).

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences: '''Hērona formula''' palīdz aprēķināt dažādmalu [[trijstūris|trijstūra]] [[laukums|laukumu]], ja zināmas visas tā malas a, b un c:

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Marathu valoda
 | nativename    = {{unicode|मराठी}}, ''{{Unicode|Marāṭhī}}''
 | pronunciation = [məˈɾaʈʰi]
 | states        = [[Indija]]
 | region        = Indijas centrālā un rietumu daļa
 | speakers      = ~70 miljoni
 | rank          =
 | familycolor   = Indoeiropiešu
 | fam2          = [[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
 | fam3          = [[Indoāriešu valodas|Indoāriešu]]
 | fam4          = [[Dienvidindoāriešu valodas|Dienvidindoāriešu]]
 | script        = [[dēvanāgarī]] (standarts)
 | nation        = {{IND}} ([[Mahārāštra]])
 | agency        = ''Maharashtra Sahitya Parishad'' un dažādas citas institūcijas
 | iso1          = mr
 | iso2          = mar
 | iso3          = mar
 | map           = <center><small>Marathu valodas areāls Indijā
 | notice        = Indic
}}

sentences:
'''Bārs''' var būt:
* [[Bārs (ģeomorfoloģija)]], vaļņveida krasta akumulatīvā forma
* [[Bārs (iestāde)]], iestāde, kur pārdod un tiek dzerti alkoholiskie dzērieni
* [[Bārs (mēbele)]]
* [[Bārs (mērvienība)]], spiediena mērvienība

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dohāņas ielas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Synagogue-Budapest.jpg
| image_size            =
| caption               = Dohāņas ielas sinagoga
| map_type              = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Dohāņas ielas sinagoga
| position              = left
| latd                  = 47.495833
| longd                 = 19.060833
| location              = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| religious_affiliation = [[neologa jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neomauru stils]]
| architect             = [[Ludvigs Fersters]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1859]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dohāņas ielas sinagoga" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q754397"
}
</mapframe>

sentences: '''Tranzē''', vēlāk arī '''Tranzē-Rozeneki''' ({{val|de|von Transehe-Roseneck}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimta vidū ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Fonds "Vēsturiskā atmiņa"''' ({{val|ru|Фонд «Историческая память»}}) ir 2008. gadā dibināta [[Krievija]]s sociālā [[bezpeļņas organizācija]] zinātniskai 20. gadsimta vēstures izpētei.

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences:
kālija hroma alauna kristāls]]
'''Alauns''' ir tādu [[sērskābe]]s [[dubultsāls|dubultsāļu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] triviālais nosaukums, kuru sastāvā ir vienvērtīgu un trīsvērtīgu metālu [[jons|joni]].<ref>''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga : Avots, 2005, 35. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Vienvērtīgā metāla vietā var būt arī [[amonija jons]]. Alauni kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Vairums alaunu ir bezkrāsaini, izņemot tos alaunus, kuru sastāvā ir tādi krāsaini katjoni kā [[dzelzs]] vai hroma joni.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2465''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2465''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada novembris
| Darbības_ilgums        = ~ 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2464]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2466]]''
}}
'''''Kosmos-2465''''' (''Космос-2465'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 737. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus heterophylla|attēls=Populus heterophylla foliage, East Potomac Park (2x3).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus heterophylla|suga_lv=Purva liellapu papele|kategorijas=nē}}

sentences: '''12. novembris''' ir gada 316. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (317. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 49 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|tirdzniecības kompleksu|Spice (nozīmju atdalīšana)|Spice}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Spice
|logo               =
|logo izmērs        =
|attēls             = Spicenew.png
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 55| lats = 47.3| latNS =N
|longd              = 24| longm = 02| longs = 10.54| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Pleskodāle]]
|adrese           = [[Lielirbes iela]] 29
|atklāts          = {{dat|2001||}}
|rekonstrukcija   = {{dat|2005||}} (2. attīstības kārta)
{{dat|2006||}} (Modes aleja, [[Rimi|Rimi Hipermārkets]])
{{dat|2007||}} (Spice Home)
|īpašnieks        = SIA "Tirdzniecības centrs Pleskodāle"
|platība        = 77 600 m²
|tirdz platība  = 41 112 m²
|veikalu sk     = 162
|autostāvvieta  = 1291, 700 ēkā (kopā ar Spice Home)
|apmeklētāji    =
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]], [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22.]], [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]], [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]], [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]], [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]]
|trolejbuss   =
|tramvajs     =
|mājas lapa   = {{URL|www.spice.lv}}(Spice)
{{URL|www.spicehome.lv}}(Spice Home)
}}

sentences:
{{cita nozīme|apkaimi|UNESCO Pasaules mantojuma objektu|Rīgas vēsturiskais centrs}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecrīga
|attels             =
|paraksts           = Vecrīga
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Centra rajons (Rīga)|Centra rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 0,944 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 267 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Doma baznīca]]
[[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]
[[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]
[[Rīgas pils]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Neatkarības laukums (Rīga)|Neatkarības laukums]]
Pils laukums
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|4|7|8|10|21|22|23|25|26|32|38|39|43|54|55|63}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|9|27}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|1|2|5|7|10|11}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1050
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecpilseta/ apkaimes.lv]
[http://www.riga.lv/media/VecrigaInfo/lv.html VecrigaInfo]
}}

sentences: {{cita nozīme|instrumentu|apdzīvotu vietu|Ēvele (ciems)}}

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences: '''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mailo Jianopuls''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Milo Yiannopoulos''; dzimis Mailo Hanrahans (''Milo Hanrahan'') [[1984. gads|1984]]. gada 18. oktobrī [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]) ir britu [[galēji labējs]] politikas komentētājs, [[Retorika|polēmiķis]], orators un rakstnieks. Ar savām runām un rakstiem viņš izsmej [[Islāms|islāmu]], [[Feminisms|feminismu]], [[Sociālās taisnības cīnītājs|sociālo taisnīgumu]] un [[Politiskais korektums|politkorektumu]].<ref name="guardian-kernel">{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/media/2012/sep/12/the-kernel-sued-former-contributors|title=The Kernel sued by former contributors for non-payment|work=The Guardian|access-date=12 September 2012|date=12 September 2012|last=Arthur|first=Charles|location=London}}</ref><ref name="Vox 2202017">{{Ziņu atsauce|url=https://www.vox.com/2016/4/4/11355876/milo-yiannopoulos|title=Milo Yiannopoulos: Breitbart's star provocateur and Trump champion, explained|access-date=24 October 2017|date=20 February 2017|last=Beauchamp|first=Zack}}</ref><ref name="Hussein2017">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vice.com/en_nz/article/a3z4mk/a-reminder-internet-atheists-fucking-suck|title=A Reminder: Internet Atheists Fucking Suck|last=Kesvani|first=Hussein|website=[[Vice (magazine)|Vice]]|access-date=8 May 2018|date=14 June 2017}}</ref>
Jianopuls sevi raksturo kā provokatoru un "interneta pasakaināko ļaundari" un "mīļo blēdi".<ref name="SeattleTimes11212017">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.seattletimes.com/nation-world/milo-yiannopoulos-on-trump-ariana-grande-and-russia/|title=Milo Yiannopoulos on Trump, Ariana Grande and Russia|last=Carucci|first=John|website=The Seattle Times|access-date=15 December 2018|date=21 July 2017}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudoceros_ferrugineus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pseudoceros ferrugineus|Turbelārija}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| klase =Turbellaria
| klase_lv =Skropstiņtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Acoela}}
* {{TaksoSaite|Catenulida}}
* {{TaksoSaite|Haplopharyngida}}
* {{TaksoSaite|Lecithoepitheliata}}
* {{TaksoSaite|Macrostomida}}
* {{TaksoSaite|Nemertodermata}}
* {{TaksoSaite|Polycladida}}
* {{TaksoSaite|Prolecithophora}}
* {{TaksoSaite|Rhabdocoela}}
* {{TaksoSaite|Seriata}}
* {{TaksoSaite|Temnocephalida}}
| kategorijas =nē
}}
'''Skropstiņtārpi''' (''Turbellaria'') ir [[Plakantārpi|plakantārpu]] galvenā klase; tās pārstāvji ir galvenokārt brīvi dzīvojošas formas, kas mīt [[jūra|jūrās]], [[saldūdens|saldūdeņos]] un mitrā [[augsne|augsnē]]. Brīvais dzīves veids dziļi ietekmējis ķermeņa uzbūvi. Skropstiņtārpiem ļoti attīstīta [[nervu sistēma]], labi attīstīti [[maņu orgāni]], tās ātri reaģē uz ārējiem [[faktori]]em, it sevišķi uz [[gaisma|gaismu]] un [[barība]]s klātbūtni. Visi skropstiņtārpi ir plēsīgi, tādēļ tiem, bez šaubām, intensīvāk attīstījušies maņu orgāni, pielāgojumi uzbrukšanai un aizsardzībai, intensīvāka kļuvusi kustību reakcija. Parasti visi skropstiņtārpi ir sīkas formas. [[Āda]] ar skropstiņām. [[Mute]] vienmēr ventrālajā pusē. [[Anālā atvere|Anālās atveres]] nav. Ādas-muskuļu maiss sastāv no [[epitēlijs|epitēlija]] un saliktas [[muskuļu sistēma]]s. [[Centrālā nervu sistēma]] sastāv no gareniskajām [[nervu stiegras|nervu stiegrām]] un [[galvas gangliji]]em. [[Zarnu kanāls|Zarnu kanāla]] vai nu nav, vai tas taisnas vai zarainas caurules veidā. [[Gremošana]] parasti intracelulāra (iekššūnas). Elpo ar ādu. [[Asinsrites sistēma]]s nav. Ekskrēcijas funkciju veic zarnu kanāls un speciāli [[izvadorgāni]] — [[protonefrīdiji]]. Parasti — [[hermafrodītisms|hermafrodīti]]. Dzimumatvere atrodas ventrālajā (vēdera) pusē. Attīstība ir tieša vai ar pārvēršanos.
== Sistemātika ==
'''Klase''' {{TaksoSaite|Turbellaria|Skropstiņtārpi}}
* kārta {{TaksoSaite|Acoela}}
* kārta {{TaksoSaite|Catenulida}}
* kārta {{TaksoSaite|Haplopharyngida}}
* kārta {{TaksoSaite|Lecithoepitheliata}}
* kārta {{TaksoSaite|Macrostomida}}
* kārta {{TaksoSaite|Nemertodermata}}
* kārta {{TaksoSaite|Polycladida}}
* kārta {{TaksoSaite|Prolecithophora}}
* kārta {{TaksoSaite|Rhabdocoela}}
* kārta {{TaksoSaite|Seriata}}
* kārta {{TaksoSaite|Temnocephalida}}
== Ārējās saites ==
[http://leb.daba.lv/Turbellaria.htm Latvijas skropstiņtārpu sugas]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Jacuširo jūra
|attēls=
|platība=
|garums=
|platums=
|Max_dziļums=
|valstis=[[Japāna]]
|pilsētas=[[Jacuširo]]<br />[[Minamata]]
}}'''Jacuširo jūra''' ([[japāņu valoda|japāniski]] - 八代海, ''Yatsushiro-kai'') — maza, [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]], [[Austrumķīnas jūra]]i piederīga [[iekšējā jūra]] [[Japāna|Japānā]], [[Kjusju]] salas rietumu piekrastē.

sentences:
{{eksperts}}
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Paskāla likums''' ir likums, kas apraksta efektu, fizikālu parādību, kad spiediens uz šķidrumiem un gāzēm atšķiras no spiediena uz cietiem ķermeņiem. Kaut gan šķidrumam un gāzei spiediens ir dažāda rakstura, tomēr tiem piemīt efekts, kurš tos atšķir no cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Rikijs Mārtins
|          Attēls = Ricky Martin cropped1.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|24}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Puertoriko|Sanhuana}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, aktieris
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records|Columbia]], [[Sony Music Latin]], [[Sony Music Entertainment|Sony Music Mexico]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Rikijs Mārtins''' (''Ricky Martin''; dzimis '''Enrike Mārtins Moraless''' (''Enrique Martín Morales'') {{dat|1971|12|24}} [[Sanhuana|Sanhuanā]], [[Puertoriko]]) ir puertorikāņu popdziedātājs un aktieris. Pirmos panākumus guva ar puišu grupu ''Menudo'', taču kopš 1991. gada sācis darboties kā solomākslinieks.

sentences: '''Valsis''' ir [[Austrija|austriešu]] [[deja]], kas radusies no [[Lendlers|lendlera]]. To dejo 3/4 [[Taktsmērs|taktsmērā]]. To sāka dejot 19. gadsimta sākumā deju zālēs. Pirms tam to dejoja tikai zemnieki. Valsis ir populārākā [[Balles dejas|balles deja]].

sentences: '''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences: '''Eiropas konvencija par spīdzināšanas, antihumānas un personu pazemojošas izturēšanās vai soda novēršanu''', parakstīta 1987. g. un spēkā stājusies 1989. g., ir [[Eiropas Padome]]s konvencija. Tās dalībnieces ir visas 47 EP dalībvalstis. Konvencijai ir divi 1993. g. pieņemtie un 2002. g. spēkā stājušies protokoli.

sentences: '''Herkons''' (no vārdiem [[hermetizācija|'''her'''metizācija]] un [[kontakts (elektrotehnikā)|'''kon'''takt'''s''']]) ir elektromehāniska ierīce, ko veido feromagnētiskie [[kontakts (elektrotehnikā)|kontakti]], kas ievietoti hermētiskā stikla caurulītē ar [[vakuums|vakuumu]] vai [[inerta gāze|inertu gāzi]]. Tuvinot herkonam [[magnēts|magnētu]] vai ieslēgtu [[elektromagnēts|elektromagnētu]], kontakti saslēdzas. Herkonus izgatavo ar normāli noslēgtiem, normāli pārtrauktiem vai pārslēdzošiem kontaktiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SyrianWildAss-London Zoo.jpg
| att_nosaukums =Sīrijas savvaļas ēzelis Londonas zoodārzā, [[1872]]. gada foto attēls
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemippus
| pasuga_lv =Sīrijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hemionus hemippus
([[Geoffroy]], 1855)
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Skorpions
| abbreviation = Sco
| name_latin = Scorpius
| RA = 16
| dec = -30
| areatotal = 497
| arearank = 33. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 13
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Antaress
| starmagnitude = 0,96
| neareststarname = ''HD 156384''
| stardistance = 22,74
| numbermessierobjects = 4
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūsknesis]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 40
| latmin = 90
}}
 zvaigžņu atlasā]]
'''Skorpions''' ir viens no 12 [[Zodiaka zvaigznājs|zodiaka zvaigznājiem]]. Skorpionu pie debesīm var redzēt vasaras naktīs, tāpēc šis zvaigznājs ir vasaras zvaigznājs. Skorpions ir salīdzinoši liels zvaigznājs, kas labāk redzams dienvidos. Šajā zvaigznājā atrodas [[Piena Ceļš]] un šī iemesla dēļ šajā zvaigznājā ir daudz interesantu objektu. Skorpionu var pazīt pēc tā īpatnējās zvaigžņu konfigurācijas, kas atgādina pūķi ar līku un garu asti dienvidu virzienā. Latvijā aste slēpjas aiz apvāršņa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum scabrum LC0108.jpg
| att_nosaukums=[[Parastā bērzubeka]] (''Leccinum scabrum'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Vulkanoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta [[Vulkāns|vulkānus]], bet [[Zinātnieks|zinātniekus]], kuri ilgstoši novēro vulkānu uzvedību un to izcelšanos, pēta [[lava]]s un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, sauc par vulkanologiem. Pētot lavas, gāzu, [[fumarola|fumarolu]] ķīmisko sastāvu un [[Temperatūra|temperatūru]], zinātnieki spēj izpētīt [[Zemes mantija|Zemes mantiju]] un [[Zemes garoza|garozu]] un var paredzēt aptuvenu nākamo izvirduma laiku, savukārt tas ļauj laikus brīdināt un [[Evakuācija|evakuēt]] iedzīvotājus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Plourdosteus livonicus nuchale.jpg
| att_nosaukums = '''''Plourdosteus livonicus''''' ''nuchale'' kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Plourdosteidae
| dzimta_lv = Plordosteīdas
| ģints = Plourdosteus
| ģints_lv = Plordosteji
| suga = Plourdosteus livonicus
| kategorijas = nē
| binomial= Plourdosteus livonicus <small>(Eastman, 1896)</small>
}}
'''''Plourdosteus livonicus''''' ir [[Plordosteīdas|plordosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Augšdevons|augšdevonā]], [[Frānas stāvs|frānas]] laikmeta sākumā ([[Gaujas svīta|gaujas]] un [[amatas svīta]]s). Sugu pirmo reizi kā ''Dinichthys livonicus'' aprakstīja amerikāņu paleontologs [[Čārlzs Estmans]] 1896. gadā, pamatojoties uz [[Kristians Panders|Pandera]] 1857. gada publikāciju. 1951. gadā zviedru paleontologs Tūrs Ervigs sugu pieskaitīja [[Plordosteji|plordosteju]] ģintij. Sugas [[holotips]] ir [[vidējais muguras kauls]] no [[Gauja]]s atseguma (gaujas svīta) [[Latvija|Latvijā]]. Nosaukums ''Plourdosteus livonicus'' nozīmē Livonijas (no latīņu ''livonicus'' – [[Livonija]]) plordostejs. Suga bija izplatīta [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]], Latvijā (Gauja pie Jančukalna (iespējams [[Inčukalns]])), [[Igaunija|Igaunijā]] ([[Piuza]] pie Jeksi mājām), [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] ([[Orodeža]] pie Jamtesovas).

sentences: '''Top40 valstu uzskaitījums pēc militārajiem izdevumiem''' parāda 40 [[valstis]] ar lielāko militāro budžetu savu bruņoto spēku uzturēšanai.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Godfrijs Herolds Hārdijs
| vārds_orig = G. H. Hardy
| attēls = Ghhardy@72.jpg
| att_izmērs = 230px
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = Kranlī (''Cranleigh''), [[Sari (Anglija)|Sari]], {{GBR}}
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 1
| m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[angļi|anglis]]
| darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]]
| zinātniskie_vadītāji = [[A. E. H. Lovs]]
 [[E. T. Vitakers]]
|doktoranti= [[Mērija Kartvraita]]
 [[I. Dž. Guds]]
 [[Edvards Linfuts]]
 [[Sirils Ofords]]
 [[Harijs Pits]]
 [[Ričards Rado]]

[[Šrīnivāsa Rāmānudžans]]

[[Roberts Aleksanders Rankins|Roberts Rankins]]

[[Donalds K. Spensers|Donalds Spensers]]
 [[E. M. Vraits]]
| sasniegumi = [[skaitļu teorija]]
 [[matemātiskā analīze]]
 [[Hārdija-Veinberga princips]]
 [[Pirmā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Otrā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Hārdija telpa]]
 [[Hārdija nevienādība]]
| apbalvojumi = [[Karaliskās sabiedrības biedrs]] (Fellow of the Royal Society)
 [[Smita balva]] (1901)
 [[Karaliskā medaļa]] (1920)
 [[De Morgana medaļa]] (1929)
 [[Čauveneta balva]] (Chauvenet Prize) (1932)
 [[Silvestera medaļa]] (1940)
 [[Koplija medaļa]] (1947)
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

sentences:
'' interneta vizualizācija, kurā tiek attēloti dažādi tā starptīklu maršruti]]
'''Internets''' ir publiski pieejama savstarpēji saslēgtu [[datortīkls|datortīklu]] vispasaules sistēma, kas pārsūta [[dati|datus]], izmantojot [[Interneta Protokols|Interneta protokolu (IP)]]. Tas ir veidots no tūkstošiem mazāku komerciālu, akadēmisku un valdību tīklu. Tas ietver [[elektroniskais pasts|elektronisko pastu]], [[IRC|tērzēšanas retranslēšanu]], [[datne|datņu]] pārraidi, [[Vispasaules tīmeklis|tīmekļa]] dokumentus, sociālos tīklus utt.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Grizelda Kristiņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Vaide}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{CAN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lībieši|lībiete]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Pēteris un Lize Bertoldi<ref name="Livones.net"/>
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Voldemārs<ref name="Livones.net"/>
|          bērni = Vēsma, Sarmīte<ref name="Livones.net"/>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Grizelda Marija Kristiņa''' ({{val|liv|Grizelda Kristiņ}}; dzimusi '''Bertolde''' {{dat|1910|3|19}}, mirusi {{dat|2013|6|2}}) bija [[Kanāda|Kanādā]] dzīvojoša [[lībieši|lībiete]], līdz miršanas brīdim {{dat|2013|6|2||bez}} viņa bija pēdējā [[lībiešu valoda]]s pratēja, kam tā bijusi dzimtā valoda.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina Lībiešu valoda vairs nav „dzīva”! Mūžībā aizsaukta pēdējā īstā lībiete Grizelda Kristiņa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130609035602/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina |date={{dat|2013|06|09||bez}} }} Kasjauns.lv</ref><ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/latvija/zinas/103-gadu-vecuma-muziba-aizgajusi-vecaka-libiesu-dzimtas-valodas-runataja-grizelda-kristina-14010863 |title=103 gadu vecumā mūžībā aizgājusi vecākā lībiešu dzimtās valodas runātāja Grizelda Kristiņa |publisher=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate={{dat|2013|6|4||bez}}}}</ref>

sentences: '''Vidēja mēles pacēluma vidējās rindas patskanis''', saukts arī par '''''schwa''''', ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. Šo patskani apzīmē [[IPA]] simbols {{IPA|[ə]}}.

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ķegums
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Ķegums Power Station.jpg
| image_caption = [[Ķeguma HES]]
| image_shield = Kegums COA.svg
| shield_link = Ķeguma ģerbonis
| shield_size =
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 17
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ogres novads]]
| established_title = Pilsētciemats
| established_date = kopš 1949. gada 16. jūnija
| established_title2 = Pilsēta
| established_date2 = kopš 1993. gada 11. marta
| leader_title = Ķeguma pilsētas pārvaldes vadītājs
| leader_name = Juris Laizāns
| seat_type = Vēsturiskie<br>nosaukumi
| seat = {{val-de|Keggum}}
| area_total_km2 = 6.8
| elevation_m = 40
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ķegums}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5020 Ķegums
| website = [https://www.kegums.lv/ www.kegums.lv]
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Airbus S.A.S.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar mātes uzņēmumu ''[[Airbus|Airbus Group SE]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1970. gads (kā ''Airbus Industrie'')<br />2001. gads (kā ''Airbus SAS'')
| founder          =
| defunct          = 2017. gads
| location_city    = [[Tulūza]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = lidmašīnu būve
| products         = [[lidmašīna]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 59 000<ref name="People" />
| parent           = ''[[Airbus Group]]'' {{NED}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.airbus.com airbus.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'']]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kilakitsoka
| native_name    =  ''Qilakitsoq''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Qilakitsoq_I-1.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Kilakitsokas mūmija
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 70.608611 | latNS  = N
| longd = 52.181944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     = 1972. gads
| excavations    = 1977. gads
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|valodniecību|Mēlenis (nozīmju atdalīšana)|Mēlenis}}
{{Artikulācijas vieta}}
Par '''mēleņiem''' latviešu [[Valodniecība|valodniecībā]] sauc [[Līdzskanis|līdzskaņus]], kuru aktīvais artikulētājs ir mēle. Mēleņus iedala pēc pasīvās [[artikulācijas vieta]]s:<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences: '''Šaujampulveris''' (novecojis termins — '''biszāles'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |title= biszāles |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2019. gada 28. aprīlī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>) ir strauji degošs produkts, kam sadegot, izdalās gāzes, kuras darbojas kā virzošais spēks [[šaujamierocis|šaujamieročos]]. Šaujampulveris ir zemi eksplozīvs. Tam degot, rodas drīzāk sadegšanas zemskaņas ātruma vilnis, nekā virsskaņas sprādziena vilnis, kurš ir raksturīgs augsti eksplozīvām vielām (šaujampulveris ir ballistiskā, nevis brizantā sprāgstviela). Rezultātā spiediens šaujamieroča [[Stobrs|stobrā]] ir pietiekošs, lai dzītu uz priekšu [[Lode (munīcija)|lodi]], bet nepietiekošs, lai iznīcinātu [[Stobrs|stobru]]. Tajā pašā laikā šī īpašība padara šaujampulveri mazāk piemērotu klinšu vai nocietinājumu sagraušanai, kam ir vairāk piemērotas brizantās [[sprāgstvielas]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 46
|lv = Četrdesmit seši
}}
'''46''' ('''četrdesmit seši''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[45 (skaitlis)|45]] un [[47 (skaitlis)|47]].

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| tips = Stacija
| longm = 03
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Rīga-Rūjiena|Rīga-Rūjiena]]
| latd = 57
| latm = 52
| lats = 04
| latNS = N
| longd = 25
| nosaukums = Mazsalaca
| longEW = E
| longs = 13
| atvērta = 1937
| slēgta = 1996
| sliežu_ceļi = 1
| platformas = 1
| attālums_līdz_Rīgai = 130.8
| tuvākās_stacijas = [[Aloja (stacija)|Aloja]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Iģe (stacija)|Iģe]] (6 km)<br>[[Idus (stacija)|Idus]] (7 km)
| karte = Latvijas dzelzceļi
| citi_nosaukumi = Mazsalace
}}
'''Mazsalaca''' bija dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena (—Ipiķi)|Rīga—Rūjiena]] starp [[Iģe (stacija)|Iģes]] un [[Idus (stacija)|Idus]] pieturām. Stacija atradās [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Mazsalaca|Mazsalacas pilsētā]]. Mūsdienās stacijas vietā nav saglabājušās nekādas būves.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=119|ipa=331|unicode=U+014B|ipa-image=Xsampa-N2.png|xsampa=N|kirshenbaum=N|sound=velar nasal.ogg}}
'''Velārs nazāls līdzskanis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] vidēji bieži sastopams [[līdzskanis]]. Daudzās valodās tas sastopams lielākoties kā {{IPA|/n/}} alofons pirms velāriem līdzskaņiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|dokumentālo filmu|Šķērsiela|Šķērsiela}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Šķērsiela
|    oriģinālnos =
|         attēls = Skersiela.jpg
|        att_izm =
|       paraksts = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "Šķērsiela", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
|          žanrs = [[Dokumentālā filma]]
|       režisors = [[Ivars Seleckis]]
|     producents =
|      scenārijs = [[Tālivaldis Margēvičs]]<ref name="letonika" />
|        aktieri =
|         mūzika = [[Ivars Vīgners]]<ref name="letonika" />
|      operators = [[Ivars Seleckis]]<ref name="letonika" />
|        montāža = [[Maija Selecka]]
|        studija = "[[Rīgas Kinostudija]]"
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{dat|1988|||N|bez}}
|         ilgums = 89 minūtes<ref name="letonika" />
|         valsts = {{flag|Latvijas PSR}}
|         valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        budžets =
|       ienākumi =
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
|           imdb =
}}
.]]
'''"Šķērsiela"''' ir 1988. gada [[Latvijas PSR]] [[dokumentālā filma]], kuras režisors un operators ir [[Ivars Seleckis]]. Filmā ir tikuši uzņemti dažādi [[Šķērsiela (Rīga)|Šķērsiela]]s (iela [[Imanta (Rīga)|Imantā]], [[Rīga|Rīgā]]) iedzīvotāji, tiek vērota viņu ikdiena, iedzīvotāji tiek intervēti.<ref name="filma">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latfilma.lv/d/069/indexLAT.html|title=Šķērsiela|publisher=Latfilma.lv|accessdate={{dat|2014|12|15||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Grīva
| tips                = Stacija
| attēls              = Grivas stacijas ēka - panoramio.jpg
| attēla_apraksts     = Grīvas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]
| atvērta             = 1862
| citi_nosaukumi      = Kalkūni
| stacijas_tips       =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 55| latm  = 51| lats  = 10,1| latNS  = N
| longd = 26| longm = 29| longs = 20,2| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kurcums (stacija)|Kurcums]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[3. kilometrs]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}
'''Grīva''' ir [[dzelzceļa stacija]] [[Daugavpils|Daugavpilī]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur, tajā tiek veiktas kravas operācijas.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1964 Winter Olympics}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hugo Grocijs
|          vārds_orig = Hugo Grotius
|              attēls = Michiel_Jansz_van_Mierevelt_-_Hugo_Grotius.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hugo Grocijs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1583
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Delfta]], [[Nīderlandes apvienotās provinces]] (tagad {{NED}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1645
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rostoka]], [[Zviedru Pomerānija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[dabiskās tiesības]], [[kara filozofija]], [[starptautiskās tiesības]], [[politiskā filozofija]], [[teoloģija]]
|          alma_mater = [[Leidenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Aristotelis]], [[Bībele]], [[Cicerons]], [[Roterdamas Erasms]], [[Fransisko de Vitorija]], [[Žans Bodēns]], [[Fransisko Suaress]]
|          ietekmējis = [[Tomass Hobss]], [[Samuels fon Pūfendorfs]], [[Džons Loks]], [[Džambatista Viko]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Imanuels Kants]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[skotu apgaismība]], [[ASV tēvi - dibinātāji]]
|               darbi = ''De jure belli ac pacis'', 1625
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezgalīgais ceļojums
| attēls                   = A Walk to Remember Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Walk to Remember''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Ādams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Kārens Janzena]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šeins Vests]]
* [[Mendija Mūra]]
* [[Pīters Kojots]]
* [[Derils Hanna]]
| mūzika                   = [[Mērvins Vorens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Gaylord Films]]''
* ''[[Pandora Cinema]]''
| izplatītājs              =''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2|title=A Walk to Remember|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322184608/http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-remember-2002-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=walktoremember.htm|title=A Walk to Remember (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bezgalīgais stāsts"''' ({{val|en|A Walk to Remember}}) ir 2002. gada ASV romantiska drāmas filma, kas balstīta uz Nikolasa Spārka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Ādams Šenkmens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šeins Vests]], [[Mendija Mūra]], [[Pīters Kojots]] un [[Derils Hanna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = No sliedēm
| attēls = Derailedmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Derailed''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Mikaels Hefstrēms]]
| producents = [[Lorenco di Bonaventura]]
| scenārija autors = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Žankarlo Esposito]]
* [[Deivids Morisejs]]
| mūzika = [[Eds Šīrmūrs]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Buena Vista International & Miramax]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2005|11|11||bez}}
| ilgums = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/derailed-2005-0|title=Derailed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=derailed.htm|title=Derailed (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"No sliedēm"''' ({{val|en|Derailed}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džeimsa Sīgela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Mikaels Hefstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Dženifere Anistone]], [[Vinsents Kasels]], [[Žankarlo Esposito]] un [[Deivids Morisejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|1||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Rezorcīna struktūrformula

Rezorcīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=110 °C
|viršanas temperatūra=280 °C
}}
'''Rezorcīns''' (meta-dioksibenzols, m-hidrohinons, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Rezorcīns ir balti prizmveida un plāksnīšveida kristāli. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Osteoblasti''' ir [[šūna]]s ar vienu [[šūnas kodols|kodolu]], kas sintezē [[Kaulaudi|kaulaudus]]. Osteoblasti ir specializētas, augstu diferenciētas un veidojušās no [[mezenhīma]]s šūnām<ref>Pittenger MF, Mackay AM, Beck SC, Jaiswal RK, Douglas R, Mosca JD, Moorman MA, Simonetti DW, Craig S, Marshak DR. (1999). "Multilineage potential of adult human mesenchymal stem cells". ''Science''. 284: 143-7.doi:10.1126/science.284.5411.143 {{PMID|10102814}}</ref>. Tie sintezē ļoti blīvu [[kolagēns|kolagēnu]]<ref name=":0">Reddi AH, Gay R, Gay S, Miller EJ. (1977) "Transitions in collagen types during matrix-induced cartilage, bone, and bone marrow formation". ''Proc Natl Acad Sci U S A''. 74:5589-92. {{PMID|271986}}</ref> un citas papildus olbaltumvielas, piemēram, osteokalcīnu un osteopontīnu. Sintezētās vielas veido kaula organisko daļu. Osteoblasti veido uz kalcija un fosfāta bāzes minerālus, kas tiek izgulsnēti organiskajā daļā, nodrošinot kaulu cietību. Tie piedalās arī fizioloģiskajā [[Homeostāze|homeostāzē]], lai nodrošinātu optimālu [[kalcijs|kalcija]] un [[fosfāts|fosfātu]] līmeni.<ref>Arnett T. (2003). Regulation of bone cell function by acid-base balance. Proc Nutr Soc. 62: 511-20. {{PMID|14506899}}</ref> Kaula veidošanās laikā osteoblasti funkcionē novietojošies grupās, jo individuālas šūnas nespēj sintezēt kaulu. Šīs kaulu grupas kopā ar veidoto kaulu sauc par osteonu.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = [[File:Druze star.svg|100px]]
 [[File:Flag of Druze.svg|100px|border]]
| tauta     = Druzi
| skaits    = 800 000 - 2 000 000<ref>{{cite book|author1=Carl Skutsch|editor1-last=Skutsch|editor1-first=Carl|title=Encyclopedia of the World's Minorities|date=7 Nov 2013|publisher=Routledge|isbn=9781135193881|page=410|quote=Total Population: 800,000}}</ref><ref>{{cite book|author1=Robert Brenton Betts|title=The Druze|date=1 Jan 1990|publisher=Yale University Press|isbn=9780300048100|page=55|edition=illustrated, reprint, revised|quote=The total population of Druze throughout the world probably approaches one million.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Donna Marsh|title=Doing Business in the Middle East: A cultural and practical guide for all Business Professionals|date=11 May 2015|publisher=Hachette UK|isbn=9781472135674|edition=revised|quote=It is believed there are no more than 1 million Druze worldwide; most live in the Levant.}}</ref><ref>{{cite book|author1=Samy Swayd|title=Historical Dictionary of the Druzes|date=10 Mar 2015|publisher=Rowman & Littlefield|isbn=9781442246171|page=3|edition=2|quote=The Druze world population at present is perhaps nearing two million;...}}</ref>
| vieta     =
{{flag|Sīrija}}  <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Syria - International Religious Freedom Report 2006 |url=http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2006/71432.htm |year=2006 |publisher=U.S. Department of State |accessdate=2009-06-28}}</ref>-800,000<ref name="TheEconomist">{{cite journal|year=2014|title=The Economist|volume=390|issue=8618–24|page=49| url=https://books.google.com/?id=ub8aAQAAMAAJ&q=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druze+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22&dq=%22The+Druze+are+an+ancient+sect+within+Islam.+The+Golan+ones+are+part+of+a+Syrian+Druziie+community+that+numbers+700000.+Another+250000+live+in+Lebanon+and+about+100000+in+Israel+proper%22 |accessdate=14 April 2011}}</ref>

 {{flag|Libāna}} 280 000 <ref>[http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm Lebanon – International Religious Freedom Report 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120062547/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2008/108487.htm |date={{dat|2012|01|20||bez}} }} U.S. Department of State. Retrieved on 2013-06-13.</ref>

 {{flag|Izraēla}} 118 000 <ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Palestinians say they number 12.1 million worldwide |url=http://www.timesofisrael.com/palestinians-say-they-number-12-1-million-worldwide/| date = 2015 | publisher=Times of Israel}}</ref>
{{flag|Jordānija}} 32 000<ref name="auto">{{Citation | publisher = [[US State Department]] | url = http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | title = International Religious Freedom Report | year = 2005 | accessdate = {{dat|2016|08|02||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120120080044/http://www.state.gov/g/drl/rls/irf/2005/51602.htm | archivedate = {{dat|2012|01|20||bez}} }}</ref>

 Ārpus [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]] ap 100 000<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Druze Population of Australia by Place of Usual Residence (2006)|url=http://www.abs.gov.au/CDataOnline|publisher=Australian Bureau of Statistics|accessdate=27 July 2010}}</ref>
| valoda = [[Arābu valoda|arābu]], [[ivrits]]
| reliģija = [[Islāms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences: '''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Riviergrondel.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Gobio
|       ģints_lv = Grunduļi
|           suga = Gobio gobio
|        suga_lv = Grundulis
|       binomial = Gobio gobio <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Gobio fluviatilis''
}}
'''Grundulis''' (''Gobio gobio'') ir neliela auguma [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') saldūdens zivs, kas plaši sastopama [[Eiropa]]s mērenajā joslā. Kādreiz uzskatīja, ka grundulis mājo arī [[Āzija|Āzijā]], areālam plešoties līdz [[Korejas pussala]]i, tomēr mūsdienās areāla austrumu un dienvidu robeža ir neskaidra.<ref name=fish/><ref name=iuc/> Visticamākais, ka [[Kaspijas jūra]]s un [[Melnā jūra|Melnās jūras]] dienvidu baseina grunduļi, kā arī Āzijā dzīvojošie pieder citām sugām.<ref name=fish/><ref name=iuc/> Makšķernieki grunduli izmanto kā ēsmas zivtiņu, tādējādi tas tiek mākslīgi izplatīts.<ref name=lat/>

sentences: '''Nezāles''' ir [[Augi|augu]] sugas, kas pret cilvēka gribu ieviešas apstādītajās platībās.<ref name="LPE">{{LPE|7|...}}</ref> Nezāles var būt arī citas šķirnes vai sugas [[kultūraugi]] sējumā, meža stādījumā vai dārzā. Nezāles konkurē ar kultūraugu par barības vielām, gaismu, mitrumu un citiem augšanas apstākļiem. Tā kā vienādos ekoloģiskos apstākļos tīruma [[Lakstaugs|lakstaugu]] (kultūraugu + nezāļu) kopējā [[masa]] ir konstants lielums, tad nezāļu masai palielinoties, samazinās kultūraugu masa un raža. Daudzas nezāles ir arī [[Fitopatoloģija|kultūraugu slimību un kaitēkļu starpnieki]]. Tās var nodarīt ievērojamus zaudējumus [[lauksaimniecība]]i.

sentences:
[[Kategorija:Fauna pēc reģiona]]
[[Kategorija:Okeāni]]
[[Kategorija:Jūras]]

sentences: '''Pozitīvisms''' ({{val|fr|positivisme}}, no {{val|la|positīvus}}) — filozofijas virziens, kas deklarē, ka tiecas pēc īstām, pozitīvām zināšanām, kas balstītas pozitīvā pieredzē. Pozitīvisms radies 19. gadsimta pirmajā pusē kā idejisks virziens; nostiprinās 19. gadsimta otrajā pusē, tā ietvaros izveidojas sabiedrību izzinoša nozare — [[socioloģija]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
s logotips]]
'''Logo''' jeb '''logotips''' (no {{val-el|λόγος}} — 'vārds' un ''τύπος'' — 'nospiedums'), arī '''firmas zīme''',<ref name="akadterm"/> ir grafisks attēlojums, zīme vai [[simbols]], kas ļauj atšķirt viena [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražoto vai piedāvātos [[pakalpojums|pakalpojumus]] no citiem [[konkurents|konkurentiem]]. Tas ir uzņēmuma stila svarīgākais elements, kuram ir vislielākā nozīme uzņēmuma [[produkcija]]s vai pakalpojumu atpazīšanā. [[Reklāma]]s efektivitāti lielā mērā var palielināt, ja firmas logo būs atpazīstamāks, jo vairāk cilvēki pamanīs reklāmu tikai atpazīstamā logotipa dēļ. Logotips uzskatāms par uzņēmuma "seju". Arī [[vizītkarte|vizītkarti]] var uzskatīt par logotipa veidu.

sentences: '''Palielināmais stikls''' jeb '''lupa''' (no {{val|fr|loupe}}) ir [[optika|optiskā]] [[lēca]], kas tiek izmantota, lai iegūtu kāda objekta palielinātu attēlu. Šī lēca parasti tiek piestiprināta pie roktura. Dažreiz, lai samazinātu lēcas biezumu, lupas lēca sastāv no daudzām šaurām koncentrisku [[gredzens (ģeometrija)|gredzenu]] formas lēcām, kas darbojas kā viena lēca, bet ir daudz plānāka ([[Freneļa lēca]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Viperaberus1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera berus
| suga_lv = Parastā odze
|      binomial = Vipera berus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Coluber berus''
*''Chersea vulgaris''
*''Vipera sachalinensis''
*''Vipera nikolskii''
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{Latvijas V ceļa infokaste
|numurs = 559
|nosaukums = Dricāni—Dricānu skola
|karte =
|leģenda =
|garums = 0,2
|ārpus_pilsētas = 0,2
|ceļš_pilsētā = 0
|segums = grants
|reģions = [[Latgale]]
|attēls =
|paraksts =
}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{V ceļš|557}}}}
{{Maršruta tabula/beigas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Gilda
| operators =
| attēls = Gilda (1946 one-sheet poster - Style B).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Čārlzs Vidors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rita Heivorta]]
* [[Glenns Fords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gilda''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1946|3|14}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Gilda"''' ({{Val|en|Gilda}}) ir 1946. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Vidors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rita Heivorta]] un [[Glenns Fords]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Rutkovskis
|     vārds_orig = ''Arnold von Rutkowski''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Kalnamuiža, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tērvete]], [[Dobeles novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laipni lūgti pie Railijiem
| attēls                   =  Welcome to the Rileys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Welcome to the Rileys''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeiks Skots]]
| producents               =
* [[Tonijs Skots]]
* [[Skots Blūms]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Džovanni Agnelli]]
* [[Maikls Kostigens]]
| scenārija autors         = [[Kens Hiksons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Gandolfīni]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Melisa Leo]]
| mūzika                   = [[Marks Štreitenfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Argonaut Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Destination Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|10|29|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/welcome-rileys-2010|title=Welcome to the Rileys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032951/http://bbfc.co.uk/releases/welcome-rileys-2010}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|317,382}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=welcometotherileys.htm|title=Welcome to the Rileys (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laipni lūgti pie Railijiem"''' ({{val|en|Welcome to the Rileys}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors ir [[Džeiks Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Gandolfīni]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Melisa Leo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Šēnbrunnas pils
| native_name         = ''Schloss Schönbrunn''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austria#Eiropa
| status              =
| image               = Schloss Schoenbrunn August 2006 406.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[rokoko]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Hīcinga]], [[Vīne]], {{AUT}}
| latd  = 48.184516 | latNS  = N
| longd = 16.311865 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1690. gads
| completion_date     = 1711. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Johans Bernhards Fišers fon Erlahs]]
| rooms               = 1440
| parking             =
| url                 = https://www.schoenbrunn.at/
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Šēnbrunnas pils un parki
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iv
|        designation1_date = 1996 <small>(20. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/786 786]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Šēnbrunnas pils" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q131330"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences: '''Kurlums''' ir daļējs vai pilnīgs [[dzirde]]s zudums. Absolūts dzirdes trūkums ir ļoti reti sastopams,<ref name="PME"/> tādēļ tiek izmantoti [[dzirdes aparāts|dzirdes aparāti]], lai kurlie cilvēki labāk uztvertu apkārtējās [[skaņa]]s. Visbiežāk kurlums rodas kādas [[trauma]]s rezultātā, bet tas var būt arī [[iedzimtība]]s rezultātā. Kurlumu izraisa pārmaiņas [[iekšējā auss|iekšējā ausī]] vai [[dzirdes nervs|dzirdes nervā]].<ref name="PME"/> Ja dzirdes pasliktināšanās notiek pirmajos dzīves gados, tad [[bērns|bērniem]] bieži vien ir problēmas iemācīties [[runāšana|runāt]]. Šādu stāvokli sauc par [[kurlmēmums|kurlmēmumu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences: '''Oranžais aģents''' ({{val|en|Agent Orange}}) ir ķīmiskais kaujas [[defoliants]], herbicīds. Tas ir divu vielu — [[2,4,5-trihlorfenoksietiķskābe]]s (2,4,5-T) un [[2,4-dihlorfenoksietiķskābe]]s (2,4-D) maisījums attiecībā 1:1. Izveidots 20. gadsimta vidū zemes virsmas atbrīvošanai no [[augājs|augāja]] aizsega. To ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kompānijas ''Dow Chemical Ltd'' un ''Monsanto Ltd''. Kopš [[1961]]. gada 10. augusta plaši lietots [[Vjetnamas karš|Vjetnamas kara]] laikā, kad to sāka lietot ASV kara aviācija.<ref>[http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+WDECL+P6-DCL-2006-0026+0+DOC+WORD+V0//LV&language=LV Eiropas Parlamenta Deklarācija par starptautisko ķīmisko ieroču upuru piemiņas dienu 26.4.2006 0026/2006]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|fiziķi|šahistu|Volfgangs Pauli (šahists)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Wolfgang Ernst Pauli''
| attēls =Pauli.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1900
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta ={{vieta|Austroungārija|Vīne}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=12
| m_diena=15
| m_vieta ={{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| pilsonība =Šveice
| tautība = [[Austrija|austrietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]], [[Kopenhāgenas Universitāte]], [[Hamburgas Universitāte]], [[Cīrihes ETH]], ''Institute for Advanced Study'' [[Prinstona|Prinstonā]]
| alma_mater =[[Ludviga Maksimiliāna universitāte]] [[Minhene|Minhenē]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Arnolds Zommerfelds]], [[Makss Borns]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Pauli princips]]
| apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Volfgangs Ernsts Pauli''' (''Wolfgang Ernst Pauli'', dzimis {{dat|1900|4|25}}, miris {{dat|1958|12|15}}) bija [[Austrija|austriešu]] fiziķis. Pazīstams ar pētījumiem [[kvantu mehānika|kvantu mehānikā]]; [[spins|spina]] pētījumiem. [[Pauli princips|Pauli principa]] atklājējs, par ko 1945. gadā, pēc [[Alberts Einšteins|Einšteina]] ierosinājuma, saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1945 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1945/}}</ref> Postulējis [[neitrīno]].

sentences:
" uz automašīnas antenas]]
'''Uzvaras kults''', arī '''Pobedobesije''' ({{val|ru|Победобесие}}) ir termins, ko lieto, lai aprakstītu hipertrofētu [[Uzvaras diena]]s svinēšanu [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
]]
'''Bērns''' ir dzīvas būtnes pēcnācējs. Tas ir  vispārīgs apzīmējums, kas aptver dažādas attīstības stadijas.  [[likums|Likuma]] izpratnē bērns ir cilvēks līdz pilngadības sasniegšanai. Šo jēdzienu attiecina arī uz pēcnācējiem, kas nav bioloģiskie pēcnācēji, piemēram, [[adopcija|adoptētajiem]] bērniem, garīgajiem sekotājiem, jaunāko paaudzi, kā arī uz psiholoģiski nenobriedušām personām.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Pierīgā|Mārupe (nozīmju atdalīšana)|Mārupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mārupe
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Mārupe, Culture house (former House of Defenders, 1936).jpg
| image_caption = Mārupes kultūras nama un novada domes ēka
| image_shield = Mārupes pilsētas ģerbonis.svg
| shield_link = Mārupes ģerbonis
| shield_size = 75
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Mārupes novads]]
| subdivision_name2 =
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[2022. gads|2022. gada]]
| area_total_km2 = 20.5
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2021
| population_footnotes = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2839&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total = 16 826
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 54
| lats = 3
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 2
| longs = 52
| longEW = E
| elevation_m = 10
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type =
| postal_code = LV-2167
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Mārupes karogs
}}

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences:
{{infokaste+}}
{{commons|Per Albin Hansson}}

sentences: '''Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli (BBLD)''' ({{val|de|Baltisches biografisches Lexikon digital}}) ir tiešsaistes [[enciklopēdija]], kuras pamatā ir biogrāfiju krājuma "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960" digitalizēta versija, ko 2012. gadā uzsāka veidot [[Baltijas Vēstures komisija]].

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences: {{cita nozīme|Latvijas armijas ģenerāli|ezeru Valkas novadā|Kurēlis}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamirs
|attēls                 = Pamir Mountains, Tajikistan, 06-04-2008.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tuvie un Vidējie Austrumi
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
{{KGZ}}
{{CHN}}
{{AFG}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 275
|platums                = 250
|platība                = 120 000
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Pamirs''' ({{val|tg|Помир}}, ''Pomir''; {{val|fa|پامیر}}, ''Pāmīr''; {{val-zh|帕米爾}}, ''Pàmǐ'ěr''; {{val-ug|پامىر}}, ''Pamir''; {{val|ky|Памир}}, ''Pamir'') ir [[kalnzeme]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Lielākā daļa izvietojusies [[Tadžikistāna]]s autonomijā [[Kalnu Badahšāna|Kalnu Badahšānā]], bet atsevišķas grēdas vai to priekškalnes iestiepjas [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]] ziemeļos, [[Ķīna|Ķīnā]] austrumos un [[Afganistāna|Afganistānā]] dienvidos.<ref>{{PZT|551}}</ref> Kopējā platība tiek lēsta ap {{nobr|120 000}} km², no kuriem ap 1200 km² klāj mūžīgais sniegs un ledus. Vidējais augstums ir 3600—4400 metru v. j. l., klimats sauss un vēss un šeit dzīvojošās [[pamirieši|pamiriešu]] tautas apdzīvo galvenokārt upju ielejas un starpgrēdu zāļainos līdzenumus, ko dēvē par «pamiriem».

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
uzbrūk [[Sibīrijas mēris|Sibīrijas mēra]] baktērijām]]
'''Imūnsistēma''' ir [[organisms|organisma]] aizsardzības sistēma pret [[slimība]]s izraisošiem [[patogēns|patogēniem]]; tā izstrādā [[imunitāte|imunitāti]] pret tiem, kā arī aizsargā no [[ķīmiskā viela|ķīmisku vielu]] apdraudējuma un izvada no organisma bojātās, ļaundabīgās vai atmirušās [[šūna]]s. Imūnsistēmas uzdevums ir arī atjaunot ievainotos vai slimību skartos [[audi|audus]]. Dažreiz imūnsistēma, noturot kādu svešu, nekaitīgu vielu vai organismu par potenciālu apdraudējumu, izraisa [[alerģija|alerģiju]]. Retos gadījumos tā uzbrūk veselajām šūnām vai audiem, kas neapdraud organisma darbību, kā rezultātā attīstās [[autoimūna slimība]]. Ar imūnsistēmas pētīšanu nodarbojas [[imunoloģija]]s speciālisti.

sentences:
s [[Nacionālā darba konfederācija|Nacionālās darba konfederācijas]] karogs ir kļuvis par izplatītu anarhosindikālisma simbolu.]]
'''Anarhosindikālisms''' (arī '''revolucionārais sindikālisms''') ir [[anarhisms|anarhisma]] novirziens, [[ideoloģija]], kas atbalsta [[arodbiedrība|arodbiedrību]] un [[sindikālisms|sindikālisma]] izmantošanu, lai [[proletariāts|strādnieki]] [[kapitālisms|kapitālistiskā sabiedrībā]] iegūtu kontroli pār [[ekonomika|ekonomiku]] un tā varētu izmainīt sabiedrību.
Anarhosindikālisms ietver gan anarhistu ideju, ka augstāka vara nav nepieciešama un sabiedrībai ir jāorganizējas pašai, gan sindikālistu ideju par [[strādnieku kooperatīvs|strādnieku kooperatīviem]] un [[darbavietas demokrātija|darbavietas demokrātiju]]. Anarhosindikālistu pamatprincipi ir [[solidaritāte]], [[tiešā demokrātija]] un rīcība bez augstākas varas iejaukšanās, viņi vēlas atmest algu sistēmu, saucot to par [[algu verdzība|algu verdzību]]. Anarhosindikālisms ir daļa no [[strādnieku kustība]]s.

sentences:
{{Citas nozīmes|īspirkstu mizložņu|mizložņa (nozīmju atdalīšana)|mizložņa}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Boomkruiper1reversed.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Certhiidae
 |     dzimta_lv = Mizložņu dzimta
 |         ģints = Certhia
 |      ģints_lv = Mizložņas
 |          suga = C. brachydactyla
 |       suga_lv = Īspirkstu mizložņa
 |      binomial = Certhia brachydactyla <small>([[Kristians Ludvigs Brēms|Brehm]], 1820)</small>
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Remisija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''remissio'' — 'mazināšanās, vājināšanās') ir periodiska [[slimība]]s [[Simptoms|simptomu]] vājināšanās (daļēja remisija) vai izzušana (pilnīga remisija).

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences: '''22. decembris''' ir gada 356. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (357. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 9 dienas.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vikipēdijas piemineklis
|native_name   =
|image         = Wikipedia Monument 4 cropped.jpg
|caption       = Statuja
|map_image     = Polija
|map_text      =
|latd  = 52|latm  = 20|lats  = 57.5|latNS  = N
|longd = 14|longm = 33|longs = 37.3|longEW = E
|location      = {{vieta|Polija|Slubice}}
|designer      = Mihrans Hakobajans
|type          =
|material      =
|length        = 60 cm
|width         = 60 cm
|height        = 170 cm
|begin         =
|complete      = 2014
|open          = {{dat|2014|10|22|N|bez}}
|dedicated_to  = [[Vikipēdija]]s papildinātājiem
|extra         =
}}
'''Vikipēdijas piemineklis''' ({{val|pl|Pomnik Wikipedii}}) ir statuja, kas veltīta [[Vikipēdija]]s papildinātājiem. Tā atrodas [[Polija]]s pilsētas [[Slubice]]s centrālajā laukumā ''Plac Frankfurcki''. Šis ir pirmais Vikipēdijai veltītais piemineklis pasaulē.<ref name=PR>{{Tīmekļa atsauce|title=Poland to unveil world's first Wikipedia monument|url=http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument|publisher=Polskie Radio|accessdate=9 October 2014|archive-date={{dat|2018|06|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180618053900/http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument}}</ref>

sentences: - trīs [[kubs|kuba]] skaldnes ar kopīgu virsotni.]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
__ Na+     __ O2−
Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds
nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO2
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

sentences:
{{Hokeja komanda
| text_color  = black
| bg_color    = yellow
| team        = ASK/Ogre
| logo        = Ask ogre.jpg
| logosize    = 180px
| city        = {{flaga|Latvija}} [[Ogre]], [[Latvija]]
| league      = [[Latvijas čempionāts hokejā]]
[[Baltkrievijas hokeja līga]]
[[Austrumeiropas hokeja līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = [[2003. gads|2003]]
| disbanded   = [[2011]]
| arena       = [[Vidzemes ledus halle]]
| colors      = {{color box|yellow}} {{color box|black}} {{color box|red}}
| owner       =
| coach       =
| coach2      =
| GM          =
| media       =
| affiliates  =

| LHL         = 0
}}
'''ASK/Ogre''' (īslaicīgi pazīstama kā '''HK Ogre''') bija [[Latvijas čempionāts hokejā|Latvijas čempionāta]] komanda, kura bāzēta [[Ogre|Ogrē]], [[Latvija|Latvijā]]. Piecas reizes komandai izdevās izcīnīt [[Latvijas čempionāts hokejā|Latvijas čempionāta]] sudraba medaļas. Pa vienai sezonai komanda aizvadīja arī [[Baltkrievijas Ekstralīga|Baltkrievijas Ekstralīgā]] un [[Austrumeiropas hokeja līga|Austrumeiropas hokeja līgā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|suga_lv=Pavedienu veronika|suga=Veronica filiformis|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica filiformis<small> Sm.</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica filiformis RF.jpg|kategorijas=nē}}'''Pavedienu veronika''' (''Veronica filiformis'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Mazāzija]] un [[Kaukāzs]], taču tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un dažviet [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-filiformis-sm/|title=pavedienu veronika - Veronica filiformis Sm. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-26}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Broadcom Inc.''
| logo             = BroadcomLimited-logo.png
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2016. gads (1961. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Palo Alto]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]], [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.broadcom.com/ broadcom.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Broadcom Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts [[elektronika|elektronisko]] iekārtu un komponenšu izstrādātājs un izplatītājs. Tas dibināts 2016. gadā, apvienojoties ''[[Avago Technologies]]'' un ''[[Broadcom Corporation]]''. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Palo Alto]], ASV.
''Broadcom Inc.'' akcijas tiek kotētas ''[[Nasdaq]]'' biržā (kods ''AVGO'').

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums         = Maunaloa
| Photo             = Mauna Loa.jpg
| Caption           = Maunaloa no Sedlroudas
| karte = Havajas
| latd= 19 |latm= 28 |lats= 46 |latNS= N
| longd= 155 |longm= 36 |longs= 10 |longEW= W
| Augstums          = 4169
| Kāpums            = 2160 m<ref> [[Key col]] elevation is between 6,560 and 6,600 feet. {{Tīmekļa atsauce
 | url= http://www.peakbagger.com/peak.aspx?pid=11915
 | title= Mauna Loa, Hawaii
 |author= |last= |first= |authorlink= |coauthors=
 |date= |year= |month= |work= | publisher= Peakbagger.com
 | accessdate= 2008-05-17}}</ref>
| Atrašanās vieta   = [[Havajas]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda       =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Territory of Guam''
''Guåhan''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Guamas Teritorija
|            valsts_nosaukums = Territory of Guam
|               karoga_attēls = Flag_of_Guam.svg
|            karoga_nosaukums = Guamas karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of Guam.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Guamas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''"Where America's Day Begins"''
(Kur Amerikas diena sākas)
|                valsts_himna = ''"Fanohge Chamoru"''
|               kartes_attēls = Guam on the globe (Southeast Asia centered) (small islands magnified).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Hagātņa]]
| latd=13 | latm= 30| latNS=N| longd=144 | longm=48 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Dededo]]
|              valsts_valodas = [[čamorru valoda|čamorru]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[ASV prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džo Baidens]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Guamas gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Džošs Tenorio]] (''Josh Tenorio')
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[organizēta teritorija|organizēta]] [[neinkorporēta teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Guamas akts
|          neatkarības_datums = [[1950]]. g.
|                 platība_km2 = 541.3
|               platība_rangs = 192
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021<ref>https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/guam/</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 168 801
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 177
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 307
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 37
|                     IKP_PPP = $4,88 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs = 167
|          IKP_PPP_per_capita = $30 500
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 35
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +10
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gu]]
|              tālsarunu_kods = 1 671
|                iso_kods_num = 316
|              iso_kods_alfa2 = GU
|              iso_kods_alfa3 = GUM
}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Filmas pēc žanra]].''

sentences: '''Alfabēts''' ir pilnīgs standartizēts burtu vai rakstu zīmju komplekts, kas katra aptuveni apzīmē kādas runātas valodas [[fonēma|fonēmu]]. Lielākajai daļai pasaules valodu tiek lietots [[latīņu alfabēts]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Rodrigo Diass de Vivars
 |    vārds_orig = ''Rodrigo Díaz de Vivar''
 |        attēls = Balboa Park El Cid statue 2.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Sida Kampeadora statujas galvas attēls [[Balboa parks|Balboa parkā]], [[Sandjego]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]
 |    dz_dat_alt = ap [[1043. gads|1043]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Vivara]], netālu no [[Burgosa]]s
 |        m_gads = 1099
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Valensija (Spānija)|Valensija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{flagicon image|Flag of Castile.svg}} [[Kastīlijas karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = bruņinieks, algotnis, militārpersona
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Abby Singer''
| attēls                   = AbbeySingerdvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Raiens Viljamss]]
| producents               =
* [[Klints Dž. Palmers]]
* [[Džonatans M. Bleks]]
* Raiens Viljamss
| scenārija autors         =
* Raiens Viljamss
* Klints Dž. Palmers
| galvenajās lomās         =
* Raiens Viljamss
* Klints Dž. Palmers
* [[Vendija Bussa]]
* [[Pets Donohjū]]
* [[Marks Vanders]]
* [[Džejs O. Sanderss]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Studios Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|10|28||bez}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Abby Singer''''' ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Raiens Viljamss]]. Citas lomas filmā atveido [[Klints Dž. Palmers]], [[Vendija Bussa]], [[Pets Donohjū]], [[Marks Vanders]] un [[Džejs O. Sanderss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|10|28||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bāskervilu suns
| operators =
| attēls = The Hound of the Baskervilles - 1939- Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Sidnijs Lenfīlds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Grīns]]
* [[Bezils Retbouns]]
* [[Vendija Berija]]
* [[Naidžels Brūss]]
* [[Džons Keredīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hound of the Baskervilles''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1939|3|31}}
| ilgums = 80 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bāskervilu suns"''' ({{Val|en|The Hound of the Baskervilles}}) ir 1939. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lenfīlds]]. Filma balstīta uz [[Arturs Konans Doils|Artura Konana Doila]] [[Bāskervilu suns|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmā [[Šerloks Holmss|Šerloka Holmsa]] lomu atveido [[Bezils Retbouns]], bet [[Doktors Vatsons|doktora Vatsona]] lomu [[Naidžels Brūss]]. Citas lomas atveido [[Ričards Grīns]], [[Vendija Berija]] un [[Džons Keredīns]]. Šī ir pirmā no 14 Šerloka Holmsa filmām no 1939. līdz 1946. gadam, kurā lomas atveidoja Retbouns un Grīns.

sentences: {{DISPLAYTITLE:''Air France'' reiss 4590}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tas
| attēls                   = It (2017) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''It''
| žanrs                    = [[Šausmu filma]]
| režisors                 = [[Andress Musčieti]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeidens Līberers]]
* [[Sofija Lilisa]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džeremijs Rejs Teilors]]
* [[Finns Volfhards]]
* [[Džeks Dilans Greizers]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[KatzSmith Productions]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 135 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}
| ienākumi = {{US$|327,481,748}}<ref>https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=it.htm</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Tas — otrā nodaļa]]" (2019)
| imdb                     = 1396484
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Frīdrihs Šulcs''' jeb '''Šulcs fon Ašerādens''' ({{val|de|Carl Friedrich Frhr. Schoultz von Ascheraden}}; 1720—1782) bija [[Aizkraukle]]s muižnieks, [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes landtāgs|Vidzemes landtāga]] landrāts (1759), [[Vidzemes bruņniecība]]s delegāts [[Krievijas Impērija]]s ķeizaru galmā (1761—1764). [[Zemnieku tiesa|Aizkraukles un Skrīveru zemnieku tiesas]] (''Ascheradensches und Römershofsches Bauerrecht'') izveidotājs (1764).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vasko Nunjess de Balboa
|     vārds_orig = ''Vasco Núñez de Balboa''
|         attēls = Balboa.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1475. gads|1475]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Badahosa]], [[Spānija]]
|      m_dat_alt = [[1519. gads|1519]]. gadā laika posmā starp 12. un 21. janvāri
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Akla]], [[Panama]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs, pētnieks, gubernators un konkistadors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts = Firma de Vasco Nuñez de Balboa.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Antikosti
|attēls              = RiviereHuileAnticosti.jpg
|attēla paraksts     = Lašu zvejnieks pie Vilas upes Antikosti salā
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Kanāda#Kvebeka
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Anticosti Island''
|izvietojums         = [[Sentlorensa līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=49|latm=30 |latNS=N
|longd=63|longm=00 |longEW=W
|platība             = 7953,2
|garums              = 217
|platums             = 48
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 312
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{CA-QC}}
|iedzīvotāji         = 218
|iedzīvotāju gads    = 2016
|blīvums             = 0,03
|pamatiedzīvotāji    = [[kanādieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Pormenjē]]
|piezīme =
}}

'''Antikosti''' ({{val|fr|Île d'Anticosti}}, {{val|en|Anticosti Island}}, {{val|moe|Notiskuan}}, {{val|mic|Natigôsteg}}) ir mazapdzīvota sala [[Kanāda]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|49}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Kvebeka]]s provinces [[Kotnora]]s reģiona Minganas grāfistē, kur veido atsevišķu municipalitāti. Salā dzīvo tikai 218 iedzīvotāji (2016), no kuriem lielākā daļa — Pormenjē ciematā salas rietumu galā. Sala nereti tiek dēvēta par «Līča kapsētu» — tās krasta tuvumā ir vairāk kā 400 kuģu vraku.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}
{{ievads+}}
{{atsauces+}}
'''Ermitāžas brīvprātīgo organizācija''' [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]], piedāvā visiem gribošajiem brīvprātīgajiem unikālu iespēju strādāt valsts mākslas muzejā. Ermitāžas organizācijas ietvaros brīvprātīgajiem tiek sniegta iespēja tuvāk iepazīties un izprast muzeja vadības noriti. Ar šīs programmas palīdzību tiek cerēts radīt ciešāku saikni starp personālu un vispārējo publiku. Šādā veidā muzeja speciālistu zināšanas ir pieejamas gan muzeja, gan programmas locekļiem. Programma tāpat sniedz brīvprātīgajiem iespēju strādāt sev interesējošos projektos ar muzeja līdzdalību.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils kultūras nams. Jēkabpils. 2010. gada maijs
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Tomass Bernhards
|     vārds_orig    = ''Thomas Bernhard''
|         attēls    = Thomas_Bernhard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1931
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Hērlena]], {{NED}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Gmundene]], [[Augšaustrija]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Thomas Bernhard (signature).jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniecs, dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = 1957–1989
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Untergeher'' (1983), ''Heldenplatz'' (1988)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences: [[Edvīns Holls|Edvīna Holla]] vārdā nosauktais '''Holla efekts''' apraksta [[elektriskais spriegums|elektriskā sprieguma]] rašanos [[Elektriskais vadītājs|elektriskajā vadītājā]], pa kuru plūst [[elektriskā strāva]] un kurš atrodas stacionārā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas '''Holla spriegums''' <math>U_{\mathrm{H}}</math>.

sentences: '''Debespuses''' ir kopējs apzīmējums [[ziemeļi|ziemeļu]], [[dienvidi|dienvidu]], [[austrumi|austrumu]] un [[rietumi|rietumu]] virzieniem. Latviešu valodā tie attiecīgi tiek apzīmēti ar Z, D, A un R, bet nereti tiek izmantoti arī apzīmējumi N, S, E un W, kas ienākuši no [[angļu valoda]]s. Ziemeļiem pretējais virziens ir dienvidi, bet austrumiem — rietumi. Stāvot uz [[Zeme]]s un skatoties uz ziemeļiem, dienvidi būs aiz muguras, austrumi — pa labi, bet rietumi — pa kreisi. Bieži vien, lai norādītu virzienu, kas gluži neatbilst iepriekš nosauktajiem četriem virzieniem, tiek izmantoti atvasinātās debespuses, tas ir, [[ziemeļaustrumi]] (ZA), [[ziemeļrietumi]] (ZR), [[dienvidaustrumi]] (DA) un [[dienvidrietumi]] (DR). Ja nepieciešams precīzāks virziens, tad izmanto arī tādas debespuses, ka ziemeļrietumziemeļus (ZRZ), ziemeļrietumrietumus (ZRR), ziemeļaustrumziemeļus (ZAZ), ziemeļaustrumaustrumus (ZAA), dienvidaustrumdienvidus (DAD), dienvidaustrumaustrumus (DAA), dienvidrietumdienvidus (DRD) un dienvidrietumrietumus (DRR).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Graf-Medem.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Krievijas slepenpadomnieka un sūtņa Vašingtonā K.J.F. Mēdema portrets (1796). Autors Antons Grafs (''Graff'', 1736 - 1813)
|          dz_gads = 1763
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =[[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
|        dzīvesbiedrs =Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|   brāļi =
|          māsas =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
|               bērni =[[Pauls fon Mēdems]], [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Komi-Permiešu apvidus
|official_name=''Коми-Пермяцкий округ''
''Коми-Пермяцкöй округ''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|apvidus]]
|image_skyline = Pozhva, Permskiy kray, Russia, 619185 - panoramio.jpg
|image_caption = Ainava pie Požvas
|image_flag = Flag of Komi-Permyak Okrug.svg
|image_shield = Coat of Arms of Komi-Permyak Okrug (2009).png
|shield_size = 70px
|image_map = Location of Komi-Perm Okrug (Perm Kray).svg
|map_caption = Novietojums Permas novadā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Pievolgas federālais apgabals]]
|subdivision_type2=Novads
|subdivision_name2=[[Permas novads]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Kudimkara]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1925
|official_language = [[krievu valoda]]
[[komi-permiešu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=6 rajoni
|p1 = [[Gainu rajons]]
|p2 = [[Kosas rajons]]
|p3 = [[Kočovas rajons]]
|p4 = [[Kudimkaras rajons]]
|p5 = [[Jurlas rajons]]
|p6 = [[Jusvas rajons]]
|area_total_km2 = 32770
|total_type=Kopā
|population_total = 106775
|population_as_of = 2019
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[komieši permieši]] (59,0 %)
[[krievi]] (38,2 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://minkpo.permkrai.ru/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
|footnotes =
}}
'''Komi-Permiešu apvidus''' ({{val|ru|Коми-Пермяцкий округ}}, {{val|koi|Коми-Пермяцкöй округ}}) ir administratīvi teritoriāla vienība ar speciālu statusu [[Permas novads|Permas novadā]], [[Krievija|Krievijā]]. Robežojas ziemeļos un ziemeļrietumos ar [[Komi Republika|Komi Republiku]], rietumos — ar [[Kirovas apgabals|Kirovas apgabalu]], bet austrumos un dienvidos ar pārējo [[Permas novads|Permas novadu]]. Lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais un kultūras centrs ir [[Kudimkara]]. Vairāk kā puse iedzīvotāju (59 %) ir titulnācija [[komieši permieši]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mana labākā drauga kāzas
| attēls                   = My Best Friends Wedding.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Best Friend's Wedding''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[P. Dž. Hogans]]
| producents               =
* [[Džerijs Zukers]]
* [[Džils Neters]]
* [[Patrīcija Vičere]]
| scenārija autors         = [[Ronalds Bass]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Rūperts Everets]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Zucker Brothers Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|6|20||bez}}
| ilgums                   = 105 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-best-friends-wedding-1997-0|title=My Best Friend's Wedding|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mybestfriendswedding.htm|title=My Best Friend's Wedding (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|299,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mana labākā drauga kāzas"''' ({{val|en|My Best Friend's Wedding}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[P. Dž. Hogans]]. Galvenās lomas atveido [[Dermots Malronijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Kemerone Diasa]] un [[Rūperts Everets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|6|20||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Korunds
|attēls=
|klase=Oksīds
|ŠtruncaID=4/C.04-10
|ķīm_formula=[[Alumīnija oksīds]], Al2O3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zils, sarkans, brūns, pelēks, dzeltens, zaļš u.c.
|svītra=
|habituss=Bieži — vārpstveida, mucveida kristāli, arī plātņveida, bieži — dvīņu kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Neregulārs, gliemežnīcas, trausls
|cietība=9
|spīdums=Stikla, arī dimanta, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,768—1,772 nε = 1,760—1,763
|pleohroisms=
|blīvums=4,01
}}

sentences: '''Тu-160''' ({{val|ru|Ту-160}}) ir reaktīvais virsskaņas bumbvedējs, kuru līdz 1981. gadam radīja [[Padomju Savienība]]s kontruktoru birojos un sāka izmanot 1987. gadā. 2014. gadā [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki]] izmantoja 16 Тu-160 lidmašīnas, 2022. gadā ražotāji papildus piegādāja divas Tu-160M lidmašīnas. Krievijas bruņotie spēki Tu-160 izmantoja raķešu uzbrukumiem ar spārnotajām raķetēm [[H-55]] un [[H-101]] gan [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]] 2015. gadā, gan [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumā Ukrainā]].

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Australija]]
[[Kategorija:Austrālijas arhitektūra]]
[[Kategorija:Austrālija]]

sentences:
'''Mūžzaļā partija''' ({{val|de|Immergrüne Partie}}) — [[šahs|šaha]] partija starp [[Ādolfs Andersens|Ādolfu Andersenu]] (baltie) un [[Žans Difrens|Žanu Difrenu]] (melnie), kas tika spēlēta [[Berlīne|Berlīnē]] 1852. gadā. Tā izceļas ar spožu mata kombināciju un neskaitāmas reizes ir publicēta presē.
Pirmais pasaules čempions šahā [[Vilhelms Steinics]] nosauca šo partiju par "mūžzaļo lielo vācu meistaru lauru vainagā".

'''[[Ādolfs Andersens]] — [[Žans Difrens]]'''<br />
'''[[Berlīne]], [[1852]]'''

sentences:
{{DEFAULTSORT:Zvartavas pagasts}}
[[Kategorija:Valkas novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
[[Kategorija:Sudāna]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Sudāna]]

sentences: Vikiprojekts, kura mērķis ir iegūt un apkopot visu Rīgas ielu attēlus.

sentences: '''European Dance Traxx''' jeb '''European Top 100 Dance Traxx''' ir [[Eiropa]]s [[Deju klubs|klubu]] un [[deju mūzika]]s tops, kurš apkopo Eiropā populārāko [[deju mūzika]]s un [[Elektroniskā deju mūzika|kluba mūzikas]] singlus. To veido [[Vācija|Vācu]] kompānija "Music Information Services" (m.i.s.) sadarbībā ar 2500 [[dīdžejs|dīdžejiem]] un 350 [[deju mūzika]]s veikaliem visā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
[[Kategorija:Sieri]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]

sentences: '''Jani''' ir [[Amerikas pamatiedzīvotāji|Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju]] cilšu grupa, kura dzīvoja ziemeļu [[Kalifornija|Kalifornijā]] [[Sjerra Nevada]]s kalnu rietumu pusē. [[Janu valoda|Janu valodās]] runājošo tautiņu veidoja četras ciltis: '''Ziemeļu jani''', '''centrālie jani''', '''dienvidu jani''' un '''jahi'''. Nosaukumos "jan" un "jah" kopīgā sakne ''ya-'' nozīmē '" cilvēks", savukārt ziemeļu janu dialektos lietoja piedēkli ''-na'', bet dienvidu dialektos piedēkli ''-hi'' [xi]. Kā etnoss janu ciltis ir izzudušas, taču daži janu izcelsmes pārstāvji ir izdzīvojuši līdz mūsdienām.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = Solists
|           Vārds = Anatolijs Solovjaņenko
|      Vārds_orig = Анатолій Солов'яненко
|          Attēls = Anatoliy Solovianenko - Soviet Life, October 1984.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Anatolijs Solovjanenko ap 1984. gadu
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1932|9|25}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1999|7|29|1932|9|25}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās = [[operdziedātājs]] ([[tenors]])
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 1963–1995
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ingrīda — pašiņu karaliene
| attēls                   = Ingrid Goes West.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ingrid Goes West''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Mets Spaisers]]
| producents               =
* [[Džareds Īens Goldmens]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Tims Vaits]]
* [[Trevors Vaits]]
* [[Ādams Mirelss]]
* [[Roberts Mirelss]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Brensons Smits]]
* Mets Spaisers
| galvenajās lomās         =
* [[Obrija Plaza]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Billijs Magnusejs]]
* [[Vaiets Rasels]]
* [[Poma Klementjeva]]
* [[O'Šea Džeksons jaunākais]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Star Thrower Entertainment]]''
* ''[[Mighty Engine]]''
* ''[[141 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Neon]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|8|11|ASV|2017|11|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017|title=Ingrid Goes West|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323151754/http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingridgoeswest.htm|title=Ingrid Goes West (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ingrīda — pašiņu karaliene"''' ({{val|en|Ingrid Goes West}}) ir 2017. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mets Spaisers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Obrija Plaza]], [[Elizabete Olsena]], [[Billijs Magnusejs]], [[Vaiets Rasels]], [[Poma Klementjeva]] un [[O'Šea Džeksons jaunākais]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: {{Citas nozīmes|pareizticīgo baznīcu Pārdaugavā|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}

sentences: {{Commons category|Streets in Szczecin|Ielas Ščecinā}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Bauskas pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bauskas pils foto Sandris Kuzmickis.jpg

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Mirela Demireva
 |      vārds_orig = ''Мирела Демирева''
 |          attēls = DemirevaMirela 2012.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Mirela Demireva 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Mirela Krasimirova Demireva
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|9|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BUL}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ([[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016]], [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020]])
 |            pc-a = 3
 |            pc-t =
 |            rc-a = 3
 |            rc-t =
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,00 m
 |           PR1_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR2 = 1,95 m
 |           PR2_d = [[Augstlēkšana]] telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{MedalSilver|[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|Rio 2016]]|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Augstlēkšana}}
}}

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Centrālā reģiona algonkini
  |region=[[Ziemeļamerika]]
  |familycolor=Algiki
  |fam1=[[Algiku valoda]]s
  |fam2=[[Algonkinu valodas]]
  |child1=Odžibvu
  |child2=[[Krī valoda|krī]]-montanju
  |child3=meskvaku-sauku-kikapu
  |child4=menominu
  |child5=maiamu-ilinoisu
  |child6=potavatomu
  |child7=šauni
}}
'''Centrālās algonkinu valodas''' ir valodu grupa, kas veido vienu no trijām [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimes apakšgrupām. Šīs apakšgrupas valodas nav ciešāk radnieciskas par citām algonkinu valodām, un literatūrā pieņemtais iedalījums ir ģeogrāfisks.<ref>e.g.Costa, David J. ''The Miami-Illinois Language''. Lincoln: University of Nebraska Press, pg. 1</ref>

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

sentences: '''Stāmerienas sagša''' ir sevišķi krāšņa [[villaine]], kas iegūta [[latgaļi|latgaļu]] apdzīvota novada [[senkapi|senkapos]]. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas pagastā]] pie [[Ludza ezers|Ludza ezera]], nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts [[Ernests Putniņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.letonika.lv/ | title=Putniņš Ernests}}</ref> atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.<ref>Brastiņš E. Stāmereenes sagša.- Latvijas Saule, 1923, 2.nr., 10.-12.lpp</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Scared Shrekless''
| attēls                   = Scared Shrekless DVD cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, TV speciālizlaidums, animācijas filma, šausmu filma
| režisors                 =
* [[Gerijs Trusdeils]]
* [[Ramāns Hui]]
| producents               =
* [[Kārena Fostere]]
* [[Čads Hamss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Bišops]]
* [[Klēra Moriseja]]
* [[Roberts Porters]]
* Gerijs Trusdeils
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Kodijs Kamerons]]
| mūzika                   = [[Halijs Koterijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[NBCUniversal Television Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|10|28||bez}}
| ilgums                   = 24 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/scared-shrekless-2011|title=Scared Shrekless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190329232729/http://www.bbfc.co.uk/releases/scared-shrekless-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Scared Shrekless''''' ir 2010. gada Halovīna speciālizlaidums, kura režisori ir [[Gerijs Trusdeils]] un [[Ramāns Hui]]. Galvenās lomas filmā ierunājuši [[Maiks Maierss]], [[Kemerone Diasa]], [[Edijs Mērfijs]], [[Antonio Banderass]], [[Konrāds Vernons]] un [[Kodijs Kamerons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|28||bez}}.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences: '''Rietumeiropas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem [[Rietumeiropa]]s teritorijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs fon Tīzenhauzens
|     vārds_orig = ''Heinrich von Tiesenhausen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 1520. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Bērzaunes pils]], [[Livonija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads|Bērzaunes pagasts|Bērzaune}})
|         m_gads = 1600
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 6
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Units of measure}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Servant''
| operators =
| attēls = The Servant (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džozefs Lousijs]]
| producents = * Džozefs Lousijs
* [[Normans Prigens]]
| scenārijs = [[Harolds Pinters]]
| aktieri = * [[Dērks Bogards]]
* [[Sāra Mailsa]]
* [[Džeimss Fokss]]
* [[Vendija Kreiga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Servant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner-Pathé]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1963|11|14}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Servant''''' ir 1963. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džozefs Lousijs]], bet scenārija autors [[Harolds Pinters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dērks Bogards]], [[Sāra Mailsa]], [[Džeimss Fokss]] un [[Vendija Kreiga]]. Filma balstīta uz [[Roberts Mogems|Roberta Mogema]] 1948. gada tāda paša nosaukuma noveli.

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kostelić''''' var būt:
* [[Ivica Kosteličs]];
* [[Janica Kosteliča]].

sentences: '''30. decembris''' ir gada 364. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (365. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 1 diena.

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Džigme Singje Vangčuks
| vārds_orģ           =
| attēls              =
| amats               =4. [[Drakonu Butānas karalis]]
| term_sākums         ={{Dat|1972|07|21|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2006|12|15|N}}
| priekštecis         =[[Džigme Dordži Vangčuks]]
| pēctecis            =[[Džigme Khesars Namgjels Vangčuks]]
| dzim_dati           ={{Dat|1955|11|11|N}}
| dzim_vieta          =[[Timpu]], {{BTN}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =[[Džigme Dordži Vangčuks]]
| māte                =Aši Kesanga Čodena Vangčuka
| dzīvesb             =4 sievas
| bērni               =[[Džigme Khesars Namgjels Vangčuks]]
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =[[budisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolds
|     vārds_orig = ''Berthold''
|         attēls = Bertold2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1198
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Daugavas Līvzeme]]<br />(tagad - {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences: '''Egejas civilizācija''' ir [[jēdziens]], kuru lieto, lai apzīmētu [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] [[Civilizācija|civilizāciju]], kura ap 3000.—1200. gadu p.m.ē. apdzīvoja [[Egejas jūra]]s reģionu, galvenokārt tās salas — [[Krēta|Krētu]], [[Kiklādes salas|Kiklādes]] u.c. —, kā arī atsevišķas sauszemes [[Grieķija]]s teritorijas. Egejas civilizācijas jēdziens apvieno dažādas šī reģiona kultūras, kuras pastāvēja dažādos bronzas laikmeta laika posmos, ieskaitot arī [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] sākumu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Bādgīsa
| native_name             = ''بادغیس''
| other_name              = ''بادغیس''
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           =Northwestern Afghanistan.jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Kale i Nova]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Badghis in Afghanistan.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 20591
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 499393
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Taipeja
 | official_name            = 臺北市
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 = "[[Acālijas|Acāliju pilsēta]]"
 | motto                    =
 | image_skyline            = Taipei City montage.PNG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Taipei City.svg
 | image_seal               = Emblem of Taipei City.svg
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Taivāna
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  25 | latm  =  2 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 121 | longm = 38 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Taivāna}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 271.7997
 | elevation_m              =
 | population_total         = 2 462 482
 | population_as_of         = {{dat|2022|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://english.gov.taipei/}}
 | footnotes                =
}}
'''Taipeja''' jeb '''Taibei''' ({{zh|c=台北市|p=Táiběi}})<ref>[http://www.roc-taiwan.org/LV/mp.asp?mp=508 Taipejas misija Latvijas Republikā]</ref><ref>[https://www.riga.lv/LV/Channels/Riga_today/Riga_pasaule/sadraudzibas_pilsetas/taipeja_taivana/default.htm Taipeja (Taivāna)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100725155148/http://www.riga.lv/LV/Channels/Riga_today/Riga_pasaule/sadraudzibas_pilsetas/taipeja_taivana/default.htm |date={{dat|2010|07|25||bez}} }} no riga.lv</ref> ir [[Ķīnas Republika]]s ''[[de facto]]'' galvaspilsēta kopš [[1949]]. gada [[Ķīnas pilsoņu karš|Ķīnas pilsoņu kara]]. Tā bija arī [[Ķīnas Republika|Taivānas]] galvaspilsēta no [[1895]]. gada, kad šeit valdīja [[Japānas impērija]]. 2022. gada jūlijā Taipejā dzīvoja 2 462 482 [[iedzīvotāji]], bet tās [[metropole|metropolē]] dzīvo mazliet vairāk par 10 miljoniem cilvēku.<ref>http://www.demographia.com/db-worldua.pdf</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums
| logo =
| seal_image =
| image = Baltijas skolotāju seminārs (1866-1915).jpg
| image size =
| alt =
| caption = Baltijas skolotāju semināra ēka
| motto =
| location = Liepājas iela 31, [[Kuldīga]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 7
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 57
| longs = 53
| longEW = E
| schooltype = profesionālās izglītības mācību iestāde
| fundingtype =
| opened =
| founder =
| status = aktīva
| closed =
| c_approx =
| director =
| headmistress = Iveta Bērziņa (Direktores pienākumu izpildītāja)[1]
| headmaster =
| head_teacher =
| key_people =
| grades =
| years =
| enrollment_as_of =
| pupils = 507 (2021)
| language = latviešu
| schedtyp = dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|http://www.kuldigastehnikums.lv}}
}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/22.12.2023-kuldigas-tehnikumu-pagaidam-vadis-saldus-tehnikuma-direktore.a536456/|title=Kuldīgas tehnikumu pagaidām vadīs Saldus tehnikuma direktore|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-01|language=lv}}</ref>
'''Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums''' ir profesionālās ievirzes izglītības iestāde [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Dibināta 1989. gadā kā Kuldīgas 78. arodvidusskola, kas atradās bijušajā [[Baltijas skolotāju seminārs|Baltijas skolotāju semināra]] ēku kompleksā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ļaunuma pieskāriens
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Touch-of-Evil#tab=summary|title=Touch of Evil (1958) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|5|7}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|829 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 111 minūtes
| izdošana = 1958. gada februāris
| izplatītājs = * ''Universal-International''
| studija = * ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| operators =
| oriģinālnos = ''Touch of Evil''
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Dženeta Lī]]
* Orsons Velss
* [[Džozefs Kaleja]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Marlēna Dītriha]]
* [[Žaža Gabora]]
| scenārijs = Orsons Velss
| producents = [[Alberts Zagsmits]]
| režisors = [[Orsons Velss]]
| žanrs = ''film noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Touch of Evil (1958 poster).jpg
| imdb =
}}'''"Ļaunuma pieskāriens"''' ({{Val|en|Touch of Evil}}) ir 1958. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido Orsons Velss, [[Čārltons Hestons]], [[Dženeta Lī]], [[Džozefs Kaleja]], [[Akims Tamirofs]], [[Marlēna Dītriha]] un [[Žaža Gabora]]. Filma ir balstīta uz [[Vits Mastersons|Vita Mastersona]] 1958. gada romāna ''Badge of Evil''.

sentences:
{{mazais burts}}
, kas demonstrē glrxgears darbībā, Linux komandrindā attēlots FPS mērījuma rezultāts]]
'''glxgears''' ir [[Linux]] [[OpenGL]] programma, kas ataino [[kadri sekundē|kadru sekundē]] (FPS, frames per second) mērījuma rezultātus. Tomēr tas ir ļoti ierobežots "tests" - pretēji daudzām mūsdienīgām 3D spēlēm, glxgears raksturo:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ādolfs Pilars fon Pilhavs
| vārds_orģ           = Adolf Konstantin Jakob Baron Pilar von Pilchau
| attēls              = Ādolfs Pilars fon Pilhavs.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Apvienotā Baltijas hercogiste|Apvienotās Baltijas hercogistes]] reģents
| term_sākums         = {{dat|1918|11|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|1918|11|28|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1851|5|11}}
| dzim_vieta          = Audru muiža, [[Pērnavas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1925|6|17|1851|5|11}}
| mir_vieta           = {{vieta|Igaunija|Pērnava}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Grobiņas HES ēka.

sentences:
'''Jūlija kalendārs''' ({{val|la|calendarium Iulianum}}) bija reformēts [[romiešu kalendārs]], kuru [[45 p.m.ē.|45. gadā p.m.ē.]] ieviesa [[Jūlijs Cēzars]] (709. gadā ''[[ab urbe condita]]'').
Tas tika izstrādāts ar grieķu matemātiķu un grieķu astronomu, piemēram, [[Aleksandrijas Sosigēns|Sosigēna]] palīdzību. Viņš par pamatu ņēma [[tropiskais gads|tropisko gadu]] (365,2422 dienas), noapaļojot to līdz 365,25 dienām. Gads tika sadalīts 12 mēnešos, un parastā gada garums bija 365 dienas (īsais gads). Viena uzkrājusies diena ik pēc četriem gadiem tika pielikta februārī (garais gads).

sentences: {{Commonscat|Punk rock groups|Pankroka grupas}}

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
s.]]
'''Nerītiskā zona''' jeb '''nerīts''' (sengr. νηρἰτης — jūras [[Vēderkāji|vēderkāja]] suga; skat. [[Nerīti]]) ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] [[pelaģiāle]]s [[ekoloģiskā zona]], kas piekļaujas [[sauszeme]]i un atrodas virs [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] apgabala.<ref>{{LPE|7}}</ref> Var būt pārtraukta ar piekrastes atsāļotiem apgabaliem lielu [[Upe|upju]] [[Grīva|grīvu]] tuvumā. Nerītiskās zonas apakšējā robeža ir ierobežota ar 100—400 m dziļumu, bet reizēm var turpināties pat līdz 500 metriem dziļi. Vidējais dziļums ir ap 130—140 metriem. Šī zona tiek pretstatīta atklātā okeāna pelaģiālei, kas sākas uzreiz aiz šelfa robežas ar [[kontinentālā nogāze|kontinentālo nogāzi]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Sigmavirgulina tortuosa.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|            ģints = Sigmavirgulina
|         ģints_lv = Sigmavirgulīnas
|             suga = Sigmavirgulina tortuosa
|         binomial = <small>(Brady, 1881)</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Sigmavirgulina tortuosa''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Bolivinitīdas|bolivinitīdu]] dzimtā. Sugu 1881. gadā aprakstīja angļu mikropaleontologs [[Henrijs Bredijs]]. Nosaukums "''tortuosa''" nozīmē izlocītā.  Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas]], [[Marmora jūra|Marmora]], [[Melnā jūra|Melnajā]] un [[Azovas jūra|Azovas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113392#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = MP-5A3 bez aptveres
|nosaukums          = MP5
|valsts             = {{GER}}
|tips               = [[mašīnpistole]]
|konstruktors       = Tilo Mellers, Manfreds Gūrings, Gerogs Zeidls, Helmuts Baureiters  (konstruēts no 1964-1996)
|konstruktori       = [[Heckler & Koch]]
|ražošanā           = kopš 1964. gada
|bruņojumā          = kopš 1966. gada
|patronu_tips       = 9x19 mm Parabellum
 10 mm Auto (MP-5/10)
 .40 S&W (MP-5/40)
|darbības_princips  = Visa ieroča atsitiena enerģija
|šaušanas_ātrums    = '''MP-5SD sērija:''' 700 šāvieni minūtē
 '''MP-5A sērija, MP-5/10 un MP-5/40:''' 800 šāvieni minūtē
 '''MP-5K sērija:''' 900 šāvieni minūtē
|sākuma_ātrums      = '''MP-5/10:''' 425 m/s
 '''MP-5A sērija:''' 400 m/s
 '''MP-5K sērija:''' 375 m/s
 '''MP-5/40:''' 315 m/s
 '''MP-5SD sērija:''' 285 m/s
|attālums           = 50 - 100 m (tēmētas šaušanas tālums)
 Maksimāls attālums: 150 m
|svars              = '''MP-5SD3, MP-5SD6:''' 3,60 kg
 '''MP-5SD2, MP-5SD5:''' 3,10 kg
 ''' MP-5A3, MP-5A5:''' 3,08 kg
 '''MP-5/40, MP-5/10:'''
 Atbīdāma laide: 2,85 kg
 Parastā laide: 2,67 kg
 '''MP-5SD1, MP-5SD4:''' 2,80 kg
 '''MP5K-PDW:''' 2,78 kg
 '''MP-5A2, MP-5A4:''' 2,78 kg
 '''MP-5K, MP-5KA1, MP-5KA2, MP-5KA4, MP-5KA5:''' 2,00 kg
|garums             = '''''MP-5 A sērija'''''
 '''MP5A2, MP5A4:'''
 Parastā laide: 680 mm
 '''MP-5A3, MP-5A5'''
 Sabīdāma laide:
 Atvāzta: 700 m
 Piebīdīta: 550 m
 '''''MP-5 K sērija'''''
 '''MP5K-PDW'''
 Atvāzta: 603 mm
 Piebīdīta: 368 mm
 '''MP-5K, MP-5KA1, MP-5KA4, MP-5KA5:''' 325 mm
 '''''MP-5 SD sērija'''''
 '''MP-5SD1, MP-5SD4:''' 550 mm
 '''MP-5SD2, MP-5SD5:''' 790 mm
 '''MP-5SD3, MP-5SD6:'''
 Atvāzta: 805 mm
 Piebīdīta: 670 mm
 '''''MP-5/10, MP-5/40:'''''
 Atvāzta: 660 mm
 Sabīdīta: 490 mm
|stobrs             = '''MP-5 A sērija, MP-5/10, MP-5/40:''' 225 mm
 '''MP-5 K sērija:''' 115 mm
 '''MP5K-PDW:''' 140 mm
 '''MP-5SD sērija:''' 146 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = 30 patronas (MP-5A sērija, MP-5SD sērija, MP5/10, MP5/40 u.c.)
 15 patronas (MP-5K sērija un MP5-PDW u.c.)
 100 patronas Beta C-Mag
|tēmēklis           = Ieroča tēmēšanas sistēma
|versijas           = MP-5A sērija, MP-5SD sērija, MP-5K sērija, MP5/10, MP-5/40 u.c.
|daudzums           = Nav zināms
}}
'''Heckler & Koch MP5''' (no {{val|de|Maschinenpistole 5}} — "Mašīnpistoles modelis 5") ir [[Vācija]]s 9 mm automātiska, vairāku uguns režīmu [[mašīnpistole]]. To ražo [[Heckler & Koch|Heckler & Koch GmbH]] (HK) [[Oberndorfa pie Nekāras|Oberndorfā pie Nekāras]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences: '''Kištimas katastrofa''' bija kodolavārija, kas notika {{dat|1957|9|29}} ražotnē "[[Majak]]", kas atradās [[slēgtā pilsēta|slēgtajā pilsētā]] Čeļabinska-40 (tagad — [[Ozjorska (Čeļabinskas apgabals)|Ozjorska]]), [[Čeļabinskas apgabals|Čeļabinskas apgabalā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. [[Starptautiskā kodolnegadījumu skala|Starptautiskā kodolnegadījumu skalā]] tā novērtēta ar 6. pakāpi (vienīgais negadījums šajā pakāpē; augstāka pakāpe ir piešķirta tikai [[Čornobiļas AES katastrofa]]i un [[Fukusimas I AES avārija|Fukusimas AES avārijai]]). Līdz ar to Kištimas katastrofu var uzskatīt par trešo nopietnāko kodolnegadījumu vēsturē.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Kanādā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Kanādas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Par Šmitu
| operators =
| attēls = About Schmidt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Aleksandrs Peins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Dērmonts Malronijs]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''About Schmidt''
| studija = ''[[New Line Cinema]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|12|13|ASV}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|105,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/About-Schmidt#tab=summary|title=About Schmidt (2002) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Par Šmitu"''' ({{Val|en|About Schmidt}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Houpa Deivisa]], [[Dērmonts Malronijs]] un [[Ketija Beitsa]]. Filma balstīta uz 1996. gada Luisa Beglija romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Maģistrs''' ir [[akadēmiskais grāds]], ko maģistrānts iegūst pēc maģistra studiju programmas pabeigšanas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Rihards Aleksandrs Georgs Vīners
|     vārds_orig = ''Richard Alexander Georg Wühner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Tarvastas pagasts, [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Coord|31.776667|N|35.234167|E|display=title}}
[[File:Westernwall2.jpg|thumb|230px|Raudu mūris]]
[[File:Franciscus kotel.jpg|thumb|230px|]]
'''Raudu mūris''' ({{val-he|הַכֹּתֶל הַמַּעֲרָבִי}}) atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Izraēla|Izraēlā]]. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap [[Dievnama kalns|Dievnama kalnu]] esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām [[ebreji|ebreju]] svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no [[Otrais templis|Otrā tempļa]] mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi [[Hērods Lielais|Hēroda Lielā]] laikā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Tervetes pagasts}}
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|           attēls = Unshorn_alpaca_grazing.jpg
|    att_nosaukums = ''Huacaya'' šķirnes alpaka
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|            ģints = Vicugna
|         ģints_lv = Vikunjas
|             suga = V. pacos
|          suga_lv = Alpaka
|           suga_r = Alpaka
|         binomial = Vicugna pacos <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vēverupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=50 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=10 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 7,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Vēverupe''' (arī '''Krožupe''', '''Vēverupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=104856 |title=Informācija par objektu: Vēverupe |accessdate={{dat|2017|07|20||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] ietekoša upe [[Limbažu novads|Limbažu novadā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Nissan Motorsport Ltd.
| logo = Nismo logo.svg
| logo_size = 250px
| type = Nodaļa
| genre = Tūnings/Sacīkstes
| founder =
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
| location = <!--modifies "Headquarters" entry-->
| locations = <!--# of locations-->
| origins =
| key_people = [[Yasuharu Nanba]] <br> [[Shoichi Miyatani]]
| area_served =
| products = [[Mašīna]]s/rezerves daļas
| services =
| revenue = ¥2.9 triljoni gadā
| operating_income =
| net_income =
| num_employees = 205
| parent = [[Nissan]]
| divisions =
| subsid =
| owner =
| caption =
| homepage = [https://www.nismo.com Nissan Motorsports EN/JP]

sentences:
{{cita nozīme|kaķu dzimtas dzīvnieku|itāļu dzejnieku|Džakomo Leopardi}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Leopard africa.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|          ģints = Panthera
|       ģints_lv = Panteras
|           suga = Panthera pardus
|        suga_lv = Leopards
|      izplatība =
{{legend|red|Teritorijas, kurās leopards izmiris}}
{{legend|yellow|Iespējamais izplatības areāls}}
{{legend|#ADFF2F|Areāls, kurā leopards sastopams reti}}
{{legend|green|Areāls, kurā leopards sastopams bieži}}
|    kategorijas = nē
|       binomial = Panthera pardus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dihromskābes un hromskābes struktūrformulas|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksohromāts(VI)
|           CAS numurs = 7738-94-5
|      ķīmiskā formula = H2CrO4
|              molmasa = 118,01
|              blīvums = 1201
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hromskābe''' (H2CrO4) ir vidēji stipra skābe, kas eksistē tikai [[ūdens]] šķīdumos un brīvā veidā nav iegūta.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 363. lpp.</ref> Hromskābes šķīdumi ir dzeltenā krāsā. Tās [[sāļi|sāļus]] sauc par [[hromāti]]em.

sentences: . Labajā pusē: [[plēkšņu kvieši]]. Apakšā: [[mieži]]. Kreisajā pusē: [[rudzi|rudzu]] pārslas]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas nacionālā administrācija
|        vietējais_nosaukums = <big>السلطة الفلسطينية</big>
''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Palestinian National Authority.svg
|              kartes_attēls = Zones A and B in the occupied palestinian territories.svg
|               valsts_himna = ''[[Fida'i]]''
|admin_center = [[Rāmalla]] {{small|([[Rietumkrasts]])}}
|valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Pagaidu {{small|(pusprezidentāla)}} valdība<ref>Elections have not been held since 2006 ({{cite web |title=The Palestinian Authority |url=http://topics.nytimes.com/topics/reference/timestopics/organizations/p/palestinian_authority/index.html}}).</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Salams Fajads]]
|         iedzīvotāju_skaits = 2 124 515<ref name="Ref_b">{{cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA – The World Factbook |publisher=cia.gov |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|05|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>c
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 126.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|                    IKP_PPP = $12,79 miljardi<ref name="Ref_b"/>
|              IKP_PPP_rangs =  –
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $2900<ref name="Ref_b"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = |HDI_change =   |                        HDI =  |HDI_ref = |                  HDI_rangs =
|       neatkarības_notikums = Dibināta
|         neatkarības_datums = 1994. gada 4. maijs
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS)<ref>According to Article 4 of the 1994 Paris Protocol ([http://www.mfa.gov.il/MFA/Peace+Process/Guide+to+the+Peace+Process/Gaza-Jericho+Agreement+Annex+IV+-+Economic+Protoco.htm]). The Protocol allows the Palestinian Authority to adopt additional currencies. In the [[West Bank]], the [[Jordānijaian dinar]] is widely accepted, while the [[Ēģipteian pound]] is often used in the [[Gaza Strip]].</ref>
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = {{unbulleted list|+970|+972}}
|                     domēns = {{unbulleted list|[[.ps]]|[[فلسطين.]]}}
|                   piezīmes =
}}
'''Palestīnas nacionālā administrācija''' ({{val|ar|السلطة الفلسطينية}}, ''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah'') ir autonoma administratīvi teritoriāla vienība, ''de facto'' [[Izraēla]]s valsts protektorāts ar pašpasludinātu centru [[Austrumjeruzaleme|Austrumjeruzalemē]]. Sadalīta divās teritoriālās vienībās: [[Gazas josla|Gazas sektorā]] un [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]].

sentences: '''Mikroformāti''' ir iezīmes, kas ļauj pierakstīt [[semantika|semantiku]] [[HTML]] (vai [[XHTML]]) [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappusēs]]. Tas ļauj programmām "saprast" tīmekļa lappusēs esošo saturu, kas noformēts izmantojot mikroformātus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Calyptratae''
| attēls =Sarcophaga_Bercaea2.jpg
| att_nosaukums =[[Gaļas muša]] (''Sarcophaga spp.'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Calyptratae
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Robineau-Desvoidy]], 1830)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hippoboscoidea|Kaulmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Muscoidea|Mušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Oestroidea|Spindeļu virsdzimta}}
}}

sentences: {{Cita nozīme|ārstu|mācītāju|Gustavs fon Bergmanis}}

sentences:
{{Citas nozīmes|algoritmu|RSA|RSA}}
'''RSA šifrēšanas algoritms''' ir mūsdienās visplašāk lietotais asimetriskās šifrēšanas algoritms. Tas pirmo reizi tika aprakstīts 1977. gadā un ir vēsturiski pirmais plaši lietotais asimetriskās šifrēšanas algoritms.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ozolmuižas pagasts
| karte             = Ozolmuižas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ozolmuižas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ozolmuižas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs2 = [[Ozolmuiža (Ozolmuižas pagasts)|Ozolmuiža]]
| platība           = 49
| iedzīvotāji       = 912<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 912 / 49 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.ozolmuiza.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Indonēzija]]
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Austrālijā un Okeānijā|Indonēzija]]
[[Kategorija:Indonēzija]]

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''STRABAG SE''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = ''[[Societas Europaea]]''
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1835. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[būvniecība]]
| products         =
| services         = ēku celtniecība un civilā būvniecība, infrastruktūras ierīkošana, tuneļu būvniecība, iekārtu apsaimniekošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.strabag.com/ strabag.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: '''Vācbaltu partiju padome''' ({{val-de|Ausschuß der Deutschbaltischen Parteien}}, saīsināti — ''ADP'') bija Latvijas [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] politisko partiju apvienība. Padomes sarakstā [[Parlamenta vēlēšanas Latvijā|parlamenta vēlēšanās]] kandidēja visu Latvijas vācbaltu partiju kandidāti. Vācbaltu partiju padomes deputāti parlamentā veidoja vienotu frakciju ar nosaukumu "Latvijas Vācu baltiešu partija".<ref>{{Grāmatas atsauce | last = H. Kārkliņš | title = Latvijas Republikas I. Saeimas stenogramas I. sesija | publisher = [[Latvijas Republikas Saeima]] | year = 1923}}</ref>

sentences:
karotāji" [[Filipa Klūvera]] ''Germania Antiqua ([[1616]]. gads).]]
'''Barbari''' (no {{val|el|βάρβαρος}} (''bárbaros''), daudzsk. ''bárbaroi'') ir apzīmējums [[Senā Grieķija|Antīkajā Grieķijā]], kas tika attiecināts uz cilvēkiem, kas slikti runāja [[Grieķu valoda|grieķiski]]. Vēlāk [[Romas republika|romieši]] ar šo vārdu apzīmēja cilvēkus, kam nebija grieķiski-romiskās izglītības. Mūsdienās ar vārdu "barbars" tiek raksturoti nekulturāli, nestandarta uzvedības vai primitīvi cilvēki vai arī cilvēki, kas nekontrolē savu rīcību.

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetazolamīda struktūrformula

Acetazolamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[5-(aminosulfolil)-1,3,4-tiadiazol-2-il]acetamīds,
diakarbs, fonurīts
|           CAS numurs = 59-66-5
|      ķīmiskā formula = C4H6N4O3S2
|              molmasa = 222,245
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 260,5 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 980 mg/l pie 30 °C
|                 citi =
}}
'''Acetazolamīds''' jeb '''diakarbs''' ir medikaments, kas pieder pie [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc [[ferments|fermenta]] [[karboanhidrāze]]s darbību, līdz ar to samazinās [[nātrijs|nātrija]] jonu atpakaļuzsūkšanās organismā.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 226. lpp.</ref> To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē [[acs]] šķidruma un muguras smadzeņu [[likvors|likvora]] veidošanos, tādēļ lietojams [[glaukoma]]s un [[epilepsija]]s ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = R-7
| oriģ. nosaukums = Р-7 ("Семёрка")
| izgat. nosaukums = R-7 (8K71)
| attēls = SS6 Sapwood launch vehicle.png
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts =
| pielietojums = [[Starpkontinentālā ballistiskā raķete|SKBR]]
| raķešu saime =[[R-7 (raķešu saime)|R-7]]
| raķešu grupa = R-7
| valsts = [[Padomju Savienība|PSRS]]
| izgatavotājs =
| augstums = 34,2 m
| diametrs = 2,95 m (centr. bloks)
| masa = 274 300 kg
| pakāpes = 2
| derīgā krava = 5370 kg (kaujas galviņa) 8000 km attālumā
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = Tjuratama ([[Baikonura]])
| startu skaits = 31
| veiksmīgie = 20
| avārijas = 11
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1957|05|15|sk}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1957|08|21|sk}}
}}
'''R-7''' bija pirmā pasaulē [[starpkontinentālā ballistiskā raķete]] (SKBR), kuru izstrādāja [[Padomju Savienība|PSRS]] [[1950. gadi|1950. gados]]. Nedaudz modificētā veidā ar to tika palaists pirmais [[Zemes mākslīgais pavadonis]]. R-7 kalpoja par bāzi jaudīgākiem kosmiskajiem nesējiem, tādiem kā [[Vostok (nesējraķete)|Vostok]], [[Molņija (nesējraķete)|Molņija]], [[Sojuz (nesējraķete)|Sojuz]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Krona slimība''' ({{val|la|morbus Leśniowski-Crohn}}) ir [[iekaisīgu zarnu slimība|iekaisīgu zarnu slimību]] grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru [[gremošanas orgānu sistēma]]s daļu no [[mute]]s līdz [[Anālā atvere|anālajai atverei]].<ref name=NIDDK2013/>

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarlote Margareta fon Līvena
|     vārds_orig = ''Charlotte Margarete von Lieven''
|         attēls = Charlotte von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Halliste, [[Rīgas guberņa]] (tagad [[Vīlandes apriņkis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1828
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Pavlovska]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Kārlis Kristaps, Kristaps Heinrihs, Johans Georgs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Šarlote Margareta fon Līvena''' ({{val|de|Charlotte Margarete von Lieven}}; 1743-1828), [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes Katrīnas II galminiece, [[Mežotnes muiža]]s īpašniece, [[kņazs|kņaziene]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērn Marienbādē
| operators =
| attēls = Marienbadposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Alēns Renē]]
| producents =
| scenārijs = [[Alēns Robs-Grijē]]
| aktieri = * [[Delfīne Seiriga]]
* [[Džordžo Albertaci]]
* [[Saša Pitoefs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Année dernière à Marienbad''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1961|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1961|9|29|Francija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērn Marienbādē"''' ({{Val|fr|L'Année dernière à Marienbad}}) ir 1961. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alēns Renē]], bet scenārija autors — [[Alēns Robs-Grijē]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Delfīne Seiriga|Delfina Seriga]], [[Džordžo Albertaci]] un [[Saša Pitoefs]].

sentences:
{{cita nozīme|valsti|upi|Moldova (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republica Moldova''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Moldovas Republika
|            valsts_nosaukums = Moldova
|               karoga_attēls = Flag of Moldova.svg
|            karoga_nosaukums = Moldovas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Moldova.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Moldovas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = Limba noastră-i o comoară
Mūsu valoda ir mūsu bagātība
|                valsts_himna = ''[[Limba Noastra]]''
|               kartes_attēls = Location_Moldova_Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kišiņeva]]
|latd=47 |latm=0 |latNS=N |longd=28 |longm=55 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[rumāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Moldovas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Maija Sandu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Moldovas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Dorins Rečans]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|8|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1991|12|25}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 33,843
|               platība_rangs = 139.
|              procenti_ūdens = 1,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 2 913 281 {{small|(bez [[Piedņestra]]s)}}
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 133.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 101.
|                     IKP_PPP = $9,367 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 141.
|          IKP_PPP_per_capita = $2962
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 135.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.767
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 80.
|                        Gini = 33.2
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Moldovas leja]]
|                valūtas_kods = MDL
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.md]]
|              tālsarunu_kods = 373
|                    piezīme1 =
|                iso_kods_num = 498
|              iso_kods_alfa2 = MD
|              iso_kods_alfa3 = MDA
}}
'''Moldova''' ({{val|ro|Moldova}}), oficiāli '''Moldovas Republika''' ({{val|ro|Republica Moldova}}), ir valsts Austrumeiropā. Tā atrodas starp [[Rumānija|Rumāniju]] un [[Ukraina|Ukrainu]].

sentences:
'''Līdzstrāvas dzinējs''' ir [[Līdzstrāvas mašīna|līdzstrāvas]] [[elektriskā mašīna]], kas darbojas dzinēja režīmā. Tā pārveido [[līdzstrāva]]s [[Elektriskā enerģija|elektrisko enerģiju]] [[Mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]].
== Uzbūve ==
Par līdzstrāvas dzinēja uzbūvi skatīt: ''[[Līdzstrāvas mašīna]]''

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Huperzia lucidula.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Huperzia lucidula|Spožā apdzira}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Huperziaceae
| dzimta_lv = Apdziru dzimta
| binomial = Huperziaceae
| kategorijas = nē
}}
'''Apdziru dzimtas''' ({{val-la|Huperziaceae}}) augi ietilpst [[staipekņu nodalījums|staipekņu nodalījumā]] (''Lycopodiophyta''), kas evolucionāri ir viens no vecākajiem un primitīvākajiem [[augi|augu valstī]] (''Plantae''). Dažādos informācijas avotos apdziras tiek klasificētas gan kā  [[staipekņi|staipekņu rindas]] (''Lycopodiales'') [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augi, gan izdalītas patstāvīgā apdziru dzimtā. Apkopojot [[filoģenēze|filoģenētiskos]] pētījumus, starptautiska [[botānika|botāniķu]] [[sistemātika|sistemātiķu]] grupa ''Pteridophyte Phylogeny Group'' (PPG) panāca vienošanos par [[paparžaugi|paparžaugu]] iedalījumu, kuru publicēja 2016. gadā ar nosaukumu PPG I. Pēc PPG I sistēmas staipekņu dzimtā (''Lycopodiaceae'') ietilpst apdziru apakšdzimta (''Huperzioideae'') ar trim ģintīm un 276 sugām.<ref name=PPG>PPG I (2016) [https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/jse.12229 "A community-derived classification for extant lycophytes and ferns".] Journal of Systematics and Evolution. 54 (6): 563–603.</ref> Apstiprināto sugu nosaukumu un to sinonīmu saraksts atjaunots 2024. gada janvārī.<ref>Hassler, Michael [https://www.worldplants.de/world-ferns/ferns-and-lycophytes-list#g- "Lycopodium"], World Ferns. Synonymic Checklist and Distribution of Ferns and Lycophytes of the World. Skatīts: 2024.01.10.</ref>

sentences: '''Daugavpils draudzes novads''' ({{val-de|Kirchspiel Dünaburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Ilūkstes pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Illuxt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķa]] sastāvā. Vēlāk tas pārdēvēts par Subates draudzes novadu (''Subbathsche Kirchspiel'').

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemas pīšļi
| oriģinālnos = ''Winter's Bone''
| attēls = Winters bone poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Debra Granika]]
| producents = * [[Anna Roselīni]]
* [[Aliksa Madigana]]
| scenārijs = * Anna Roselīni
* Debra Granika
| aktieri = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Džons Hauks]]
* [[Kevins Breznehans]]
* [[Deils Dikijs]]
* [[Garets Dilahants]]
* [[Šerila Lī]]
* [[Teits Teilors]]
| mūzika = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Winter's Bone Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|11|ASV|}}
| ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/winters-bone-2010|title=Winter's Bone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wintersbone.htm|title=Winter's Bone (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziemas pīšļi"''' ({{val|en|Winter's Bone}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisore ir [[Debra Granika]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Lorensa]], [[Džons Hauks]], [[Kevins Breznehans]], [[Deils Dikijs]], [[Garets Dilahants]], [[Šerila Lī]] un [[Teits Teilors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Pasaules čempionāts florbolā
| aktuāla_sezona = 2022. gada Pasaules čempionāts florbolā
| logo           =
| pikseļi        =
| apraksts       =
| sports         = [[florbols]]
| dibin          = [[1996]]. gadā
| moto           =
| komandas       = 16
| valsts         =
| čempions       = {{sp|fl|Zviedrija}} (10. tituls)
| čempions_visv  = {{sp|fl|Zviedrija}} (10. tituls)
| mlapa          = https://floorball.sport/world-championships/mens-wfc/
}}
'''Pasaules čempionāts florbolā''' ir galvenais vīriešu [[florbols|florbola]] izlašu turnīrs pasaulē. Tajā tiek noteikta pasaules spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē [[Starptautiskā Florbola federācija]] (IFF). Pasaules čempionāts kopš 1996. gada notiek reizi divos gados. Pašreizējie pasaules čempioni ir [[Zviedrijas florbola izlase|Zviedrijas]] valstsvienības spēlētāji. Zviedrija ir izcīnījusi arī visvairāk čempionu titulus — 10.

sentences: '''Valodas filozofija''' ir [[filozofija]]s pētniecības joma, kas nosaka [[valoda]]s un [[runa]]s pamatlomu [[Izziņa (filozofija)|izziņā]] un [[apziņa]]s un zināšanu struktūrās.

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sofija Kovaļevska
|     vārds_orig = ''Софья Ковалевская''
|         attēls = Sofja Wassiljewna Kowalewskaja 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Vladimirs Kovaļevskis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Stokholmas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Kārlis Veierštrāss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Košī-Kovaļevkas teorēma]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Adelheims
|     vārds_orig = ''Roman Adelheim''
|         attēls = Romāns Adelheims.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]<br />(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Voldemārs Adelheims, Henriete (dzimusi Hāzenbuša (''Hasenbusch''))
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anita fon Vilkene (''Anita v. Wilcken'')
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[prozektūra]]s nodibināšana Latvijā, [[LU Cilvēka patoloģijas muzejs|LU Cilvēka patoloģijas muzeja]] nodibināšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Stefānija Klosa
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009m.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = S. Klosa 2009. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|10|31}}
|        Vieta_dz = [[Baucene]], {{GER}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Silbermond]]
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Stefānija Klosa''' ({{val|de|Stefanie Kloß}}; dzimusi {{dat|1984|10|31}} [[Baucene|Baucenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir [[Vācija|vācu]] mūziķe, grupas [[Silbermond]] vadošā vokāliste. 2010. gadā bija Vācijas atlases Eirovīzijai "Unser Star für Oslo" žūrijas sastāvā. Ir piedalījusies grupu Ich + Ich, H-Blockx videoklipu filmēšanā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{citas nozīmes|diennakts daļu|Rītausma (nozīmju atdalīšana)|Rītausma}}
s ostas]]
'''Rītausma''' jeb '''ausma''' ir [[diennakts]] daļa pirms [[saullēkts|sauleslēkta]] un pēc [[nakts]] tumsas. Šajā laikā [[debesis]] kļūst gaišas, jo [[Saules gaisma]] tajās izkliedējas agrāk, vēl pirms uzlec [[Saule]]. Astronomiskā rītausma sākas ar brīdi, kad Saules disks sasniedz 18° lielu leņķi zem novērotāja [[horizonts|horizonta]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas pilsētas 3. vācu pamatskola 1938.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Skolas ēka Miera ielā 62 (1938)
|location               = [[Miera iela (Rīga)|Miera iela]] 62, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 06 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08 | longs = 09 | longEW = E
|opened                 =
|headmaster             = Karīna Brikmane
|staff                  =
|teaching_staff         = 39
|employees              =
|grades                 = 1.-12.
|years                  =
|students               = 327 (2017)
|language               = latviešu, krievu, [[ivrits]]
|revenue                =
|homepage               = http://www.revs.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Lopenove
|     vārds_orig = ''Paul Loppenowe''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kaive (Kaives pagasts)|Kaive]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Lopenove; Jūlija, dzimusi fon Hiršheida
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sofija Karolīne Boltona
Marija Anna Boltona
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = TIME
| image_file     = Time Magazine logo.svg
| image_size     = 100px
| image_caption  = Žurnāla logotips
| editor         =
| staff_writer   =
| frequency      = iknedēļas
| category       = jaunākās ziņas
| company        = [[Time Inc.]] (daļa no [[WarnerMedia|Time Warner]])
| firstdate      = [[1923]]
| country        = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| language       = [[Angļu valoda|angļu]]
| website        = [http://www.time.com www.time.com]
| issn           = 0040-781X
}}
'''"TIME"''' ({{val|lv|Laiks}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] iknedēļas [[žurnāls]], kura galvenā mītne atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]]. Ar 3,4 miljonu tirāžu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.forbes.com/2007/08/13/magazines-audit-circ-biz-cx_lh_0813mags_print.html |title=Forbes.com - Magazine Article<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|07|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|12|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20101205053026/http://www.forbes.com/2007/08/13/magazines-audit-circ-biz-cx_lh_0813mags_print.html }}</ref> [[2007. gads|2007]]. gadā "TIME" ir pats populārākais ASV žurnāls.

sentences: '''Projekts''' (no {{val|en|project}}, kas savukārt no {{val|la|prōiectus}}) ir darbs, pasākums vai darbu un pasākumu kopums, kuram ir noteikts sākums un beigas, kā arī virkne tehnisku un ekonomisku [[kritērijs|kritēriju]] un [[rādītājs|rādītāju]]. Projekts var būt īslaicīgs, piemēram, dažas dienas vai nedēļas, tas var būt arī ilglaicīgs.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. stellatus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus stellatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus stellatus <small>Rohon, 1901</small>
}}
'''''Ganosteus stellatus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Rohons]] 1901. gadā. ''G. stellatus'' [[holotips]] tika nozaudēts (atrašanās vieta nav zināma). Dmitrijs Obručevs aprakstīja [[neotipu]], [[muguras plātne]]s fragmentu no Eglinas upes pie Teppo dzirnavām, Pleskavas apgabalā, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Ganosteus stellatus'' nozīmē (''zvaigžņotais'') [[Ganosteji|ganostejs]]. Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] [[Arukilas svīta|arukilas]] augšdaļā un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītā]]. Retos gadījumos [[Gaujas svīta|gaujas svītā]] ([[Launaga iezis|Ērmaņi]], [[Straupe]]) un [[amatas svīta]]s apakšējā daļā ([[Orodeža]]s upe pie Boras ciema, [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]). ''Ganosteus stellatus'' ir ganosteju ģints [[tipveida suga]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Vācbaltiešu virsnieku|Veiss|Veiss}}
{{Infokaste persona
|        platums =
|          vārds = Konstantīns fon Veiss
|     vārds_orig = ''Constantin von Weiß''
|         attēls = Konstantīns fon Veiss.jpg
|     att_izmērs = 125px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Carskojo Selo|td=Krievija}}
|         m_gads = 1959
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Augsburga|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1895 — 1920
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
[[Igaunijas Republika]]
|       struktūra = sauszemes spēki
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Igaunijas atbrīvošanas karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = {{hidden begin|title=uzskaitījums|toggle=left}}Staņislava ordenis (II šķ., zobeni un bante), Annas ordenis (II, IV šķ., zobeniem), Vladimira ordernis (IV šķ. ar zobeniem un banti, III šķ. ar zobeniem), Jura ordenis (IV šķ.),<ref name="kr">Русская армия в Первой мировой войне — [http://www.grwar.ru/persons/persons.html?id=7314 ''фон Вейс Константин Александрович''] {{ru ikona}}</ref>  [[Igaunijas Brīvības krusts]] (I pakāpes 2. šķ.), Vācijas Ērgļa ordenis (IV pakāpe){{hidden end}}
|       izglītība = Pāžu korpuss
|      cits_darbs = lauksaimnieks
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]
[[Kategorija:Indes]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =  Little Eagle.jpg
 | att_nosaukums = [[Austrālijas mazais ērglis]] (''Hieraaetus morphnoide'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | apakšklase=Neognathae
 | apakšklase_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Aquilinae
| apakšdzimta_lv=Ērgļu apakšdzimta
| ģints=Hieraaetus
| ģints_lv=Vanagērgļi
|binomial = Hieraaetus <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1844)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Vanagērgļi, vanagērgļu ģints''' (''Hieraaetus'') ir [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') ģints, kas pieder [[ērgļu apakšdzimta]]i (''Aquilinae'').<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/raptors/ IOC World Bird List: New World vultures, Secretarybird, kites, hawks & eagles]</ref><ref name=perso>[http://www-personal.umich.edu/~hlerner/LM2005.pdf Phylogeny of eagles, Old World vultures, and other Accipitridae based on nuclear and mitochondrial DNA]</ref> Šajā ģintī ir 5 mūsdienās dzīvojošas neliela auguma [[Ērgļi (putni)|ērgļu]] sugas, kas izplatītas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]], [[Jaungvineja|Jaungvinejā]] un [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name=world/> [[Latvija|Latvijā]] saskaņā ar mūsdienu sistemātiku sastopama viena vanagērgļu ģints suga — [[pundurērglis]] (''Hieraaetus pennatus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/aqupen.htm |title=Ornitofaunistika: Pundurērglis Aquila pennata |access-date={{dat|2016|10|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161007002043/http://ornitofaunistika.com/lvp/aqupen.htm |archivedate={{dat|2016|10|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds=.cm
|background=#CCF
|atklāts               = 1995
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss=Aktīvs
|reģistrācija          = [[Camtel]]
|sponsors              = [[Camtel]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Kamerūna|Kamerūnu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmatots Kamerūnā; daži domēni paredzēti kļūdini uzrakstīta [[.com]] dublēšanai
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Domēni tiek reģistrēti otrajā līmenī, pieejami arī trešā līmeņa domēni
|dokumenti             = [http://www.netcom.cm netcom.cm]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.netcom.cm netcom.cm]
}}
'''.cm''' ir [[Kamerūna]]s [[augšējā līmeņa domēns]]. To pārvalda Netcom.cm, kas atrodas Kamerūnas galvaspilsētā [[Jaunde|Jaundē]].

sentences:
{{citas nozīmes|putnu ģinti|Medņi|Medņi}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Medņi
|       platums =
|        attēls = Tetrao_urogallus_Richard_Bartz.jpg
| att_nosaukums = [[Mednis]] (''Tetrao urogallus'')
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrao
|      ģints_lv = Medņi
|       ģints_r = Medņu ģints
|      binomial = Tetrao <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sansāra''' ({{val|sa|संसार}} — 'pasaule') ir [[dvēsele]]s pārdzimšanas cikls materiālos ķermeņos bez sākuma un beigām,<ref>[https://tezaurs.lv/sans%C4%81ra:1 Tezaurs]</ref> ko nosaka cilvēka domu un [[karma]]s (darbu) morālā kvalitāte. Jēdzienu lieto [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]], [[hinduisms|hinduismā]], [[sikhisms|sikhismā]].<ref name="EO">{{Tīmekļa atsauce|title=Saṃsāra|url=https://www.encyclopedia.com/philosophy-and-religion/eastern-religions/buddhism/samsara|access-date=2023-01-08|website=The Concise Oxford Dictionary of World Religions}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dāhla
 | native_name              = {{ara|الداخلة}}
 | settlement_type          = oāze
 | other_name               =
 | image_skyline            = Dakhla Oasis view (May 2007) cropped.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Kasras pilsētiņa Dāhlas oāzē
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ēģipte
 | pushpin_image = Egypt relief location map.jpg
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 25 | latm  = 30 | lats  = | latNS  = N
 | longd = 29 | longm = 10 | longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Ēģipte}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīda]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Apdzīvota
 | established_date         = pirms 6000 gadiem
 | area_total_km2           = 2000
 | population_total         = 75000
 | population_as_of         = 2002
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | elevation_m              =
}}
'''Dāhla''' ({{val|ar|الداخلة}}, ''ad Dākhilah''; {{ipa2|edˈdæxlæ}}) ir [[oāze]] [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīdas muhāfazā]]. Izvietojusies valsts vidienē [[Lībijas tuksnesis|Lībijas tuksnesī]] starp [[Hārga]]s oāzi austrumos un [[Farāfira]]s oāzi ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|157|Dahla}}</ref> Oāze stiepjas aptuveni 80 km austrumu—rietumu virzienā un ir ap 25 km plata. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Mūta]]s (20 tūkstoši iedzīvotāju) un Kasras pilsētas, kā arī 15 ciemi. Kopējais iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 75 tūkstošiem.

sentences:
{{cita nozīme|valsts pārvaldes formu|Latvijas politisko partiju|Republika (partija)}}
[[Image:Daumier République.jpg|thumbnail|uprught=1.0|“Republika baro un apmāca savus bērnus” (''La République nourrit ses enfants et les instruit'', [[Honoré Daumier|Onorē Damjē]], 1848. gads)]]
'''Republika''' ({{val|la|res publica}} — ‘sabiedriska lieta’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kurā pilsoņi [[vēlēšanas|ievēl]] valsts [[valdība|valdību]]. Daudzās republikās tauta ievēl arī [[valsts vadītājs|valsts vadītāju]], piemēram, [[prezidents|prezidentu]]. Republiku vadītāji ir atbildīgi par tautu, kas to ir ievēlējusi. Mūsdienu republiku pamatā ir doma, ka vara pieder tautai, tas ir, ja tauta ir neapmierināta ar to, kā valda valsts vadītāji, tad nākamajās vēlēšanās ievēl citus pārstāvjus. Vēsturiski termins ‘republika’ tika attiecināts uz jebkuru valsti, kurā nebija [[monarhija]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

sentences:
]]
'''Luminiscences spuldze''' ir mākslīgais [[gaismas avots]] — [[gāzizlādes spuldze]]s paveids, kurā elektriskā izlāde [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] tvaikos rada [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]]. Spuldzes caurspīdīgais stikla apvalks no iekšpuses ir pārklāts ar [[luminofors|luminoforu]] — materiālu, kas UV starojuma ietekmē [[luminiscence|luminiscē]] un tādējādi rada redzamo gaismu. Angļu un daudzās citās valodās šīs spuldzes dēvē par '''fluorescentajām lampām''' ({{val-en|fluorescent lamps}}). Sākumā šīs spuldzes bija garu cauruļu formā ('''dienasgaismas spuldzes'''), vēlāk tika ieviestas tā saucamās kompaktās luminiscences spuldzes jeb CFL spuldzes ({{val-en|compact fluorescent lamps}}), kam caurulītes ir tievākas un saliektas U veidā vai spirāles formā. Kompaktās spuldzes, kam ir iebūvēts elektroniskais balasts, var ieskrūvēt parastajās kvēlspuldzēm paredzētajās ligzdās. Kompaktās luminiscences spuldzes patērē mazāk enerģijas, nekā līdzīga izmēra un spožuma [[kvēlspuldze]]s, tomēr tās satur toksisku vielu — dzīvsudrabu, un mūsdienās tiek aizstātas ar [[gaismas diožu spuldze|gaismas diožu spuldzēm]]. Bez tam luminiscences spuldžu gaismas [[spektrs]], atšķirībā no kvēlspuldzes vai [[Saule]]s  nepārtrauktā spektra, ir nevienmērīgs, nepatīkamāks acij, turklāt luminiscences spuldzes vairāk vai mazāk "mirgo". Šos trūkumus cenšas novērst ar uzlabotiem luminoforu sastāviem un augstfrekvences elektroniskajiem balastiem.

sentences: '''Fantastiskā simfonija: epizode mākslinieka dzīvē… piecās daļās''' ({{val|fr|Symphonie fantastique: Épisode de la vie d'un artiste … en cinq parties}}) Op. 14, ir franču komponista [[Ektors Berliozs|Ektora Berlioza]] 1830. gadā sarakstītā [[Programmu mūzika|programmātiskā simfonija]]. Tas ir nozīmīgs agrīnā romantisma skaņdarbs. Pirmais šīs simfonijas atskaņojums notika [[Parīzes konservatorija|Parīzes konservatorijā]] 1830. gada 5. decembrī. 1833. gadā [[Ferencs Lists]] veica šīs simfonijas klavieru transkripciju (S. 470).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hyperion-records.co.uk/tw.asp?w=W9848|title=History of Liszt's Transcription of ''Symphonie fantastique''|last=Howard|first=Leslie|authorlink=Leslie Howard (musician)|publisher=|website=Hyperion Records|date=1991}}</ref>

sentences: '''Oogoniji''' ir primārās [[dzimumšūna]]s, kas [[ovoģenēze]]s vairošanās periodā vairākkārt dalās. [[Zīdītāji|Zīdītāju]] sievišķo dzimumšūnu vairošanās notiek tikai embrionālās attīstības laikā. Ap sievišķajām dzimumšūnām izveidojas apvalks no mazākām [[Šūna|šūnām]]. Šīs šūnu grupas kopā ar dzimumšūnu veido [[folikula|folikulu]]. Pēc tam dzimumšūnu un folikulu attīstībā uz ilgāku laiku apstājas un atsākas, tikai sasniedzot [[Dzimumnobriedums|dzimumbriedumu]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Vestfollas pakalni
 |attēls                 = Vestfold Hills - PJS - Next to Lake Stinear.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Vestfollas pakalnu ainava
 | pushpin_map         = Antarktīda
|latd=68 |latm=33 |lats= |latNS=S
|longd=78 |longm=15 |longs= |longEW=E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                =
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Antarktīda]]
 |novietojums            =
 |valstis                =
 |ģeo_apgabals           = [[Ingridas Kristensenas krasts]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 410
 |vidējais_augstums      =
 |ieplaka                = <!-- zemākā vieta -->
 |augstums               = 160
 |pilsētas               = [[Deivisa (polārstacija)|Deivisa]]
 |kategorijas            = nē
}}
'''Vestfollas pakalni''' ({{val|en|Vestfold Hills)}} ir polārā [[oāze]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[Ingridas Kristensenas krasts|Ingridas Kristensenas krastā]] [[Sodružestvas jūra]]s piekrastē. Oāzi 1935. gada 20. februārī atklāja [[Norvēģija|norvēģu]] kapteinis Klariuss Mikelsens ar [[Larss Kristensens|Larsam Kristensenam]] piederošo vaļu medību kuģi ''Thorshavn'' un nosauca par godu [[Vestfolla]]s [[filke]]i Dienvidnorvēģijā, kas bija tā laika [[vaļi|vaļu]] rūpniecības centrs.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=139:3:5073821429710423::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:15996%2CVestfold%20Hills USGS GNIS]</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:-25}}
{{Commonscat|25th century BC}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Strēlnieks
| abbreviation = Sgr
| name_latin = Sagittarius
| RA = 19
| dec = -25
| areatotal = 867
| arearank = 15. vieta
| numbermainstars = 12, 8
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 7
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''ε Sgr''
| starmagnitude = 1,9
| neareststarname = ''Ross 154''
| stardistance = 9,68
| numbermessierobjects = 15
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Čūsknesis]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Mežāzis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Ēcis''' var būt:

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Atlas roslin pl Bodziszek drobny 1773 7072.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pusillum
| suga_lv = Sīkā gandrene
| binomial = Geranium pusillum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Sīkā gandrene''' (''Geranium pusillum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu ģintī]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug tīrumos, dārzos, nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pusillum-l/|title=sīkā gandrene - Geranium pusillum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-12}}</ref>

sentences: '''Poststrukturālisms''' ir ASV akadēmiskās vides dots apzīmējums [[Eiropa]]s filozofu un [[kritiskā teorija|kritiskās teorijas]] pārstāvju darbiem, kas nonāca starptautiskā atpazīstamībā 1960. un 1970. gados.<ref name="Bensmaia05">Bensmaïa, Réda ''Poststructuralism'', article published in [[Lawrence D. Kritzman|Kritzman, Lawrence]] (ed.) ''[https://books.google.com/books?id=bREQibN9i-sC The Columbia History of Twentieth-Century French Thought]'', Columbia University Press, 2005, pp.92-93 {{en ikona}}</ref><ref name="Poster88">[[Mark Poster]] (1988) [https://books.google.com/books?id=-OnWAAAAMAAJ ''Critical theory and poststructuralism: in search of a context''], section ''Introduction: Theory and the problem of Context'', pp.5-6 {{en ikona}}</ref><ref name="Merquior1987">Merquior, J.G. (1987). Foucault ([[Fontana Modern Masters]] series), University of California Press, {{ISBN|0-520-06062-8}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences:
'''Meitners''' vai '''Meitnere''' var būt:
* [[Filips Meitners]] (''Philipp Meitner'') — austriešu šahists (1839—1910);
* [[Līze Meitnere]] (''Lise Meitner'') — austriešu fiziķe (1878—1968).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ly
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1988. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC.LY''
|sponsors              = ''General Post and Telecommunication Company''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lībija|Lībiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =
|ierobežojumi          = Ierobežojumi pastāv trešā līmeņa domēniem
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ly/ www.nic.ly]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Halīts
|        attēls =
|         klase = [[Halogenīdu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 3.AA.20
|   ķīm_formula = Nātrija hlorīds - NaCl
|     singonija = [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Visbiežāk - bezkrāsas, balts, gaišzils, dzeltens, sarkans  utt
|        svītra = Balta
|      habituss = Pārsvarā kubi un masīvos nogulumiežos, kā arī granulēti, šķiedrveida un kompakti
|     skaldnība = Ļoti laba, kubiska
|        lūzums = Gliemežnīcas
|       cietība = 2
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
| laušanas_koef = 1,544
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,1-2,2
}}
'''Halīts''' (gr. ''ἅλς'' — sāls) jeb '''akmenssāls''' ir [[Hlorīdi|hlorīdu]] klases [[minerāls]] ar [[Nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] (NaCl) kristālisko formu. Minerāla kristālķīmiskajā struktūrā ir seši [[Nātrijs|nātrija]] [[katjoni]], kas iekļauj [[Hlors|hlora]] [[Anjoni|anjonu]]. Veido kubisku [[Singonija|singoniju]] un [[telpiskā grupa|telpisko grupu]] Fm3m. Ļoti labi šķīst ūdenī.<ref>{{LPE|4|10}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziņojums
| operators =
| attēls = The Report poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiska drāma
| režisors = [[Skots Z. Bērnss]]
| producents = * [[Stīvens Soderbergs]]
* Dženifere Foksa
* Skots Z. Bērnss
* Kerijs Orents
* Maikls Šugers
* Edijs Moreti
* Denijs Gabai
| scenārijs = Skots Z. Bērnss
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Teds Levains]]
* [[Maikls Hols]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Korijs Stols]]
* [[Mora Tīrnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Report''
| studija = * ''VICE Studios''
* ''Unbranded Pictures''
* ''Margin of Error''
* ''Topic Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|11|15|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|275 tūkstoši}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Report-The-(2019)#tab=summary|title=The Report (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziņojums"''' ({{Val|en|The Report}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Z. Bērnss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Anete Beninga]], [[Džons Hemms]], [[Teds Levains]], [[Maikls Hols]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Korijs Stols]] un [[Mora Tīrnija]].

sentences: '''Milzu zvaigzne''' jeb '''milzis''' ir [[zvaigzne]] ar lielāku [[diametrs|diametru]] vai starjaudu, salīdzinot ar līdzīgas virsmas temperatūras [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigznēm]] [[Hercšprunga-Rasela diagramma|Hercšprunga-Rasela diagrammā]]. Parasti tās [[rādiuss]] ir no 10 līdz 100 [[Saule]]s rādiusu un starjauda 10 līdz 1000 reižu lielāka nekā Saulei. Sevišķi lielas milzu zvaigznes sauc par [[Pārmilzis|pārmilžiem]] un [[hipermilzis|hipermilžiem]].

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džeina Eira
| attēls                   =  Jane Eyre Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jane Eyre''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Kerijs Fukunaga]]
| producents               =
* [[Elisona Ouena]]
* [[Pols Tridžbitss]]
| scenārija autors         = [[Moira Bafini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = [[Dario Marianelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Ruby Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|9|Ņujorkas pirmizrāde|2011|3|11|ASV|2011|9|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011|title=Jane Eyre|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110155/https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=janeeyre2011.htm|title=Jane Eyre|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džeina Eira"''' ({{val|en|Jane Eyre}}) ir 2011. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Šarlotes Brontē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kerijs Fukunaga]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Mija Vašikovska]], [[Džeimijs Bells]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|9||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Valmiera (nozīmju atdalīšana)|Valmiera}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Valmiera
 | native_name              =
 | settlement_type          = Valstspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Valmiera kesklinn.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Valmieras centrs ar [[Valmieras Svētā Sīmaņa baznīca|Svētā Sīmaņa baznīcu]]
 | image_flag               = Valmiera flag.svg
 | flag_link                = Valmieras karogs
 | image_shield             = COA LV Valmiera.svg
 | shield_link              = Valmieras ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvia (novadi)
 | pushpin_label_position   = left
| latd = 57| latm = 32| lats = 19| latNS =N
| longd = 25| longm = 25| longs = 32| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Valmieras novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1323]]. gada
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ru|Вольмар}}
{{val|et|Volmari}}
{{val|de|Wolmar}}
 | leader_title             = [[Valmieras novads|Valmieras novada]] domes priekšsēdētājs
 | leader_name              = [[Jānis Baiks]]
([[Valmierai un Vidzemei]])
 | area_total_km2           = 19.35
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_max_m          =
 | elevation_max_ft         =
 | elevation_min_m          =
 | elevation_min_ft         =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Valmiera}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 8
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4201
LV-4202
LV-4204
 | website                  = [http://www.valmiera.lv/ www.valmiera.lv]
 | footnotes                =
}}
'''Valmiera''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme]]s centrālajā daļā, [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvais centrs, viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]]. Ar 24 865 iedzīvotājiem Valmiera ir lielākā pilsēta [[Vidzemes plānošanas reģions|Vidzemes plānošanas reģionā]] un 8. lielākā Latvijā. Valmierā no citām pašvaldībām katru dienu ierodas aptuveni 7000 cilvēku, kuri šeit strādā, mācās vai izmanto pakalpojumus, bet ir deklarēti citur.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.valmiera.lv/images/userfiles/cits/Gada_parskats_2018_26062019_DOMEI.pdf |title=Gada pārskats 2018 |access-date={{dat|2020|04|23||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200929120615/https://www.valmiera.lv/images/userfiles/cits/Gada_parskats_2018_26062019_DOMEI.pdf }}</ref> Valmiera ir viena no senākajām pilsētām Latvijā, bijusi [[Hanzas savienība]]s locekle.

sentences:
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Golfs]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C3H6O2
|molmasa=74,08
|blīvums=1082
|kušanas temperatūra=-17 °C
|viršanas temperatūra=146 °C (sadalās)
}}
'''Acetols''' (oksiacetons, acetilkarbinols, 1-oksi-2-propanons, CH3COCH2OH) ir vienkāršākais oksiketons jeb [[ketoli|ketols]]. Acetols ir bezkrāsains šķidrums ar saldu un vienlaicīgi asu garšu. Labi jaucas ar ūdeni. Šķīdumos acetols eksistē pārsvarā [[tautomērija|tautomērā]] formā kā ciklisks [[pusacetāli|pusacetāls]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Silvija Plāta
|     vārds_orig    = ''Sylvia Plath''
|         attēls    = Sylvia plath.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1932
|     dz_mēnesis    = 10
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1963
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    = Oto Plāts, Aurēlija Plāta (dzim. Šobere)
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Teds Hjūzs]]
|          bērni    = Frīda Hjūza, Nikolass Hjūzs
|       paraksts    = Sylvia Plath signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece un rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[autobiogrāfija]], [[dzeja]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[grēksūdzes dzeja]]
|slavenākie darbi   = krājums "''Ariel''" (1965); romāns "[[Stikla kupols]]" (''The Bell Jar'', 1963)
|    ietekmējies    = [[V. H. Odens]], [[Roberts Louels]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Smita koledža]], [[Kembridžas Universitāte]]
|    apbalvojumi    = [[Pulicera balva]] (1982, pēc nāves)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Rādītājpirksts''' ir otrais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Īkšķis|īkšķi]] un [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]]. Parasti tas ir [[Sīkā motorika|veiklākais]] un jutīgākais rokas pirksts, un parasti ir īsāks par vidējo pirkstu un var būt īsāks vai garāks par [[Zeltnesis|zeltnesi]].

sentences:
ģimene pie telts]]
'''Telts''' ir no viegla materiāla, piemēram, no ūdensnecaurlaidīga [[audums|auduma]], [[zars|zariem]], veidota pagaidu mītne vai pajumte. Teltīm parasti ir slīpas sānu malas, lai [[nokrišņi|nokrišņi]] neuzkrātos uz tās augšējās daļas. To var viegli nojaukt un uzsliet, līdz ar to tā ir pārvietojama. Vēsturiski teltis pirmās izmantoja [[klejotāji|nomadu]] tautas. Mūsdienās tās plaši izmanto [[pārgājiens|pārgājienos]], [[tirgus|tirgos]] ([[gadatirgus|gadatirgos]]) kā pajumti no nokrišņiem, brīvdabas [[koncerts|koncertos]]. Telšu izmēri variē no ļoti mazām, kurā var ielīst tikai viens cilvēks, līdz ļoti lielām, piemēram, [[cirka telts|cirka teltīm]].

sentences: '''Starpkolhozu celtniecības organizācija''' ('''SCO''') bija uz starpsaimniecību ([[Kolhozs|kolhozu]], [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]]) kooperācijas pamata organizēta celtniecības organizācija [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], kas nodarbojās ar ražošanas, kultūras un sadzīves objektu, kā arī dzīvojamo ēku [[Celtniecība|celtniecību]] laukos. Tās bija [[Saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] organizācijas, un to līdzekļi veidojās no kolhozu [[pajas|paju]] iemaksām. Organizācijas augstākais vadošais orgāns bija dalībnieku pilnvaroto sapulce, kas ievēlēja SCO valdi, tās priekšsēdētāju un revīzijas komisiju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Adolf von Bergmann''
|              attēls = Ādolfs fon Bergmanis ap 1910.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = ap 1910. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1855
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Petrozavodska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1922
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Pauls Klemms]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 viesošanās Rīgas leprozorijā 1896. gada 3. augustā. Aiz viņa stāv Dr. med Ādolfs fon Bergmanis, kreisajā pusē Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretārs Dr. med. [[Pauls Klemms]].]]
'''Kārlis Ādolfs fon Bergmanis''' ({{val|de|Karl Adolf von Bergmann}}, 1855-1922) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ķirurgs, [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]s ķirurģijas nodaļas virsārsts (1883), [[Rīgas dome|Rīgas domnieks]] (1890-1893 un 1901-1917). Rīgas goda pilsonis (1920). Veicis pirmo radikālo kuņģa vēža operāciju Latvijā.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lauva
| abbreviation = LMi
| name_latin = Leo Minor
| RA = 10
| dec = +35
| areatotal = 232
| arearank = 64. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''46 LMi''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''11 LMi''
| stardistance = 36,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 45
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Štīrijas arsenāls
| native_name         = ''Landeszeughaus''
| image               = Graz Zeughaus.L1270367.jpg
| imagesize           =
| caption             = Štīrijas arsenāla ēka
| map_type            = Austrija
| latd  = 47 | latm  = 4 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 15 | longm =  26 | longs = 25 | longEW = E
| established         =
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Austrija|Grāca}}
| type                = [[arsenāls]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =
}}
'''Štīrijas arsenāls''' ({{val|de|Landeszeughaus}}) atrodas [[Austrija]]s pilsētā [[Grāca|Grācā]]. Šis [[arsenāls]] ir pasaulē lielākais vēsturiskais arsenāls, tas piesaista tūristus no visas pasaules. Arsenāla kolekcijā ir vairāk nekā 32 000 ieroču, instrumentu, kaujas un parādes bruņu eksemplāru.<ref name=ujsapc>{{Tīmekļa atsauce
 | url = http://www.museum-joanneum.at/en/styrian_armoury/permanent-collection-3
 | title = The Styrian Armoury - Permanent Collection
 | publisher = Universalmuseum Joanneum
 | accessdate = 2013-06-26
 | archive-date = 2014-07-24
 | archive-url = https://web.archive.org/web/20140724043940/http://museum-joanneum.at/en/styrian_armoury/permanent-collection-3
 }}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pusmetāls
 |       kārtas skaitlis = 14
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 4
 |               simbols = Si
 |              atommasa = 28,0855
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Attīrīta silīcija gabaliņš un silīcija monokristāls mikroshēmu ražošanai
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, -4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = kristāliskajai formai 2330
 |   kušanas temperatūra = 1687 K (1414 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3173 K (3265 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1000
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 8433
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,21
}}

sentences:
(''Bombus confusus'')]]
'''Gada kukainis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Entomoloģijas biedrība]].<ref name=skudra>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dabasdati.lv/lv/article/spoza-skudra-2012-gada-kukainis/|title=Spožā skudra - 2012. gada kukainis|date=2012-1-10|work=Dabasdati.lv}}</ref> Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai [[entomoloģija|entomologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences:
[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Fransisko Franko
 |       vārds_orģ = ''Francisko Franco''
 |          attēls = RETRATO DEL GRAL. FRANCISCO FRANCO BAHAMONDE (adjusted levels).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Spānijas valsts galva
 |     term_sākums = {{dat|1939|4|1|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1975|11|20|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Manuels Asanja]] (kā prezidents)
 |        pēctecis = [[Huans Karloss I]] (kā karalis)
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = Spānijas premjerministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1939|2|5|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1973|6|9|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = [[Huans Negrins]]
 |       pēctecis2 = [[Luiss Karrero Blanko]]
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1892|12|4}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1785–1873, 1875–1931).svg}} [[Ferola]], [[Galisija]], [[Spānija Restaurācijā]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1975|11|20|1892|12|4}}
 |       mir_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1945–1977).svg}} [[Madride]], [[Franko diktatūra Spānijā|Franko Spānija]]
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = virsnieks, militārpersona, politiķis
 |      alma_mater = [[Toledo Kājnieku akadēmija]]
 |        reliģija = [[katoļticība]]
 |        paraksts = Francisco Franco Signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Rijnieks
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1905
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Saukas pagasts]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = autovadītājs
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Jānis Rijnieks''' (dzimis {{dat|1905}}, miršanas datums ''nav zināms'') bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, [[politieslodzītais]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Oksfordas angļu valodas vārdnīca
| image            = OED2 volumes.jpg
| image_caption    =
| books            =
| author           =
| editors          =
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{GBR}}
| language         = Angļu
| discipline       =
| publisher        = ''[[Oxford University Press]]''
| pub_date         =
* 1884—1928 (pirmais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 1989 (otrais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 3. izdevums tiek gatavots<ref name=Dickson>Andrew Dickson, [https://www.theguardian.com/news/2018/feb/23/oxford-english-dictionary-can-worlds-biggest-dictionary-survive-internet "Inside the OED: can the world’s biggest dictionary survive the internet?"], ''[[The Guardian]]'', 23 February 2018 (page visited on 23 February 2018).</ref>
| english_pub_date =
| media_type       =
| number_of_books  =
| list_books       =
| oclc             =
| preceded by      =
| followed by      =
| website          =
}}
'''Oksfordas angļu valodas vārdnīca''' ({{val|en|Oxford English Dictionary}}) ir galvenā [[angļu valoda]]s [[vārdnīca]], ko izdod ''[[Oxford University Press]]''. Vārdnīcā izsekojama angļu valodas attīstība laika gaitā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Territorio Chileno Antártico
|    pilnais_valsts_nosaukums = Antártica
|            valsts_nosaukums = Antártica
|               karoga_attēls = Flag_of_Magallanes,_Chile.svg
|            karoga_nosaukums = Magelanesas un Čīles Antarktikas reģiona karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Magallanes,_Chile.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Magelanesas un Čīles Antarktikas reģiona ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''Prima en Terrae Chilensis''
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_Chile_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Puertokovadonga]]
| latd=63| latm=19| lats=15| latNS= S| longd=57| longm= 53| longs= 55| longEW=W <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Vilja las Estreljasa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda|spāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Intendants
|                valsts_galva = Eiženija Mansilja <!-- Eugenia Mancilla -->
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Čīle]]s komūna
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1961]].g. 11. jūlijā
|                 platība_km2 = 1250257.6
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 130 - 350 (tikai čīlieši)
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = Čīles peso
|                valūtas_kods = CLP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Čīles Antarktiskā teritorija''' ({{val-es|Territorio Chileno Antártico}}) ir [[Čīle]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas formāli veido '''Antartikas''' komūnu [[Čīles Antarktikas province|Čīles Antarktikas provincē]] [[Magaljanesa un Čīles Antarktika|Magaljanesas un Čīles Antarktikas]] reģionā. Teritorija daļēji pārklājas ar [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotās Karalistes]] un [[Argentīnas Antarktīda|Argentīnas]] pretenzijām. Ietver sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma paralēles un starp 53° to 90° rietumu garumu meridiāniem. Iekļauj [[Antarktīdas pussala|Antarktīdas pussalu]], [[Dienvidšetlendas salas]], daļu [[Elsvērta Zeme]]s un [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāja]]. Čīle uztur lielāko pastāvīgo polārstaciju [[Rietumantarktīda|Rietumantarktīdā]] [[Eduardofreja|Eduardofreju]], kas kopā ar citām blakus esošajām stacijām [[Karaļa Džordža sala|Karaļa Džordža salā]] veido apdzīvoto vietu [[Vilja las Estreljasa|Vilju las Estreljasu]] ar lidostu, skolu, slimnīcu un citiem infrastruktūras objektiem. Oficiālais administratīvais centrs ir [[Henerala Bernardo O'Higinsa|Heneralas Bernardo O'Higinsas]] polārstacija (civilais nosaukums Puertokovadonga).

sentences:
, kurā notika Livonijas landtāgu kopsēdes]]

'''Livonijas landtāgs''' ({{val|de|Livländischer Landtag}} - "Livonijas zemes sapulce") jeb '''Livonijas konvents''' ({{val-la|conventus publicus Livonicus}}) bija [[Livonijas konfederācija]]s pārstāvju sapulce 15. un 16. gadsimtā. Parasti landtāga deputāti pulcējās [[Valka|Valkā]] vai [[Valmiera|Valmierā]], jo tās atradās [[Livonijas konfederācija]]s centrā, reizumis arī [[Rīga|Rīgā]], [[Tērbata|Tērbatā]], [[Cēsis|Cēsīs]] un [[Vīlande|Vīlandē]]. Landtāga kompetencē ietilpa kopīga Livonijas [[ārpolitika]] un militārā sadarbība, iekšpolitisko attiecību veidošana, tirdzniecisko līgumu slēgšana, nodokļu un naudas politika, izbēgušo zemnieku atdošana. Landtāgi bija arī Livonijas konfederācijas augstākais likumdevējs un tiesa starp valstīm un kārtām.

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences: {{Commonscat|Writers from Ukraine|Rakstnieki no Ukrainas}}

sentences:
un [[Gazas josla]]s.]]
'''Palestīnieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: الفلسطينيون, ''al-filasTīnīyyūn'', [[Ivrits|ivritā]]: פלסטינים) ir apzīmējums [[arābu valoda]]s dialektā runājošiem [[Palestīna]]s apvidus [[Vidusjūra]]s austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]] (~4 000 000), [[Izraēla|Izraēlu]] un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: [[Jordānija|Jordānijā]] (~2 700 000), [[Sīrija|Sīrijā]] (~450 000), [[Libāna|Libānā]] (~400 000), [[Čīle|Čīlē]] (~500 000)<ref>[http://www.blog-v.com/arabesenchile/ descendientes de árabes en porcentajes.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |title=500.000 mil descendientes de palestinos en Chile. |access-date={{dat|2013|07|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090722073846/http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |archivedate={{dat|2009|07|22||bez}} }}</ref>, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (~70 000), [[Hondurasa|Hondurasā]] (~55 000), [[Brazīlija|Brazīlijā]] (~50 000), [[Lībija|Lībijā]], [[Jemena|Jemenā]], [[Kuveita|Kuveitā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir [[islams]] (93%), taču ir arī liels skaits (6%) [[kristietība|kristiešu]].

sentences: '''Sinusu teorēma''' [[trigonometrija|trigonometrijā]] ir [[teorēma]], kas apgalvo, ka [[trijstūris|trijstūrī]] malas ir proporcionālas pretleņķa [[sinuss|sinusiem]]. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

sentences: '''Rīgas Starptautiskais īsfilmu festivāls 2ANNAS''' ({{val|en|Riga International Short Film Festival 2ANNAS}}) ir ikgadējs īsfilmu festivāls [[Latvija|Latvijā]]. Pirmais festivāls notika 1996. gadā [[Rīga|Rīgā]], Tehniskās jaunrades namā Annas-2 kā vienīgais jauniešu un eksperimentālo filmu festivāls Latvijā. Norises laiks sākotnēji bija maija beigas, taču no 2013. gada tas norisinās oktobra beigās. 1996. gadā to dibināja festivāla direktors Viesturs Graždanovičs. No 2005. gada programmā tika iekļautas arī ārvalstu filmas, un 2ANNAS ieguva starptautiska festivāla statusu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://2annas.lv/lv/festivals/vesture|title=Vēsture|publisher=2annas.lv}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mosquito_2007-2.jpg
| att_nosaukums =[[Culiseta longiareolata|Dzēlējods]] (''Culiseta longiareolata'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
| infrakārta = Culicomorpha
| infrakārta_lv = Dzēlējodu infrakārta
| virsdzimta = Culicoidea
| virsdzimta_lv = Dzēlējodu virsdzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial = Culicoidea <small>([[Malloch]], 1917)</small>
}}

sentences:
" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salienas pagasts
| karte             = Salienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Salienas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salienas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Saliena
| platība           = 124,65
| iedzīvotāji       = 797<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 797 / 124.65 round 1}}
| izveidots         = 1897
| mājaslapa         = www.saliena.lv
}}

sentences:
{{Naudas infokaste
| currency_name_in_local = ''koruna československá''
| image_1 = One_Czechoslovak_Crown.png
| imaginea_1 = 1 kronas monēta
| iso_code = CSK
| using_countries = Čehoslovākija
| inflation_rate = 57,9%
| inflation_source_date = [[Pasaules Banka]], 1991. gads<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www-wds.worldbank.org/servlet/WDSContentServer/WDSP/IB/1993/05/01/000009265_3961004134453/Rendered/PDF/multi0page.pdf|title=Inflation in Czechoslovakia 1985–91, World Bank|publisher=Worldbank.org|accessdate={{dat|2023|4|14||bez}}}}</ref>
| inflation_method =
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = hellers (haléř, halier)
| symbol = Kčs
| symbol_subunit_1 = h
| plural_slavic =
| frequently_used_coins = 10, 20, 50 h; 1, 2, 5 Kčs
| rarely_used_coins = 5, 25 h; 3, 10 Kčs
| coin_article =
| frequently_used_banknotes = 10, 20, 50, 100 Kčs
| rarely_used_banknotes =  500, 1000 Kčs
| issuing_authority = Čehoslovākijas Valsts banka
| issuing_authority_website =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lielais Suns
| abbreviation = CMa
| name_latin = Canis Major
| RA = 7
| dec = -20
| areatotal = 380
| arearank = 43. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Sīriuss
| starmagnitude = -1,46
| neareststarname = Sīriuss
| stardistance = 8,6
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nandrolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 19-nortestosterons,
 durabolīns
|           CAS numurs = 434-22-0
|      ķīmiskā formula = C18H26O2
|              molmasa = 274,40
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 120 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Nandrolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[testosterons|testosterona]] analogs, kura molekula atšķiras no testosterona tikai ar metilgrupas trūkumu pie [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 10. oglekļa atoma. Nandrolonam raksturīga ilgstoša iedarbība un vāji izteikts androgēnais (vīrišķās dzimumpazīmes pastiprinošais) efekts. Ievadot intramuskulāri, nandrolons iedarbības maksimumu sasniedz pēc nedēļas un iedarbība ilgst vismaz 3 nedēļas. Metabolizējas [[aknas|aknās]]; radušies ketosteroīdi izdalās ar [[urīns|urīnu]]. Nandrolona komerciālie preparāti parasti ir [[kaprīnskābe]]s vai [[fenilpropionskābe]]s [[esteri]] ('''nandrolona dekanoāts''' — ''Deca Durabolin'' vai '''nandrolona fenilpropionāts''' — ''Durabolin'').

sentences: '''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]].

sentences: '''Ķīnas Komunistiskās partijas 9. kongress''' notika 1969. gada 1.-24. aprīlī, iezīmējot [[Kultūras revolūcija]]s radikālākā posma beigas. Tajā no amatiem atcēla jau iepriekš tīrīšanai pakļauto Valsts prezidentu un partijas priekšsēdētāja [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] vietnieku [[Lju Šaoči]] un partijas ģenerālsekretāru [[Dens Sjaopins|Denu Sjaopinu]]. Kongresā piedalījās 1512 deputāti, no kuriem daudzi nebija partijas biedri, bet [[Sarkanie gvardi (Ķīna)|Sarkano gvardu]] un armijas pārstāvji, tā demonstrējot Mao "trīs vienā" konceptu par partijas, radikālo studentu un armijas vienotību.

sentences:
, [[Dievs (baltu mitoloģija)|Dievs]], [[Laima]] (1932. g.)]]
'''Dievība''' ir atzīta [[Pārdabiskums|pārdabiska]] un [[Nemirstība|nemirstīga]] būtne, kuru uzskata par dievišķu un svētu. Tās tiek attēlotas dažādos veidolos, visbiežāk kā cilvēkveidīgas vai garīgas būtnes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dictionary.com/browse/god|title=Definition of god {{!}} Dictionary.com|website=www.dictionary.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Ja dievība ir cilvēkveidīga, tad tā tiek personificēta ar kādu noteiktu [[Dzimums|dzimumu]] un [[Dzimte (socioloģija)|dzimtu]]. Vīriešu dzimtas dievība ir '''dievs''', bet sieviešu — '''[[dieviete]]'''. Pat ja attiecīgā dievībā nav cilvēkveidīga, tā parasti tiek personificēta ar kādu noteiktu dzimtu.

sentences: '''"Baiga vasara"''' ir [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] [[dzejolis]], kuru viņš uzrakstīja 1939. gadā kā priekšvēstnesi vēsturiskajiem notikumiem, kas skars [[Latvija]]s likteni, iznīcinot tās valstiskumu, gan arī pašu dzejnieku. Šāds pats nosaukums ir arī [[Baiga vasara (filma)|2000. gada mākslas filmai]], kas attēlo šo laiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Spinulum canadense iNat 227208297.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| ģints = Lycopodium
| ģints_lv = Staipekņi
| ģints_r = Staipekņu ģints
| suga = Lycopodium dubium
| suga_lv = Mainīgais staipeknis
| binomial = Lycopodium dubium (Zoëga)
| sinonīmi =
* Lycopodium annotinum subsp. alpestre (Hartm.) Á.Löve & D.Löve, (1958)
* Spinulum annotinum subsp. alpestre (Hartm.) Uotila, (2019)
* Spinulum canadense (Romhild ex Nessel) A.Haines, (2003)
| kategorijas =nē
}}
'''Mainīgais staipeknis''' (''Lycopodium dubium'') ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs. Sugas [[izplatības areāls]] ir galvenokārt subarktiskajos un subalpīnajos apgabalos. Mainīgais staipeknis sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļu daļā, mērenajā un aukstajā joslā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 80. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref><ref name=Kew/> Latvijā ir areāla dienvidu mala, tādēļ tas sastopams ļoti reti,<ref name=Priedītis>N. Priedītis ''Enciklopēdija Latvijas augi''. Rīga : Gandrs, 2014. 42. lpp. ISBN 978-9934-8015-2-5</ref> ir zināmas tikai dažas atradnes. Mainīgais staipeknis ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 1. kategorijā, kā izzūdoša suga.<ref name=Sg/>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bailes
 | oriģinālnos = ''Fear''
 |      attēls = Fearfilmposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = psiholoģiska filma, trilleris
 |    režisors = [[Džeimss Foulijs]]
 |  producents = [[Braiens Greizers]]
 |   scenārijs = [[Kristofers Krovs]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Viljams Pītersens]]
* [[Alisa Milāno]]
* [[Eimija Brenemena]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Imagine Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|1996|4|12||bez}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fear-1994|title=Fear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fear.htm|title=Fear (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bailes"''' ({{val|en|Fear}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors ir [[Džeimss Foulijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Rīza Viterspūna]], [[Viljams Pītersens]], [[Alisa Milāno]] un [[Eimija Brenemena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|4|12||bez}}.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Fonds DOTS
| full_name           = Fonds atvērtai sabiedrībai DOTS
| native_name         = <!-- organization's name in its local language -->
| native_name_lang    = <!-- required ISO 639-1 code of the above native language -->
| logo                =
| logo_size           =
| logo_alt            =
| logo_caption        =
| image               =
| image_size          =
| alt                 = <!-- see [[WP:ALT]] -->
| caption             =
| map                 = <!-- map image -->
| map_size            = <!-- defaults to 250px -->
| map_alt             =
| map_caption         =
| map2                = <!-- 2nd map image, if required -->
| map2_size           =
| map2_alt            =
| map2_caption        =
| abbreviation        =
| nickname            =
| pronounce           =
| pronounce ref       =
| pronounce comment   =
| pronounce 2         =
| named_after         =
| motto               =
| predecessor         =
| merged              = <!-- any other organization(s) which it was merged into -->
| successor           =
| formation           = {{start date and age|1992|06|25|df=yes}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://company.lursoft.lv/en/fonds-atvertai-sabiedribai-dots/40003080436|title=Fonds atvērtai sabiedrībai DOTS , 40003080436 - company data|last=LURSOFT|website=Lursoft|access-date=2021-04-03|date=2021-04-04|language=en}}</ref>
| founder             = <!-- or |founders = -->
| founding_location   =
| dissolved           = <!-- or |defunct = --><!-- use {{end date and age|YYYY|MM|DD}} -->
| merger              =
| type                = <!-- e.g., [[Nonprofit organization|Nonprofit]], [[Non-governmental organization|NGO]], etc. -->
| vat_id              = LV40003080436
| registration_id     = <!-- for non-profits -->
| status              = Fonds
| purpose             = <!-- or |focus = --><!-- humanitarian, activism, peacekeeping, etc. -->
| professional_title  = <!-- for professional associations -->
| headquarters        = Alberta iela 13, Rīga
| location_city       =
| location_country    =
| location_city2      =
| location_country2   =
| addnl_location_city =
| addnl_location_country =
| addnl_location_city2 =
| addnl_location_country2 =
| coordinates         = <!-- {{coord|LAT|LON|display=inline,title}} -->
| origins             =
| region_served       = <!-- or |area_served = or |region = -->
| products            = <!-- or |product = -->
| services            =
| methods             = <!-- or |method = -->
| fields              = <!-- or |field = -->
| membership          = <!-- number of members -->
| membership_year     = <!-- year to which membership numbers/data apply -->
| language            = <!-- or |languages = --><!-- any official language or languages used -->
| owner               = <!-- or |owners = -->
| sec_gen             = <!-- or |gen_sec for General Secretary -->
| leader_title        = Izpilddirektore
| leader_name         = Ieva Morica
| leader_title2       = Finanšu direktors
| leader_name2        = Raimonds Skuja
| leader_title3       =
| leader_name3        =
| leader_title4       =
| leader_name4        =
| board_of_directors  =
| key_people          =
| main_organ          = <!-- or |publication = --><!-- organization's principal body (assembly, committee, board, etc.) or publication -->
| parent_organization = <!-- or |parent_organisation = -->
| subsidiaries        =
| secessions          =
| affiliations        = {{unbulleted list | [[Providus]] | [[Laikmetīgās mākslas centrs]] | [[Latvijas Pilsoniskā alianse]] | Izglītības attīstības centrs | Latvijas Tiesnešu mācību centrs | [[Delna (organizācija)|DELNA]] | [[Rīgas Juridiskā augstskola]] | Valodu mācību centrs}}
| budget              =
| budget_year         =
| revenue             =
| revenue_year        =
| disbursements       =
| expenses            =
| expenses_year       =
| endowment           =
| endowment_year      =
| funding             = <!-- source of funding e.g. for "think tanks" -->
| staff               = 7
| staff_year          =
| volunteers          =
| volunteers_year     =
| students            =
| students_year       =
| awards              =
| website             = {{URL|fondsdots.lv/}}
| remarks             =
| formerly            = Sorosa fonds — Latvija
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 49
|             5. čaula = 3
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = In
|             atommasa = 114,818
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra indija klucīši un izkausēts indijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,78
|              blīvums = 7310
|  kušanas temperatūra = 429,7485 K (156,5985 °C)
| viršanas temperatūra = 2345 K (2072 °C)
}}

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences:
'' rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
'''Rūpnīca''' jeb '''fabrika''' ({{val|la|fabrica}} — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu [[ražošana]], izmantojot dažādus [[mehānisms|mehānismus]], [[tehnika|tehniku]] un [[konveijers|konveijerus]]. Salīdzinot ar [[amatniecība|amatniecību]], kas dominēja līdz [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpnieciskajai revolūcijai]] (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu [[rūpniecība]]s nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.<ref>Kjells Gunnars Hofs. Biznesa Ekonomika. — R., SIA Jāņa Rozes apgāds, 2002. gads</ref>

sentences:
[[Kategorija:Afganistāna]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Mikelandželo
| image = Miguel Ángel, por Daniele da Volterra (detalle).jpg
| imagesize = 220px
| caption = Mikelandželo portrets Volterras izpildījumā
| birthname = Mikelandželo di Lodoviko
| birthdate = 1475. gada 6. martā
{{flaga|Itālija}} netālu no [[Areco]], [[Kapreze|Kaprezē]], [[Toskāna|Toskānā]]
| deathdate = 1564. gada 18. februārī (88 gadu vecumā)
| deathplace = {{flaga|Itālija}} [[Roma|Romā]]
| nationality = [[Itālija|itālis]]
| field = Tēlniecība, gleznošana, arhitektūra un dzeja
| movement = [[Augstā Renesanse|Augstās Renesanses māksla]]
| famous works = ''[[Pieta]]'', ''Dāvids'', [[Siksta Kapella]]s griestu gleznojums un [[Pastarā tiesa (Mikelandželo)|Pastarā tiesa]] uz altāra sienas.
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|hokejistu|Jānis Jaks}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Bos grunniens at Letdar on Annapurna Circuit.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 235px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. grunniens vai B. mutus
|          suga_lv = Jaks
|         sinonīmi =
*''Poephagus grunniens''
|         binomial = Bos grunniens ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)
Bos mutus ([[Nikolay Przhevalsky|Przewalski]], 1883)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFBA00
| bg_color = #E20700
| nos = ''Kayserispor''
| logo = Kayserispor logo.svg
| pilns = ''Kayseri Spor Kulübü''
| iesauka = ''Anadolu Yıldızı'' (Anatolijas zvaigzne)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Kajseri}}
| dib = 1966
| dib_mēn =
| dib_dat =
| stad = ''Kadir Has Stadyumu''
| ietilp = 32 864
| prez = {{flaga|Turcija}} Ali Çamlı
| tren = {{flaga|Turcija}} Çağdaş Atan
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 9. vieta
| pattern_b1 = _kayserispor2223h
| pattern_la1 = _kayserispor2223h
| pattern_ra1 = _kayserispor2223h
| pattern_sh1 = _nikewhite
| pattern_so1 = _nikewhite
| leftarm1 = FFFF00
| body1 = FF0000
| rightarm1 = FFFF00
| shorts1 = ae0f21
| socks1 = ae0f21
| pattern_b2 = _kayserispor2223a
| pattern_la2 = _kayserispor2223a
| pattern_ra2 = _kayserispor2223a
| pattern_sh2 = _nikeblack
| pattern_so2 = _nikeblack
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = fff900
| socks2 = fff900
| pattern_b3 = _kayserispor2223t
| pattern_la3 = _kayserispor2223t
| pattern_ra3 = _kayserispor2223t
| pattern_sh3 = _nikewhite
| pattern_so3 = _nikewhite
| leftarm3 = 1e1e1e
| body3 = 1e1e1e
| rightarm3 = 1e1e1e
| shorts3 = 1e1e1e
| socks3 = 1e1e1e
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Māķāša katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Matthias Church, Budapest.JPG
| image_size            =
| caption               = Māķāša katedrāle
| map_type              = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Māķāša katedrāle
| position = left
| latd  = 47.501944 | latNS  = N
| longd = 19.034167  | longEW = E
| location              = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 11. gadsimts (15. gadsimts)
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Māķāša katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q493133"
}
</mapframe>
'''Māķāša katedrāle''' ({{val|hu|Mátyás templom}}) ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]] [[Budapešta|Budapeštā]]. Pēc baznīcas tradicionālā uzskata sākotnējā būve celta [[1015]]. gadā. Pašreizējā celtne būvēta [[gotika|gotiskā stilā]] [[14. gadsimts|14. gadsimta]] otrajā pusē, pārbūvēta [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Tā bija otrā lielākā celtne viduslaiku [[Buda (Budapešta)|Budā]] (mūsdienu Budapeštas rietumu daļā). No [[1541]]. līdz [[1686]]. gadiem [[Osmaņu impērija]]s okupācijas laikā kalpoja par [[mošeja|mošeju]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emajegi
| attēls            = Voerts.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vertsjervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Peipuss]]
  | sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=07 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=58 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=18 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=27 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{EST}}
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 101
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 3,6
| caurtece          = 70,1
| gada_notece       =
| baseins           = 9740
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Sorbu valodas''' (''Serbsce'', ''Serbski'') ir klasificētas kā [[slāvu valoda|slāvu valodu]] atzars. Sorbu valodās galvenokārt runā [[sorbi]], kas apdzīvo [[Lauzica]]s reģionu [[Vācija|Vācijā]]. Valodu [[ISO 639-2]] kods ir '<tt>wen</tt>. Tās kopā ar [[poļu valoda|poļu]], [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[čehu valoda|čehu]] un [[slovāku valoda|slovāku valodām]] pieder pie [[rietumslāvu valodas|rietumslāvu valodu]] grupas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus balticus|autors=Willd.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus balticus|suga_lv=Baltijas donis|attēls=Juncus balticus NRCS-1.jpg}}
'''Baltijas donis''' ({{val-la|Juncus balticus}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksāla struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2O2
|molmasa=58,04
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=51 °C
}}
'''Glioksāls''' (etāndiāls, diformils, skābeņskābes aldehīds, CHO−CHO) ir zaļa gāze ar asu smaku, taču parasti eksistē polimēra veidā (dzeltens šķidrums vai kristāliska viela). Glioksāls ir vienkāršākais no di[[aldehīdi]]em.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lehaja
| native_name    = {{gree|Λέχαιο}}
| image          = Lechaion Basilica 01.JPG
| image_size     =
| caption        = Lehajas bazilikas drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 56| lats = 1| latNS = N
| longd = 22| longm = 53| longs = 6| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Arheoloģiska vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lehaja''' ({{val|el|Λέχαιο}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās 2,2 km uz ziemeļiem no [[senā Korinta|senās Korintas]] (8 km uz rietumiem no [[Korinta]]s), [[Korintas līcis|Korintas līča]] krastā pie Arheolimanas ciema. Garām iet valsts nozīmes autoceļš Nr. 8. Kādreiz šeit atradās dzelzceļa stacija uz dzelzceļa līnijas [[Pireja]]-[[Patra]]. Pasažieru satiksme šajā līnijā tika pārtraukta 2009. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trauksme mežā 2
| attēls                   = Open Season 2 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Open Season 2''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Metjū O'Kalahans]]
* Tods Vaildermens
| producents               =
* Kirks Bodīfelts
* Metjū O'Kalahans
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Makheils]]
* [[Maiks Eps]]
* [[Džeina Krakovski]]
* [[Billijs Konolijs]]
* [[Krispins Glovers]]
| mūzika                   = [[Ramīns Džavādi]]
| operators                =
| montāža                  =
* Stīvens Lū
* Džimijs Sandovals
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Reel FX Creative Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|9|24}}
| ilgums                   = 76 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,7 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Trauksme mežā]]"
| nākamā                   = "[[Trauksme mežā 3]]"
| imdb                     =
}}
'''"Trauksme mežā 2"''' ({{val|en|Open Season 2}}) ir 2008. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir [[Metjū O'Kalahans]] un [[Tods Vaildermens]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džoels Makheils]], [[Maiks Eps]], [[Kodijs Kemerons]], [[Džeina Krakovski]], [[Billijs Konolijs]], [[Krispins Glovers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|24||bez}} [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], un {{dat|2009|1|27||bez}} ASV. Filma ir otrā daļa "[[Trauksme mežā (filmu sērija)|Trauksme mežā]]" filmu sērijā.

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Ērberģe
| settlement_type        = vidējciems
| image_skyline          = Erberges muiza 2007.JPG
| image_caption          = [[Mazzalves pamatskola]] ([[Ērberģes muiža]])
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2      = [[Mazzalves pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 3,05
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1158&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 348
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 22 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 01 | longs = 10 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 62
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5133 Ērberģe
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Riga}}
{{Commonscat|Transport in Riga}}

sentences:
{{OSI protokolu steks}}
'''ATM''' (Asynchronous Transfer Mode - Asinhronais pārraides režīms) – ir tīkla [[pakešu komutācija]]s tehnoloģija ar augstu veiktspēju, kas balstīta uz datu nosūtīšanu šūnās (cell), kuru izmērs ir fiksēts (53 [[baits|baiti]]), no kuriem 5 baiti tiek izmantoti šūnas galvenei. Atšķirībā no [[STM|sinhronā datu pārraides režīma]] (STM - Synchronous Transfer Mode), ATM ir labāk piemērots, lai nodrošinātu datu pārraidi pakalpojumiem ar ļoti atšķirīgām vai mainīgām datu plūsmām.
ATM izmanto [[ITU-T]] standartu šūnu pārsūtīšanai mazās, fiksēta izmēra šūnās. Tas ļoti labi noder gan [[balss pārraide|balss]], gan [[video]], gan arī [[dati|datu]] pārraidei caur publiskajiem tīkliem lielā ātrumā.
ATM tika izstrādāts kā universāls transporta mehānisms jaunās paaudzes tīkliem ar pakalpojumu integrāciju.
ATM pieder pie populārākajiem tīklu pakalpojumiem ar pakešu komutāciju, gluži tāpat, kā [[Frame Relay]]. ATM spēja nodrošināt lielus pārraides ātrumus rada lielākas iespējas arī [[Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis|augstāko slāņu]] sniedzamajiem pakalpojumiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezeros=Baikāls
|attēls=Olchon Shaman Rock.jpg
|paraksts=Šamaņu klints Oļhonas salā
|karte=Baikal-S1999276045323.png
|kartes_paraksts=Baikāls no kosmosa
| map = Krievija#Burjatija
| plat_d=52 | plat_m=45 | plat_s=58 | plat_NS=N
| gar_d=107 | gar_m=14 | gar_s=45 | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=31 500
|garums=636
|Vid_dziļums=758
|Max_dziļums=1637
|tilpums=23 600
|platums=79,5
|augstums_vjl=456
|izteka=[[Angara]]
|baseins=560 000
|valstis=[[Krievija]]<br />[[Mongolija]]
|salas=[[Oļhona]], 22 mazākas salas
|pilsētas=[[Baikaļska]], [[Sļudjanka]], [[Babuškina]]
}}
'''Baikāls''' ({{val|ru|Байкал}}, {{val|bua|Байгал далай}}) ir viens no pasaulē unikālākajiem [[ezers|ezeriem]], atrodas [[Krievija|Krievijā]]. Tas ir pasaules dziļākais un vecākais ezers, pēc platības (31 500 km²) septītais lielākais ezers pasaulē, taču pēc tilpuma lielākais saldūdens ezers pasaulē. Satur vairāk nekā 20% no pasaules virszemes šķidrā saldūdens krājumiem un vairāk nekā 90% no Krievijas šķidrā virszemes saldūdens krājumiem. Otrs lielākais ezers [[Krievija]]s teritorijā. Baikāls atrodas [[Sibīrija]]s dienvidos starp [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalu]] un [[Burjatija|Burjatiju]]. Iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]. Ezerā atrodas pasaulē trešā lielākā ezera sala [[Oļhona]], kas ir 72 km gara, platība 730 km².

sentences:
{{shortcut|WP:51+}}
Šajā uzskaitījumā ir tie raksti, kuri nav latviešu valodas Vikipēdijā, bet ir visvairāk citu valodu Vikipēdijās.

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labrīt, Vjetnama
| attēls                   = Good Morning, Vietnam.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Good Morning, Vietnam''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Berijs Levinsons]]
| producents               =
* [[Lerijs Brezners]]
* [[Marks Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Mičs Markovics]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Forests Vaitekers]]
| mūzika                   = [[Alekss Norss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|12|23|ierobežots vietu skaits|1988|1|15|pasaule}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-morning-vietnam-1987|title=Good Morning, Vietnam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|123,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodmorningvietnam.htm|title=Good Morning, Vietnam (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labrīt, Vjetnama"''' ({{val|en|Good Morning, Vietnam}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]] un [[Forests Vaitekers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|12|23||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''August von Bulmerincq''
|         attēls = August von Bulmerincq (1822-1890).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Eberhards Mihaels, māte - Johanna Šarlote, Krīgsmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Matilde, dzimusi Hernmarka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=102 ; 408|ipa-text=b̪|ipa-image=Dental_b.svg|ipa-entity=b&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=b_d|kirshenbaum=b<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiced_labiodental_plosive.ogg}}
'''Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] reti sastopams [[līdzskanis]], ko izrunā līdzīgi [[balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|{{IPA|[b]}}]], tikai gaisa plūsmas noslēgšanai [[lūpas|apakšlūpa]] tiek piespiesta [[zobi|augšzobiem]], kā artikulējot [[balsīgs labiodentāls berzenis|{{IPA|[v]}}]].

sentences: '''Dzeramais ūdens''' ir [[ūdens]], kas paredzēts [[dzeršana]]i un ko var izmantot [[ēdienu gatavošana]]i bez riska iegūt veselības problēmas. 2015. gadā 91% no pasaules iedzīvotājiem ir bijusi pieeja dzeramajam ūdenim.<ref name=WHO2014/> 4,2 miljardiem cilvēku ir pieeja pie krāna ūdens, savukārt 2,4 miljardi dzeramo ūdeni iegūst no [[aka|akām]] un publiskajiem ūdens ieguves punktiem.<ref name=WHO2014/> Ja uzturā lieto netīru dzeramo ūdeni, var saslimt ar dažādām [[infekcijas slimība|infekcijas slimībām]], piemēram, [[holera|holeru]].

sentences:
. gada [[8. janvāris]].]]
{{Citas nozīmes|spēcīgu [[ciklons|ciklonisku]] [[viesuļvētra|viesuļvētru]]|Orkāns (nozīmju atdalīšana)|Orkāns}}

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences: '''Karagūsteknis''' ir [[persona]], parasti [[kaujinieks]], kas [[karš|kara]] apstākļos ir saņemta gūstā un nonākusi nebrīvē.

sentences: '''Vingrošana''' ir [[fizisks vingrinājums|fizisku uzdevumu]] kopums, kuru izpildīšanai ir nepieciešams fiziskais spēks, lokanība, veiklība, koordinēšanās spējas, balanss un pievilcība. Starptautiski visus vingrošanas sporta veidus pārvalda [[Starptautiskā vingrošanas federācija]] (''Fédération Internationale de Gymnastique''; FIG), katrā valstī ir nacionālā vingrošanas federācija, kas ir pakļauta FIG. Pazīstamākais no vingrošanas veidiem ir '''sporta vingrošana''', kas ir olimpiskais sporta veids. Tajā vīrieši sacenšas brīvajās kustībās, uz vingrošanas zirga, uz riņķiem, atbalsta lēcienā, līdztekās un uz stieņa. Sievietes sacenšas uz vingrošanas baļķa, līdztekām, brīvajās kustībās un atbalsta lēcienā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zobens akmenī
| attēls                   = SwordintheStonePoster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sword in the Stone''
| žanrs                    = animācijas filma, fantāzija, komēdija, muzikāla filma
| režisors                 = [[Volfgangs Rītermans]]
| producents               = [[Volts Disnejs]]
| scenārija autors         = [[Bills Pīts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Rikijs Sorensens]]
* [[Karls Svensons]]
* [[Sebastians Kabots]]
* [[Normands Aldens]]
* [[Marta Ventvorta]]
* [[Džūniuss Metjūss]]
| mūzika                   = [[Džordžs Brunss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Walt Disney Company|Walt Disney Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1963|12|25||bez}}
| ilgums                   = 76 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sword-stone-1963|title=The Sword in the Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= March 31, 2019}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sword-in-the-Stone-The#tab=summary|title=The Sword in the Stone (1963)|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= March 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glutārskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–CH2–COOH
|molmasa=132,12
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=95 - 98 °C
|viršanas temperatūra=200 °C
}}
'''Glutārskābe''' (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Glutārskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''glutarātiem'''. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - [[dzintarskābe]] ar 4 oglekļa atomiem un [[adipīnskābe]] ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaut kur
| operators =
| attēls = Somewhere Poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sofija Kopola]]
| producents =
| scenārijs = Sofija Kopola
| aktieri = * [[Stīvens Dorfs]]
* [[Elle Faninga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Somewhere''
| studija = * ''Pathé Distribution''
* ''Medusa Film''
* ''Tohokushinsha''
* ''American Zoetrope''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|11|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2010|12|22|ASV}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,9  miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3178268161/|title=Somewhere |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kaut kur"''' ({{Val|en|Somewhere}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s un [[Japāna]]s [[drāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Sofija Kopola]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvens Dorfs]] un [[Elle Faninga]].

sentences:
{{cita nozīme|elementu|hokejistu|Ronalds Cinks}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 30
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Zn
 |              atommasa = 65,38<ref name="jlab"/>
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Cinka gabaliņi un no cinka izgatavots auto modelītis
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +1
 |   elektronegativitāte = 1,65
 |               blīvums = 7134<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 692,68 K (419,53 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1180 K (907 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 5,90{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3850
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,139
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rūpēšanās pamati
| attēls                   = The Fundamentals of Caring poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Fundamentals of Caring''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Robs Burnets]]
| producents               =
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Džeimss Spaiss]]
* Robs Burnets
| scenārija autors         = Robs Burnets
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Kreigs Robertss]]
* [[Selīna Gomesa]]
| mūzika                   = [[Raiens Millers (komponists)|Raiens Millers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldwide Pants]]''
* ''[[Levantine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|29|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|6|24|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fundamentals-caring-2016|title=The Fundamentals of Caring|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413145340/http://www.bbfc.co.uk/releases/fundamentals-caring-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jakobs van't Hofs
|     vārds_orig = ''Jacobus van 't Hoff''
|         attēls = Vant Hoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Roterdama}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1911
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Nīderlandietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jakobs Henriks van't Hofs''' ({{val|nl|Jacobus Henricus van 't Hoff, Jr.}}; dzimis {{dat|1852|8|30}}, miris {{dat|1911|3|1}}) bija nīderlandiešu [[ķīmiķis]], darbojās fizikālās ķīmijas un organiskās ķīmijas jomā. 1901. gadā viņš kļuva par pirmās [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmijas ķīmijā]] laureātu, to saņēma par "[[ķīmiskā dinamika|ķīmiskās dinamikas]] likumsakarību un [[osmotiskais spiediens|osmotiskā spiediena]] šķīduma atklāšanu". Viņa atklājumi ir palīdzējuši aizsākt fizikālās ķīmijas disciplīnu kāda tā ir mūsdienās.

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{ara|سلطنت دهلی}}
|nosaukums_latv_val  = Deli sultanāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Āzija
|reģions             = Dienvidāzija
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = [[sultanāts]]
|
|gads_sākums         = 1206. gads
|gads_beigas         = 1526. gads
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Guridu dinastija
|flag_p1     =
|p2          = Gahadavalu dinastija
|flag_p2     =
|p3          = Čandela
|flag_p3     =
|p4          = Paramaru dinastija
|flag_p4     =
|p5          = Devu dinastija
|flag_p5     =
|s1          = Mogulu impērija
|flag_s1     = Alam of the Mughal Empire.svg
|s2          = Bengāļu sultanāts
|flag_s2     = Flag of the Bengal Sultanate.svg
|s3          = Bahmaņu sultanāts
|flag_s3     =
|s4          = Gudžarātu sultanāts
|flag_s4     = Flag of the Gujarat Sultanate.svg
|s5          = Malvu sultanāts
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Delhi Sultanate Flag.svg
|flag          =
|flag_type     =
|
|image_coat    =
|symbol        =
|symbol_type   =
|
|image_map         = Map of the Delhi Sultanate.png
|image_map_caption = Deli sultanāts tās ziedu laikos, ap 1330. gadu
|
|galvaspilsēta = {{ubl|[[Lahora]] (1206–1210)|[[Budauna]] (1210–1214)|[[Deli]] (1214–1327)|[[Daulatabāda]] (1327–1334)|[[Deli]] (1334–1506)|[[Āgra]] (1506–1526)}}
|
|national_motto   =
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  = [[persiešu valoda]], [[hindustāņu valoda]]
|reliģija         = [[sunnītu islāms]]
|nauda            =
|
|title_leader  =
|leader1       =
|leader2       =
|year_leader1  =
|year_leader2  =
|
|stat_year1    = 1312
|stat_platība1 = 3200000
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|
|footnotes     =
}}

sentences: '''Tirgus stratēģija''' nosaka galvenos uzņēmuma [[tirgdarbība]]s mērķus. Tirgus stratēģija izriet no uzņēmuma biznesa mērķiem, kuru sasniegšanai tā tiek izstrādāta. Tirgus stratēģijas mērķu īstenošanai tiek izstrādāts detalizētāks [[tirgvedības plāns]]. Tirgus stratēģija norāda "kas" ir jāsasniedz, kamēr mārketinga plāns demonstrē "kā" tas tiks izdarīts. Mārketinga stratēģijā parasti iekļauj: galvenos tirgus mērķus, [[Pozicionēšana (tirgzinība)|pozicionējuma]] aprakstu, īstermiņa un ilgtermiņa tirgus mērķus.<ref>[https://www.thebalance.com/first-steps-to-marketing-a-small-business-2295223 Marketing Strategy vs. Marketing Plan]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas |title=Ne soli bez mārketinga stratēģijas |access-date={{dat|2017|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102945/http://www.seb.lv/info/biznesa-uzsacejiem/ne-soli-bez-marketinga-strategijas }}</ref>

sentences:
ēkas uz Biržu muižas zemes (ap 1910).]]
'''Biržu muiža''' jeb '''Madonas muiža''' ({{val|de|Modohn}}) bija [[muiža]] [[Lazdonas pagasts|Lazdonas pagasta]] un [[Madona]]s pilsētas teritorijā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Goara Gasparjana
|      Vārds_orig = Գոհար Գասպարյան
|          Attēls =
|         Att_izm = 275px
|          Ainava =
|        Apraksts = Goara Gasparjana (ceturtā no kreisās) ar studentiem
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1924|12|14}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Ēģipte|1922}} [[Ēģiptes Karaliste]], [[Kaira]]
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|5|16|1924|12|14}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = balss ([[soprāns|kolaratūrsoprāns]])
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Tirgotājs''' ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas veic [[tirdzniecība]]s operācijas. Tirgotājs parasti ir [[uzņēmējs]] ([[komersants]]), kurš pilda starpnieka funkcijas starp [[prece|preču]] ražotāju vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniedzēju un to [[pircējs|pircēju]]. Taču tirdzniecība arī pati par sevi ir pakalpojums.

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences: '''Bilance''' ir [[finanšu pārskats|finanšu pārskata]] perioda beigās kontu formā sastādīts [[uzņēmums|uzņēmuma]] valdījumā esošā [[īpašums|īpašuma]] ([[aktīvi|aktīvu]]) un [[kapitāls|kapitāla]] ([[pasīvi|pasīvu]]) pretstatījums. Bilancē aktīvu kopējai vērtībai ir jābūt vai ir vēlams būt vienādai ar pasīvu kopējo vērtību.

sentences: '''Konfūcisms''' (儒學, {{Audio|Chinese-RuXue(Confucianism).ogg|Rúxué}}) ir [[ētika|ētiska]] un [[filozofija|filozofiska]] uzskatu sistēma, kas cēlusies [[Ķīna|Ķīnā]]. Šo mācību iedibināja [[Konfūcijs]] (tradicionāli 551.-479. g. p. m. ē.), kurš bija slavens gudrais, kā arī nozīmīgs [[Ķīna|ķīniešu]] [[sociālā filozofija|sociālais filozofs]]. Konfūcisms par valsts [[ideoloģija|ideoloģiju]] kļuva [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā. Konfūcijs neizgudroja jaunus rīcības principus, bet gan apkopoja un attīstīja paražas, kurās liela loma bija [[patriarhāts|patriarhālai]] ģimenei, autoritātei, [[Hierarhija|hierarhijai]].

sentences: '''Hidrauliskais dzinējs''' ir [[dzinējs]], kas paredzēts [[Hidraulika|hidrauliskās]] enerģijas pārvēršanai mehāniskajā enerģijā. Pie hidrauliskajiem dzinējiem ir pieskaitāmi [[Hidromotors|hidromotori]], [[Hidrocilindrs|hidrocilindri]] un [[hidroturbīna]]s.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Kolektīvās drošības līguma organizācija
| native name         = ''Организация Договора о коллективной безопасности''
| native name lang    =
| image               = Flag of the Collective Security Treaty Organization.svg
| image_size          = 120px
| caption             = Karogs
| logo                = Emblem of the Collective Security Treaty Organization.svg
| logo_size           = 80px
| logo_caption        = Emblēma
| map                 = Collective Security Treaty Organization orthographic projection.svg
| map_caption         = {{legend2|#346733|Dalībvalstis}}<br />{{legend2|#46C843|Krievijas okupētā Krima}}
| size                = 280 px
| type                = Reģionāla starptautiska organizācija, militārs bloks
| formation           = {{plainlist|
*{{dat|1992|5|15}} (Kolektīvās drošības līguma parakstīšana)
*{{dat|2002|10|7}} (organizācijas dibināšana)}}
| headquarters        = [[Maskava]], {{RUS}}
| membership          = {{Collapsible list |titlestyle= background:transparent;text-align:left;font-weight:normal;
 |title= 6 dalībvalstis
  |{{ARM}} (apturējusi dalību)
  |{{BLR}}
  |{{KAZ}}
  |{{KGZ}}
  |{{RUS}}
  |{{TJK}}}}
| founding_location   =  [[Taškenta]], {{UZB}}
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = {{flaga|Baltkrievija}} [[Staņislavs Zass]]
| language            = [[krievu valoda]]
| website             = {{url|http://www.odkb-csto.org/}}
}}
'''Kolektīvās drošības līguma organizācija''' ({{val|ru|Организация Договора о коллективной безопасности}}) ir starpvaldību militāra alianse [[Eirāzija|Eirāzijā]], kurā piedalās sešas [[NVS]] valstis. Pirmā organizācijas militārā operācija norisinājās [[Kazahstāna|Kazahstānā]] 2022. gada janvārī nemieru laikā.

sentences: '''Sinonīms''' ({{val|el|συνώνυμος}}, ''synōnymos'' — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir [[vārds]] vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi ''māja'' un ''nams''.

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
]]
'''Aizliegto grāmatu reģistrs''' ({{val|la|Index Librorum Prohibitorum}}) ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar [[ekskomunikācija|izslēgšanu no baznīcas]]. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija [[kristietība|kristiešu]] pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem [[cenzūra]]s pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. [[grāmata|Grāmatām]], kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests ''[[Nihil obstat]]'' (nekādu iebildumu) vai ''[[Imprimatur]]'' (uz iespiešanu).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es, Ērls un mirstošā meitene
 | oriģinālnos = ''Me and Earl and the Dying Girl''
 |      attēls = Me and Earl and the Dying Girl (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Alfonso Gomezs-Rehons]]
 |  producents =
* [[Džeremijs Dosons]]
* [[Dens Fogelmans]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
 |   scenārijs = [[Džese Endrjūss]]
 |     aktieri =
* [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]]
* [[Olīvija Kuka]]
* [[R. Dž. Kailers]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Mollika Šanona]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Konija Britone]]
 |      mūzika =
* [[Braiens Eno]]
* [[Niko Mūlijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Indian Paintbrush]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|6|12|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūte<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015|title=Me and Earl and the Dying Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007060133/http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meandearl.htm|title=Me and Earl and the Dying Girl (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|9,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es, Ērls un mirstošā meitene"''' ({{val|en|Me and Earl and the Dying Girl}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Džeses Endrjūsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Rehons]]. Galvenās lomas atveido [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]], [[Olīvija Kuka]], [[R. Dž. Kailers]], [[Niks Ofermans]], [[Mollika Šanona]], [[Džons Berntāls]] un [[Konija Britone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bifenila struktūrformula

Bifenila molekulas modelis
(redzams, ka benzola gredzeni
novietoti perpendikulāri viens otram)
|ķīmiskā formula=C12H10
|molmasa=154,21
|blīvums=1040
|kušanas temperatūra=68,9 °C
|viršanas temperatūra=256 °C
}}
'''Bifenils''' (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pauropus huxleyi (Massachusetts, USA).jpg
| att_nosaukums =Pauropods (''Pauropus huxleyi'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Myriapoda
| apakštips_lv =Daudzkāji
| klase =Pauropoda
| klase_lv =Pauropodi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Afrauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Brachypauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Eurypauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Millotauropodidae}}
* {{TaksoSaite|Pauropodidae}}
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Evolucionārā skaitļošana''' ({{val-en|evolutionary computation}}) ir [[datorzinātne]]s apakšnozare, kas pēta skaitļošanas metodes, kuru pamatā ir no [[Evolūcija|dabiskās evolūcijas]] aizgūtas idejas: populācijas indivīdu izlase, mainība, cīņa par izdzīvošanu. Tā pieder pie mākslīgā intelekta novirziena, ko sauc par skaitļoto intelektu ({{val-en|computational intelligence}}).

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences:
glezna).]]
'''Erceņģeļi''' ({{val-de|Erzengel}} no {{val|grc|ἀρχάγγελοι}} — "galvenais sūtnis") ir [[eņģeļi]], kas dažādās [[ticība|ticībās]] ieņem vadošo pozīciju eņģeļu vidū. Viņu uzdevums ir cilvēkiem un veselām tautām pavēstīt dievišķus rīkojumus.
[[Vecā Derība|Vecās derības]] Sibillu un [[Enoha grāmata|Enoha grāmatās]] minēti erceņģeļi [[Miķelis]] (Mihaēls), [[Gabriēls]], [[Rafaēls (eņģelis)|Rafaēls]] un [[Uriēls]] (vārda otrā daļa ''-el'' norāda uz [[Dievs|Dieva]] vārdu), kas atbilst lauvas (Mikaēls), vērša (Uriēls), ērgļa (Gabriēls) un čūskas (Rafaēls) zīmēm.<ref>{{LKV|IV.|7580}}</ref>

[[Jaunā Derība|Jaunajā derībā]] vienīgi Miķeli sauc par erceņģeli, savukārt Gabriēlu un Rafaēlu dēvē par eņģeļiem, bet Uriēls nav pieminēts.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Kremlis un Sarkanais laukums
| image       = RedSquare (pixinn.net).jpg
| imagesize   = 325px
| caption     = Sarkanais laukums no [[Vasilija Svētlaimīgā katedrāle]]s
| Country     =
| Location    = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iv, vi
| ID          = 545
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Year        = 1991
| Session     = 14.
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Maskava
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 55 | latm  = 45 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 37 | longs = 12 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      =
| embedded   =
}}
<mapframe text="Sarkanais laukums" width=320 height=320 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q41116"
}
</mapframe>
'''Sarkanais laukums''' ({{val|ru|Красная площадь}} — ‘Krāšņais laukums’) ir pilsētas laukums [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Tas nošķir pašreizējo [[Krievijas prezidents|Krievijas prezidenta]] rezidenci un Krievijas valdības sanāksmes vietu [[Kremlis|Kremli]] no vēsturiskā tirgotāju rajona [[Kitajgoroda]]s. Tā kā galvenās ielas iet visos virzienos no Sarkanā laukuma, tas tiek uzskatīts par Maskavas un visas Krievijas centrālo laukumu. Kopējā laukuma platība sasniedz 23 100 m2. Kopā ar Kremli 1990. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://whc.unesco.org/en/list/545|title=Kremlin and Red Square, Moscow|publisher=Unesco.org|accessdate={{dat|2012|5|29||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Jakobs Bēbers
|     vārds_orig = Johann von Böber
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = ''Weimer''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1820
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Jakobs Bēbers''' (''Johann von Böber'', dzimis {{dat|1746|12|22}}, miris [[1820]]. gada naktī no [[15. jūlijs|15.]] uz [[16. jūlijs|16. jūliju]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, entomologs, botāniķis. [[Jelgava]]s Pētera akadēmijas profesors. No [[1796]]. gada [[Sanktpēterburga]]s kadetu korpusa inspektors, [[galma padomnieks]]. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. [[Brīvmūrniecība]]s vēsturnieks un apcerējumu redaktors. Jelgavas Jāņa ložas „''Zu den drey Gekrönten Schwerdtern''“ goda loceklis.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tedijs Tamgo
 |      vārds_orig = ''Teddy Tamgho''
 |          attēls = Teddy Tamgho Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Tedijs Tamgo 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|6|15}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Francija|Parīze}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]], [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 17,98 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 17,92 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tedijs Tamgo''' ({{val|fr|Teddy Tamgho}}; dzimis {{dat|1989|6|15}} [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]) ir profesionāls Francijas [[vieglatlēts]], startē lekšanas disciplīnās (galvenokārt [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]). Viņam pašlaik pieder pasaules rekords trīssoļlēkšanā telpās (17,92 m). Trīssoļlēkšanā stadionā ir veicis visu laiku trešo tālāko lēcienu (17,98 m).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Apvienotā Baltijas hercogiste
|sugasvārds             = Apvienotās Baltijas hercogistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija, Igaunija
|laikmets               =
|statuss                ={{val|de|Vereinigtes Baltisches Herzogtum}} <br /> {{val|et|Balti Hertsogiriik}}
|statusa_teksts         =
|impērija               = Vācijas Impērija
|valdības_veids         = [[Baltijas Reģentu padome]]
|
|gads_sākums            = 1918. gada 22. septembrī
|gads_beigas            = 1918. gada 28. novembrī
|
|event_start            = Dibināta pēc [[Berlīnes papildvienošanās (1918)|Berlīnes papildvienošanās]], [[Padomju Krievija]]i atsakoties no Baltijas guberņām
|date_start             =
|event_end              = Beidz pastāvēt Vācijai kapitulējot, beidzoties Brestļitovskas miera līgumam un izveidojoties neatkarīgai Latvijai un Igaunijai
|date_end               = 1918. gada 28. novembris
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = United Baltic Duchy flag.svg
|flag                   = Baltijas hercogistes karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Baltic coat of arms.svg
|symbol                 = Baltijas hercogistes ģerbonis
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = Ostfront Livland 1918 Dragoner Regiment Nr. 17.jpg
|image_map_caption      = Vācijas Impērijas armija Baltijas guberņās, 1918. gada oktobris
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = Vācu, Latviešu, Igauņu
|reliģija               = [[Luterisms|Luterticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Hercogs Ādolfs Frīdrihs|Ādolfs Frīdrihs]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1918.
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Hercogs]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Apvienotā Baltijas hercogiste''' ({{val|de|Vereinigtes Baltisches Herzogtum}}, {{val|et|Balti Hertsogiriik}}) bija 1918. gadā formāli pastāvējusi [[hercogs|hercogiste]]. Tās izveidošanu organizēja Igaunijas un Latvijas [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] aristokrātija ar vietējo atbalstītāju un [[Vācijas Impērija]]s okupācijas spēku atbalstu. Izveidota [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] pēdējā gadā, kad [[Brestļitovskas miera līgums]]  deva Vācijai uzvaru pār sabrukušo [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]]. Beidza pastāvēt līdz ar [[Novembra revolūcija|Novembra revolūciju]] Vācijā un [[Kompjeņas pamiers (1918)|Kompjeņas pamieru]], ar kuru Vācija atteicās no [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera līguma]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''Merkur Spiel-Arena''|logo_image=|image=ESPRIT arena in Duesseldorf-Stockum, von Sueden.jpg|map_type=Vācija|latNS=N|latd=51|latm=15|lats=42|longEW=E|longd=6|longm=43|longs=59|UEFA_rating=|location={{vieta|Vācija|Diseldorfa}}|broke_ground=|built=2002–2003|closed=|renovated=|opened=2004|surface=zāle|construction_cost=|seating_capacity=54 600|tenants=[[Fortuna Düsseldorf]]|expanded=}}
'''''Merkur Spiel-Arena''''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Diseldorfa|Diseldorfā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 54 600 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas Bundeslīga]]s klubs ''[[Fortuna Düsseldorf]]''. Stadions ir atvērts 2004. gadā. Šeit notiks [[2024. gada Eiropas čempionāts futbolā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktā audzināšana
| operators =
| attēls = La mala educacion film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = * [[Augustins Almodovars]]
* Pedro Almodovars
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Fele Martiness]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La mala educación''
| studija = * ''El Deseo''
* ''TVE''
* ''Canal+''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Sogefilms]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|3|19}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1581614593/|title=Bad Education (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktā audzināšana"''' ({{Val|es|La mala educación}}) ir 2004. gada [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gaels Garsija Bernals]] un [[Fele Martiness]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais drudzis
| operators =
| attēls = The Big Heat (1953 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenns Fords]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Džoslina Brando]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Big Heat''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|10|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais drudzis"''' ({{Val|en|The Big Heat}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frics Langs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenns Fords]], [[Glorija Greiema]], [[Džoslina Brando]] un [[Lī Mārvins]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jāns Anvelts
| vārds_orig = ''Jaan Anvelt''
| attēls = Jaan Anvelt (1884–1937).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Vīlandes apriņķis|td=Igaunija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1937
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Mēringijas
| ģints = Moehringia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Moehringia trinervia kz11.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Moehringia trinervia
| suga = Moehringia trinervia
| suga_lv = Trejdzīslu mēringija
| att_izmērs =
}}'''Trejdzīslu mēringija''' ({{val|la|Moehringia trinervia}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Latvijā bieži sastopama visā valsts teritorijā, kur tā aug dažādos [[Mežs|mežos]] un krūmājos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/moehringia-trinervia-l-clairv/|title=trejdzīslu mēringija - Moehringia trinervia (L.) Clairv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-13}}</ref>

sentences: '''Globālais vietas numurs''' (GVN) ir daļa no [[GS1]] standartu sistēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gs1.org/standards/id-keys/gln|title=Global Location Number (GLN)|last=GS1.org|website=gs1.org|access-date=2019-05-15|date=2014-12-05|language=en}}</ref> Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://docs.oasis-open.org/ebcore/PartyIdType/v1.0/CD02/PartyIdType-1.0.html|title=OASIS ebCore Party Id Type Technical Specification Version 1.0|last=Eijk|first=Pim van der|website=oasis-open.org/|access-date=2019-05-15|date=2010-02-14}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Brassica_juncea_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-168.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brassica juncea|Sareptas sinepe}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Brassicales
|         rinda_lv =Krustziežu rinda
|           dzimta =Brassicaceae
|        dzimta_lv =Krustziežu dzimta
|            ģints =Brassica
|         ģints_lv =
|             suga =B. juncea
|          suga_lv =Sareptas sinepe
|         binomial =Brassica juncea
|           autors =[[Kārlis Linnejs|(L.)]] [[Czern.]], 1859
|         sinonīmi =* Sinapis juncea L.
}}

sentences:
{{Infobox military conflict
|conflict=Bzuras kauja
|partof=[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]], [[Polijas kampaņa|Polijas kampaņas]]
|image= File:Battle of Bzura-horse artillery.gif
|caption=
|date=1939. gada 9. — 19. septembris
|place= Netālu no [[Kutno]], [[Lodzas vojevodiste]], [[Polija]]
| coordinates = {{coord|52|14|00|N|19|22|00|E|region:PL_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
|result= Vācijas uzvara
Pomoras un Poznaņas armiju iznīcināšana
|combatant1= {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais Reihs]]
|combatant2= {{flag2|Polija}}
|commander1= {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais Reihs]] [[Gerds fon Rundštets]]
[[Valters fon Reihenavs]]
[[Ginters fon Klūge]]
[[Erihs Hepners]]
|commander2= {{flaga|Polija}} [[Tadeušs Kurceba]]
[[Vladislavs Bortnovskis]]
[[Edmunds Knoll-Kovnackis]]
[[Romāns Abrahams]]
|strength1= 12 kājnieku divīzijas
5 tanku un motorizētās divīzijas
425 000 karavīru
|strength2= 8 kājnieku divīzijas
2-4 kavalērijas brigādes
225 000 karavīru
|casualties1=8000 nogalināti<ref>https://web.archive.org/web/20071231125414/http://historia.cba.pl/drugawojna/bzura.php</ref>
4000 sagūstīti
50 tanki
100 mašīnas
20 artilērijas vienības
|casualties2=18 000-20 000<ref>https://web.archive.org/web/20071231125414/http://historia.cba.pl/drugawojna/bzura.php</ref> nogalināti
32 000ievainoti
170 000 sagūstīti
}}

sentences:
]]
'''Krustpils kultūras centrs''' ir viena no [[Jēkabpils]] pašvaldības Kultūras pārvaldes kultūras iestādēm, kas atrodas Rīgas ielā 210/212.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jekabpils.lv/JKP/lv/home/pilseta/kultura/kulturas_nami/default.aspx |title=Jēkabpils — labo pārmaiņu pilsēta!<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|09|12||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100814235954/http://www.jekabpils.lv/JKP/lv/home/pilseta/kultura/kulturas_nami/default.aspx }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dominikāna]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Dominikana]]

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti|Jercenu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard vevent plainlist
| title       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{{Name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| titleclass  = fn org summary
| titlestyle  = padding-bottom:0.3em;
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image|}}}|{{{image|}}}}}|size={{{imagesize|}}}|sizedefault=250px}}
| caption     = {{ifempty|{{{caption|}}}|{{{Image caption|}}}}}
| image2      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image2|}}}|{{{image2|}}}}}|size={{{imagesize2|}}}|sizedefault=250px}}
| caption2    = {{ifempty|{{{caption2|}}}|{{{Image caption2|}}}}}
| captionstyle = line-height:1.3em;
| headerstyle = background-color: #082567; color: white;
| header1     = {{ifempty|{{{occurrence_type|}}}|Notikuma}} informācija
| label2      = Datums
| data2       = {{ifempty|{{{Date|}}}|{{{date|}}}}}
| label3      = Kopsavilkums
| data3       = {{ifempty|{{{summary|}}}|{{{Type|}}}|{{{type|}}}}}
| label4      = Atrašanās vieta
| class4      = location
| data4       = {{br separated entries
  |1={{ifempty|{{{Site|}}}|{{{site|}}}}}
  |2={{ifempty|{{{Coordinates|}}}|{{{coordinates|}}}|{{{coords|}}}}}
}}
| label5      = Pasažieri
| data5       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Passengers|}}}{{{plane1_passengers|}}}{{{passengers|}}} }}
| label6      = Apkalpe
| data6       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Crew|}}}{{{plane1_crew|}}}{{{crew|}}} }}
| label7      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais ievainoto skaits|Ievainotie}}
| data7       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_injuries|}}}|{{ifempty|{{{Injuries|}}}|{{{plane1_injuries|}}}|{{{injuries|}}}}}}}
| label8      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais mirušo skaits|Mirušie}}
| data8       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_fatalities|}}}|{{ifempty|{{{Fatalities|}}}|{{{plane1_fatalities|}}}|{{{fatalities|}}}}}}}
| label9      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais izdzīvojušo skaits |Izdzīvojušie}}
| data9       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_survivors|}}}|{{ifempty|{{{Survivors|}}}|{{{plane1_survivors|}}}|{{{survivors|}}}}}}}
| header10    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Pirmais lidaparāts}}
| data11      = {{#if:{{{plane1_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane1_image|}}}|att_izm={{{image1size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane1_caption|}}}}}}}
| label12     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Tips|Lidaparāta tips}}
| data12      = {{ifempty|{{{Aircraft Type|}}}|{{{aircraft_type|}}}|{{{plane1_type|}}}}}
| label13     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Nosaukums|Lidaparāta nosaukums}}
| data13      = {{ifempty|{{{Ship name|}}}|{{{aircraft_name|}}}|{{{plane1_name|}}}}}
| label14     = Operators
| data14      = {{{Operator|{{{operator|{{{plane1_operator|}}}}}}}}}
| label15     = Reģistrācijas numurs
| data15      = {{{Tail Number|{{{tail_number|{{{plane1_tailnum|}}}}}}}}}
| label16     = Izlidošanas vieta
| data16      = {{{Origin|{{{origin|{{{plane1_origin|}}}}}}}}}
| label17     = Nolaišanās
| data17      = {{{Stopover|{{{stopover|{{{plane1_stopover|}}}}}}}}}
| label18     = Pirmā nolaišanās
| data18      = {{{Stopover0|{{{stopover0|{{{plane1_stopover0|}}}}}}}}}
| label19     = Otrā nolaišanās
| data19      = {{{Stopover1|{{{stopover1|{{{plane1_stopover1|}}}}}}}}}
| label20     = Trešā nolaišanās
| data20      = {{{Stopover2|{{{stopover2|{{{plane1_stopover2|}}}}}}}}}
| label21     = Ceturtā nolaišanās
| data21      = {{{Stopover3|{{{stopover3|{{{plane1_stopover3|}}}}}}}}}
| label22     = Pēdējā nolaišanās
| data22      = {{{Last stopover|{{{last_stopover|{{{plane1_laststopover|}}}}}}}}}
| label23     = Galamērķis
| data23      = {{{Destination|{{{destination|{{{plane1_destination|}}}}}}}}}
| label24     = Pasažieri
| data24      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_passengers|}}} }}
| label25     = Apkalpe
| data25      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_crew|}}} }}
| label26     = Ievainotie
| data26      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_injuries|}}} }}
| label27     = Mirušie
| data27      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_fatalities|}}} }}
| label28     = Izdzīvojušie
| data28      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_survivors|}}} }}
| header29    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Otrais lidaparāts}}
| data30      = {{#if:{{{plane2_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane2_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane2_caption|}}}}}}}
| label31     = Tips
| data31      = {{{plane2_type|}}}
| label32     = Nosaukums
| data32      = {{{plane2_name|}}}
| label33     = Operators
| data33      = {{{plane2_operator|}}}
| label34     = Reģistrācijas numurs
| data34      = {{{plane2_tailnum|}}}
| label35     = Izlidošanas vieta
| data35      = {{{plane2_origin|}}}
| label36     = Nolaišanās
| data36      = {{{plane2_stopover|}}}
| label37     = Pirmā nolaišanās
| data37      = {{{plane2_stopover0|}}}
| label38     = Otrā nolaišanās
| data38      = {{{plane2_stopover1|}}}
| label39     = Trešā nolaišanās
| data39      = {{{plane2_stopover2|}}}
| label40     = Ceturtā nolaišanās
| data40      = {{{plane2_stopover3|}}}
| label41     = Pēdējā nolaišanās
| data41      = {{{plane2_laststopover|}}}
| label42     = Galamērķis
| data42      = {{{plane2_destination|}}}
| label43     = Pasažieri
| data43      = {{{plane2_passengers|}}}
| label44     = Apkalpe
| data44      = {{{plane2_crew|}}}
| label45     = Ievainotie
| data45      = {{{plane2_injuries|}}}
| label46     = Mirušie
| data46      = {{{plane2_fatalities|}}}
| label47     = Izdzīvojušie
| data47      = {{{plane2_survivors|}}}
| header48    = {{#if:{{{plane3_type|}}}|Trešais lidaparāts}}
| data49      = {{#if:{{{plane3_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane3_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane3_caption|}}}}}}}
| label50     = Tips
| data50      = {{{plane3_type|}}}
| label51     = Nosaukums
| data51      = {{{plane3_name|}}}
| label52     = Operators
| data52      = {{{plane3_operator|}}}
| label53     = Reģistrācijas numurs
| data53      = {{{plane3_tailnum|}}}
| label54     = Izlidošanas vieta
| data54      = {{{plane3_origin|}}}
| label55     = Nolaišanās
| data55      = {{{plane3_stopover|}}}
| label56     = Pirmā nolaišanās
| data56      = {{{plane3_stopover0|}}}
| label57     = Otrā nolaišanās
| data57      = {{{plane3_stopover1|}}}
| label58     = Trešā nolaišanās
| data58      = {{{plane3_stopover2|}}}
| label59     = Ceturtā nolaišanās
| data59      = {{{plane3_stopover3|}}}
| label60     = Pēdējā nolaišanās
| data60      = {{{plane3_laststopover|}}}
| label61     = Galamērķis
| data61      = {{{plane3_destination|}}}
| label62     = Pasažieri
| data62      = {{{plane3_passengers|}}}
| label63     = Apkalpe
| data63      = {{{plane3_crew|}}}
| label64     = Ievainotie
| data64      = {{{plane3_injuries|}}}
| label65     = Mirušie
| data65      = {{{plane3_fatalities|}}}
| label66     = Izdzīvojušie
| data66      = {{{plane3_survivors|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Indeksu fonds''' ir paju [[Investīciju fonds|investīciju fonda]] veids, kas seko indeksu investīciju stratēģijai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=What Is an Index Fund?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investopedia.com}}</ref> Indeksu fonda veidošanas noteikumi nosaka, kāda tipa [[Uzņēmums|uzņēmumi]] ir piemēroti fondam.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Do-It-Yourself Index Funds: A Smarter Way to Own the Index?|url=https://www.kiplinger.com/article/investing/t022-c032-s014-a-do-it-yourself-index-fund.html|accessdate=2022. gada 29. marts|website=kiplinger.com}}</ref> Vispazīstamākais indeksu fonds — “Vanguard 500 Index Fund” — darbojas uz [[S&P 500]] indeksa pamata.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Vanguard 500 Index Fund Admiral Shares (VFIAX)|url=https://investor.vanguard.com/mutual-funds/profile/vfiax|accessdate=2022. gada 29. marts|website=investor.vanguard.com}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kas notiek krēslā
| operators =
| attēls = What We Do in the Shadows poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma, komēdija
| režisors = * [[Džemeins Klements]]
* [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = * Džemeins Klements
* Taika Vaititi
| aktieri = * Taika Vaititi
* Džemeins Klements
* [[Džonatans Brū]]
* [[Kori Gonsaless-Makūrs]]
* [[Stjuarts Raterfords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|6|19|Jaunzēlande}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{NZL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1701532165/|title=What We Do in the Shadows |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kas notiek krēslā"''' ({{Val|en|What We Do in the Shadows}}) ir 2014. gada [[Jaunzēlande]]s [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Džeimens Klements]] un [[Taika Vaititi]]. Filma galvenās lomas atveido Džeimens Klements, Taika Vaititi, [[Džonatans Brū]], [[Kori Gonsaless-Makūrs]] un [[Stjuarts Raterfords]].

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Atēnās]]
[[Kategorija:Atēnas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dzintra Knape
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = "Līgotņi", {{vieta|Latvija|Valmieras apriņķis|Tūja (Liepupes pagasts)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Alfrēds Knaps, Paulīne Knape
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[augu fizioloģija]], [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras nodaļa]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dzintra Knape''' (1940—2023) bija augu [[Fizioloģija|fizioloģe]], [[Dendroloģija|dendroloģe]], [[botāniķe]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] Dendrofloras nodaļas vadošā pētniece, Introdukcijas kokaudzētavas vadītāja un NBD skujkoku kolekcijas veidotāja.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OMV AG''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1956. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s un [[dabasgāze|gāzes]] izpēte, ieguve, pārstrāde un tirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.omv.com omv.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''OMV AG''''' (agrākais nosaukums ''Österreichische Mineralölverwaltung'' jeb ''ÖMV'') ir [[Austrija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir viens no lielākajiem ražošanas uzņēmumiem valstī. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]]. Uzņēmums ir dibināts 1956. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Calidris-canutus.jpg
|    att_nosaukums = [[Lielais šņibītis]] (''Calidris canutus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Calidris
|         ģints_lv = Šņibīši
|         binomial = Calidris <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1804)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
, 1556]]
'''Bibliotekārs''' ir informācijas speciālists [[bibliotēkas zinātne|bibliotēkas]] un [[Informācijas zinātne|informācijas zinātnē]], kas ir informācijas servisu organizēšana un pārvaldība. Parasti bibliotekāri strādā publiskajās [[Bibliotēka|bibliotēkās]], izglītības iestāžu bibliotēkās, skolu informācijas centros, vai kāda uzņēmuma informācijas centrā.

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Telegonija''' ir [[iedzimtība]]s teorija, kas paredz, ka [[pēcnācēji]] var pārmantot vecāka iepriekšējā partnera īpašības; tādējādi sievietes bērnam var būt raksturīgas iepriekšējā seksuālā partnera īpašības. Eiropā teoriju izvirzīja [[Aristotelis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ibtimes.co.uk/aristotle-right-about-telegony-previous-partner-can-influence-another-males-offspring-1468015|title=Aristotle's Telegony Has Merit: Previous Male Partners Can Influence Other Men's Offspring|last=Smith|first=Lydia|website=International Business Times UK|access-date=2023-12-03|date=2014-10-01|language=en}}</ref> Eksperimenti 19. gadsimta beigās ar vairākām sugām nesniedza pierādījumus tam, ka pēcnācēji pārmantotu mātes iepriekšējo partneru īpašības.<ref>{{publikācijas atsauce|last=Burkhardt|first=R. W.|year=1979|title=Closing the door on Lord Morton's mare: the rise and fall of telegony|journal=Studies in History of Biology|volume=3|pages=1–21|pmid=11610983}}</ref> Šo teoriju aizstāja [[Gregors Mendelis|Mendeļa]] mantojamības teorijas un Boveri-Satona [[Hromosoma|hromosomu]] teorijas atkārtota atklāšana.

sentences: '''Rusova Livonijas hronika''' ([[vācu valoda|vāciski]]: ''Chronica der Prouintz Lyfflandt''; 1578; 1584) ir jaunākā [[Livonijas hronika]], kurā aprakstīta [[Livonija]]s vēsture no tās pirmsākumiem līdz 1583. gadam.

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Melnceres|suga=Schoenus ferrugineus|suga_lv=Rūsganā melncere|autors=L.|binomial=Schoenus ferrugineus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus ferrugineus 310508.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Schoenus|sinonīmi=}}
'''Rūsganā melncere''' ({{val|la|Schoenus ferrugineus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga, kas savvaļā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp retāk [[Latvija|Latvijā]] — pārsvarā valsts rietumdaļā, kur vietām sastopama diezgan bieži. Dažāda lieluma grupas ir sastopamas avoksnainās, kaļķainās pļavās, zāļu [[Purvs|purvos]] ar skraju veģetācijas segumu, purvainās mežu laucēs.

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc žanra]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
{{TV seriāla sezonas infokaste|bgcolor=#6a7|season_name=Roka Lī pavasara jaunība|country={{flag|Japāna}}|network=[[TV Tokyo]]|first_aired={{date|2012|4|3|5=bez}}|last_aired={{date|2013|3|26|5=bez}}|num_episodes=51|image=}}
'''''Roka Lī pavasara jaunība''''' ir [[anime]] adaptācija ''[[Naruto]]'' pasaules [[manga]]i. Anime veidotājs ir [[Murato Masahiko]], bet mangu uzrakstīja [[Taira Kendzi]] 2010. gadā. Par anime izdošanu 2012. gada februārī paziņoja [[Shueisha]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-01/naruto-rock-lee-spinoff-tv-anime-slated-for-april|title=Naruto's Rock Lee Spinoff TV Anime Slated for April|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 1, 2012}}</ref> Anime izdeva ''Studio Pierrot'', pirmizrāde norisinājās telekanālā ''TV Tokyo'' {{Date|2012|4|3|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-02-02/pierrot-naruto/rock-lee-anime-slated-for-bleach-timeslot|title=Pierrot's Naruto: Rock Lee Anime Slated for Bleach's Timeslot|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=February 2, 2012}}</ref> ''Crunchyroll'' vienlaikus pārraidīja seriāla pirmizrādi tiešsaistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.animenewsnetwork.com/news/2012-04-02/crunchyroll-adds-rock-lee-spinoff-tv-anime-series|title=Crunchyroll Adds Rock Lee Spinoff TV Anime Series|publisher=Anime News Network|access-date=April 4, 2012|date=April 2, 2012}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 var tikt saglabātas ''animāciju datubāzē'', tad analizētas un atkārtoti izmantotas.]]
'''Animāciju datubāze''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''animation database'') ir [[datubāze]], kurā glabājās cilvēku kustības vai animāciju fragmenti, kuriem var piekļūt, analizēt tos un izveidot vaicājumus, lai izstrādātu un apkopotu jaunas [[Animācija|animācijas]].<ref name=":0">S. Kuroki, "Walkthrough using Animation database MOVE" in ''Database and expert systems applications, Volume 4'' edited by Vladimír Marík, 1994 <nowiki>ISBN 3-540-57234-1</nowiki> pages 760-763</ref><ref name=":1">Kaoru Sumi "Interactive Storytelling System Using Recycle-Based Story Knowledge" in ''Interactive Storytelling: Second Joint International Conference on Interactive Digital Storytelling, ICIDS 2009'' by Ido A. Iurgel 2009 <nowiki>ISBN 3-642-10642-0</nowiki> pages 74-85</ref> Zinot, ka lielu apmēru animāciju izveide ir gan laikietilpīga, gan dārga, animāciju datubāze atļauj lietotājiem, kuri veido animācijas, izmantot jau gatavas un iepriekš izveidotas komponentes, kā arī animāciju fragmentus.<ref name=":1" />

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto: Chinatown Wars
|bilde            = GrandTheftAutoChinatownWars.png
|developer        = [[Rockstar North]]/[[Rockstar North]]
|publisher        = [[Rockstar Games]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = '''DS'''
{{dat|2009|3|20}}
 '''PSP'''
{{Dat|2009|10|23}}
 '''iPhone OS'''
 2009.gada pēdejais ceturksnis
|genre            = [[Action]]
|modes            =
|ratings          =
|platforms        = [[Nintendo DS]], [[PlayStation Portable]], [[iPhone OS]]
|media            =
|requirements     =
|input            = Skārienjutīgais ekrāns
}}
'''''Grand Theft Auto: Chinatown Wars''''' ir [[datorspēle]], paredzēta [[Nintendo DS]], [[PlayStation Portable]] un [[iPhone OS]] <ref name="iphone">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.joystiq.com/2009/08/31/grand-theft-auto-chinatown-wars-breaking-into-iphones-this-fall/ |title=Grand Theft Auto: Chinatown Wars breaking into iPhones this fall - Joystiq |access-date={{dat|2009|10|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091104023021/http://www.joystiq.com/2009/08/31/grand-theft-auto-chinatown-wars-breaking-into-iphones-this-fall/ |archivedate={{dat|2009|11|04||bez}} }}</ref>, to izstrādājis [[Rockstar Leeds]] kopā ar [[Rockstar North]]. Tā ir trīspadsmitā spēle [[Grand Theft Auto (series)|''Grand Theft Auto'' series]], ceturtā spēle Nintendo konsolēm, un arī pirmā, kas domāta [[iPhone]] un [[iPod]]. Spēles darbība norisinās izdomātā pilsētā - [[Liberty city]], tās galvenais varonis ir ķīnietis Huangs Lī, kurš ierodas šeit, lai atriebtu sava tēva nāvi un aizvestu no viņa mantoto zobenu uz Brīvības pilsētu. Spēlē iekļauti jauni tēli un iespēja spēlēt ar [[Nintendo Wi-Fi]] savienojumu.

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Mombačo
| Nosaukums2       = {{ubl|''Mombacho''}}
| Photo            = Mombacho_far.jpg
| Paraksts         = Mombačo
| Augstums         = 1344
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.826111 |latNS=N
| longd=85.9675 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 1570. gadā
}}
'''Mombačo''' ({{val|es|Mombacho}}) ir [[stratovulkāns]] [[Nikaragva]]s rietumos, uz rietumiem no [[Nikaragvas ezers|Nikaragvas ezera]], pie [[Granada (Nikaragva)|Granadas]] pilsētas. Pēdējais vulkana izvirdums noticis 1570. gadā. Ap vulkānu uzveidots [[Mombačo vulkāna nacionālais parks]] (''Parque nacional Volcán Mombacho'').

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sentedmundsberī katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Edmundsbury_Cathedral_Exterior,_Suffolk,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Sentedmundsberī katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Sentedmundsberī katedrāle
| position              = left
| latd                  = 52.243889
| longd                 = 0.716667
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Safolka|Berīsentedmundsa}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]], [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 11. gadsimts
| year_completed        = 2007. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Sentedmundsberī katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1989407"
}
</mapframe>

sentences:
[[Kategorija:Tieslietas| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sevēni
|attēls                 = 271_Corniche_des_Cévennes_Panorama_entre_Saint-Jean-du-Gard_et_Florac.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.426111 | latNS  = N
| longd = 3.739167 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Centrālais Masīvs]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Lozērs]]
|augstums               = 1 702
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: {{cita nozīme|programmatūru paketi|DNS pavairošanas metodi|Cilpmediēta izotermiska amplifikācija}}

sentences: '''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

sentences: '''Regolīts''' ir irdens materiāls, kas klāj [[atmosfēra]]s neieskautu [[planēta|planētu]], [[Dabiskais pavadonis|pavadoņu]] un [[asteroīds|asteroīdu]] virsmu un veidojas [[mikrometeorītu]] [[erozija]]s rezultātā.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Aspergera sindroms''' (saīsināti '''AS''') ir viens no [[autisms|autisma]] paveidiem, kas parasti attiecināms uz vieglu autisma formu. Šo terminu [[1981]]. gadā ieviesa [[Lorna Vinga]]. Viņa šo [[slimība|slimību]] nosauca [[Austrija|austriešu]] [[psihiatrs|psihiatra]] un [[pediatrs|pediatra]] [[Hanss Aspergers|Hansa Aspergera]] vārdā, kura darbs netika novērtēts līdz pat 1990. gadiem. Ar Aspergera sindromu slimiem cilvēkiem parasti ir grūti iekļauties [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Toties viņi daudz vieglāk saskata dažādas [[likumsakarība]]s, kuras citiem paliek nepamanītas. Daži uzskata, ka ar šo slimību slimoja [[Sokrats]], [[Čārlzs Darvins]],<ref name="DarvinAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://bookclubs.barnesandnoble.com/t5/Unabashedly-Bookish-The-BN/Did-Charles-Darwin-Have-Asperger-s-Syndrome/ba-p/379141|title=Did Charles Darwin Have Asperger's Syndrome? 08-12-2009 by Ilana Simons.|publisher=Barnes&Noble.com|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[Īzaks Ņūtons]] un [[Alberts Einšteins]],<ref name="EinstNewAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newscientist.com/article/dn3676-einstein-and-newton-showed-signs-of-autism.html#.U9a6F2PixlM|title=Einstein and Newton showed signs of autism. 30 April 2003 by Hazel Muir.|publisher=New Scientist|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}</ref> kaut arī nevienam no viņiem dzīves laikā diagnoze netika uzstādīta.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Keiptaunas dzelzceļa stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Cape Town station, Adderley Street.jpg
| attēla_apraksts     = Keiptaunas dzelzceļa stacija mūsdienās
| līnijā              =
| atvērta             = 1863
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 24
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 24
| adrese              = Aderlijas iela, Keiptauna, 8000
| latd  = 33 | latm  = 55 | lats  = 20 | latNS  = S
| longd = 18 | longm = 25 | longs = 35 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilglioksāla struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O2
|molmasa=72,06
|blīvums=1045,5
|kušanas temperatūra=?°C
|viršanas temperatūra=72 °C
}}
'''Metilglioksāls''' (pirovīnogskābes aldehīds, 2-oksopropanāls, acetilformaldehīds, propāndions, α-ketopropionaldehīds, propanolons, CH3−CO−CHO) ir vienkāršākais keto[[aldehīds]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Binsova Zeme
|attēls              = Bünsow Land IMG 4414 Tempelet closeup2.JPG
|attēla paraksts     = Tempeleta kalns Binsova Zemes dienvidos
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Binsova Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Bünsow Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=32 |lats= |latNS=N
|longd=17|longm=00 |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 40
|platums             = 20
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Terjerfjellets]]
|augstums            = 1201
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      =
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Binsova Zeme''' ({{val|no|Bünsow Land}}) ir neapdzīvots dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/28768c13-3391-50a7-9ce2-c5419bd23617 NPDC. Bünsow Land]{{Novecojusi saite}}</ref> Atrodas pussalā, ko apskalo [[Īsfjords|Īsfjorda]] atzari [[Billes fjords]], [[Sasenfjords]] un [[Tempelfjords]]. Ziemeļrietumos robežojas ar [[Diksona Zeme|Diksona Zemi]], ziemeļos — ar [[Ūlava V Zeme|Ūlava V Zemi]], bet austrumos — ar [[Sebaina Zeme|Sebaina Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru uzņēmējam Friedriham Kristiānam Ernestam Binsovam ''(Friedrich Christian Ernestus Bünsow)'', kurš nodrošināja De Gēra ekspedīciju uz Špicbergenu 1896. gadā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Orbiting Carbon Observatory''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 = Orbiting Carbon Observatory (OCO)-2.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = Zemes klimata pētniecības pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[LEOStar-2]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Orbital Sciences Corporation|Orbital]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|2|24|SK}} 09:20 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Taurus-XL]]'' ''3110'', {{USA}}
| Starta_vieta           = [[Vandenberga Gaisa spēku bāze|Vandenberga]]
| Starta_laukums         = ''LC-576E''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = bija plānots 2 gadi
| Beigu_gads             = 2009
| Beigu_datums           = {{dat|2009|2|24|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 17 minūtes
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         = [http://oco.jpl.nasa.gov oco.jpl.nasa.gov]
| Masa                   =
| Sausmasa               = 407 kg
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = SSO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 = ''[[Orbiting Carbon Observatory 2]]''
}}
'''''Orbiting Carbon Observatory''''' ('''''OCO''''') bija [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] klimata pētniecības pavadonis, kurš zaudēts nesējraķetes kļūmes dēļ 2009. gada februārī. Ar to bija paredzēts vākt datus par [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] (CO2) koncentrāciju un izplatību [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfērā]].
Tas iekļautos ''[[A-train (pavadoņu grupējums)|A-train]]'' grupējumā, kur vairāki Zemes novērošanas pavadoņi seko viens otram vienā orbītā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vārānasī
 | native_name              = वाराणसी
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Varanasi, India, Varanasi skyline in the evening.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Utarpradēša]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Vārānasī apgabals]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 163.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1201815
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1435113
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 25 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 82 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 221456
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 76
 | website                  = {{url|http://www.nnvns.org/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sudraba nitrāta formulvienības struktūrformula

Sudraba nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = sudraba(I) nitrāts,
elles akmens, lapiss,
slāpekļskābais sudrabs
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = AgNO3
|              molmasa = 169,87
|              blīvums = 4350
|  kušanas temperatūra = 212 °C
| viršanas temperatūra = 444 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 122 g/100 ml (0 °C)
216 g/100 ml (20 °C)
440 g/100 ml (60 °C)
733 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Sudraba nitrāts''' (AgNO3), arī '''elles akmens'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=elles%20akmens&list=elles%20akmens&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — elles akmens]</ref> vai '''lapiss'''<ref>[https://tezaurs.lv/lapiss Tēzaurs — lapiss]</ref>, ir [[sudrabs|sudraba]] un [[slāpekļskābe]]s [[sāļi|sāls]]. AgNO3 ir bezkrāsaini [[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (tomēr nav higroskopiski), bet [[gaisma|gaismā]] pamazām kļūst tumši. [[Etilspirts|Etilspirtā]] un [[acetons|acetonā]] šķīst slikti, labāk šķīst [[piridīns|piridīnā]]. Ūdens šķīdumam ir neitrāla reakcija un rūgta metāliska [[garša]]. Virs 159,6 °C stabila ir heksagonāli romboedriska polimorfiskā modifikācija ar mazāku blīvumu.<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 432. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Joni''' ir elektriski lādētas [[elementārdaļiņas|daļiņas]], kas rodas, ja vielas [[atoms|atomi]] vai atomu grupas zaudē vai pievieno vienu vai vairākus [[elektrons|elektronus]]. Ja atoms zaudē vienu vai vairākus elektronus, veidojas pozitīvais jons jeb '''katjons'''. Ja atoms pievieno vienu vai vairākus elektronus, veidojas negatīvais jons jeb '''anjons'''. Ja atoms vai atomu grupa zaudē vai pievieno vienu elektronu, veidojas vienvērtīgais jons; ja atoms vai atomu grupa zaudē vairākus elektronus, veidojas vairākvērtīgais jons.

sentences: '''Teikuma loceklis''' ir patstāvīgs vārds vai vārdu grupa, kas atrodas [[teikums|teikumā]] un atbild uz kādu jautājumu. Teikuma locekļu sastāvā var būt iekļauti arī dažādi palīgvārdi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Klauss''' var būt:

sentences: '''Lietuvas iekļaušana PSRS''' attiecas uz laika posmu starp 1940. gada 15. jūnija [[Lietuvas okupācija (1940)|Lietuvas okupācijā]] radītās Paļecka marionešu valdības izveidošanu un formālu jaunizveidotās [[Lietuvas PSR]] iekļaušanu [[PSRS]] sastāvā 1940. gada 3. augustā. Valsts iekļaušana PSRS tika īstenota pēc tās pašas shēmas kā [[Latvijas okupācija (1940)|okupētās Latvijas]] un [[Igaunijas iekļaušana PSRS]].

sentences: '''Mezolīts''' ({{val|el|μεσος}} — 'vidējais', ''λιθος'' — 'akmens') jeb '''vidējais akmens laikmets''' bija viens no [[aizvēsture]]s posmiem, [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] periods starp [[paleolīts|paleolītu]] un [[neolīts|neolītu]]. [[Eiropa|Eiropā]] mezolīts iesākās ap 10 000 gadu p.m.ē. un ilga līdz apmēram 6000. gadam p.m.ē. Eiropas dienvidos un līdz apmēram 4500. gadam p.m.ē. Eiropas ziemeļos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         nosaukums = Sirēnas
|            attēls = Manatee.jpg
|     att_nosaukums = [[Vestindijas lamantīns]] (''Trichechus manatus'')
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|        apakšklase = Theria
|     apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|        infraklase = Eutheria
|     infraklase_lv = Placentāļi
|    augstākā kārta = Afrotheria
| augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         virskārta = Paenungulata
|      virskārta_lv = Āfrikas nagaiņi
|             kārta = Sirenia
|           kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|          kārta_lv = Sirēnas
|          binomial = Sirenia <small>([[Illiger]], 1811)</small>
|       kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Omārs
| attēls                   =  The Lobster (2015) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lobster''
| žanrs                    = distopija, melnā komēdija
| režisors                 = [[Jorgs Lantims]]
| producents               =
* [[Sesi Dempsija]]
* [[Eds Ginijs]]
* [[Lī Magidajs]]
* Jorgs Lantims
| scenārija autors         =
* Jorgs Lantims
* [[Eftimiss Filipu]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Džesika Bardena]]
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Ešlija Džensena]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Maikls Smailijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Element Pictures]]''
* ''[[Scarlet Films]]''
* ''[[Faliro House Productions]]''
* ''[[Haut et Court]]''
* ''[[Lemming Film]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[A24]]''
* ''[[Feelgood Entertainment]]''
* ''[[Haut et Court]]''
* ''[[Element Pictures]]''
* ''[[De Filmfreak]]''
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2015|5|15|Kannu filmu festivāls|2015|10|16|Apvienotā Karaliste un Īrija|2015|10|22|Grieķija un Nīderlande|2015|10|28|Francija|2016|5|16|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/lobster-2015 |title=The Lobster |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=October 1, 2019 |archive-date={{dat|2020|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200724163417/https://www.bbfc.co.uk/releases/lobster-2015 }}</ref>
| valsts                   =
* {{IRL}}
* {{GBR}}
* {{GRE}}
* {{FRA}}
* {{NED}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Lobster-The#tab=summary|title=The Lobster|publisher=[[The Numbers]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Omārs"''' ({{val|en|The Lobster}}) ir 2015. gada melnā komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Jorgs Lantims]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kolins Ferels]], [[Reičela Vaisa]], [[Džesika Bardena]], [[Olīvija Kolmane]], [[Ešlija Džensena]], [[Džons Reilijs]] un [[Maikls Smailijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|10|15||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Rūras apgabals''' ({{val|de|Ruhrgebiet}}, {{izrunā|ˈʁuːɐ̯ɡəˌbiːt}}) ir urbanizēta teritorija [[Vācija|Vācijā]], [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajā zemē. Lielākās pilsētas Rūras apgabalā ir [[Dortmunde]], [[Esene]], [[Dīsburga]], [[Bohuma]], [[Gelzenkirhene]], [[Oberhauzene]] un [[Hāgene]]. Rūras apgabals ir daļa no vēl lielākā [[Reina-Rūra|Reinas-Rūras]] reģiona. Rūras apgabala platība ir 4435 km² un iedzīvotāju skaits pārsniedz 5,3 miljonus.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Roziņš
| vārds_orig = ''Frīdrihs Roziņš''
| attēls = Fricis Roziņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 19
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Purmsātu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 7
| m_vieta =  [[Lūznava]], [[Lūznavas pagasts]], [[Rēzeknes apriņķis]], [[LSPR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''2038. gada problēma''' var izraisīt dažu [[programmatūra|datoru programmatūru]] kļūdas ap [[2038]]. gadu. Šī problēma ietekmē visu programmatūru un sistēmas, kas glabā [[sistēmas laiks|sistēmas laiku]] kā [[Vesels skaitlis (datorzinātne)|32 bitu veselu skaitli]], un interpretē to kā sekunžu skaitu kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} 00:00:00 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref>{{cite web | url = http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | title = The Open Group Base Specifications Issue 6 IEEE Std 1003.1, 2004 Edition (definition of epoch) | work = [[IEEE]] and [[The Open Group]] | publisher = [[The Open Group]] | year = 2004 | accessdate = 7 March 2008 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20081219153936/http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | archivedate = {{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref> Vēlākais laiks, kuru var parādīt ar šo sistēmu, ir {{dat|2038|1|19|Ģ}} 03:14:07 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref name=spinellis>{{cite book |title= Code quality: the open source perspective. |series= Effective software development serie in [[Safari Books Online]] |author= Diomidis Spinellis |edition= illustrated |publisher= [[Adobe Press]] |year= 2006 |isbn= 0-321-16607-8 |page= 49 |url= http://books.google.es/books?id=vEN-ckcdtCwC&pg=PA49&dq=292,277,026,596&cd=1#v=onepage&q=292%2C277%2C026%2C596&f=false }}</ref> Laiks pēc šī brīža "attīsies" (tiks uzglabāts kā negatīvs skaitlis), un sistēmas {{dat|2038|1|19|Ģ}} vietā uzrādīs {{dat|1901|12|13|A}}. To izraisa [[veselu skaitļu pārplūde]] — skaitītājam beidzas maksimāli izmantojamie skaitļi, tāpēc tas nevis palielina skaitļa vērtību, bet uzrāda maksimālo negatīvo skaitli un sāk palielināt tā vērtību. Tas var radīt problēmas lietotājiem kļūdainu aprēķinu dēļ.

sentences: '''Alēles''' (no {{val|el|ἄλλος}} (''állos'') — 'cits') ir dažādas viena [[gēns|gēna]] alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju [[fenotips|fenotipisko]] dažādību. Dažādas alēles [[mutaģenēze]]s ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās [[hromosoma|hromosomās]] viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos [[lokuss|lokusos]], un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Honey badger.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mellivorinae
| apakšdzimta_lv = Medusāpšu apakšdzimta
| ģints = Mellivora
| ģints_lv = Medusāpši
| ģints_r = Medusāpsis
| suga = Mellivora capensis
| suga_lv = Medusāpsis
| binomial = Mellivora capensis <small>([[Storr]], 1780)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
'''Raffaello''' var būt:
* [[Rafaēls]] (''Raffaello Sanzio'') — itāliešu gleznotājs un arhitekts ([[1483]]—[[1520]]);
* Raffaello, viens no 3 [[Daudzuzdevumu loģistikas modulis|Daudzuzdevumu loģistikas moduļiem]] (''Multi-Purpose Logistics Module'', ''MPLM'') Starptautiskās kosmiskās stacijas apgādei;
* [[Confetteria Raffaello|Raffaello]] — Itālijā, kompānijā ''Ferrero'', ražotas konfektes.

sentences: '''18. jūnijs''' ir gada 169. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (170. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 196 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| nosaukums     = Dārza zemene
| binomial      = Fragaria × ananassa
| attēls        = Chandler strawberries.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = F. × ananassa
| suga_lv       = Dārza zemene
| izplatība     =
| iedalījums    =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: [[ANO Ģenerālā asambleja|Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja]] pasludināja [[3. maijs|3. maiju]] par '''Pasaules preses brīvības dienu''' jeb vienkārši '''Pasaules preses dienu''', kas tiek atzīmēta, lai palielinātu izpratni par [[Preses brīvība|preses brīvības nozīmi]] un atgādinātu valdībām par pienākumu ievērot un atbalstīt [[Vārda brīvība|vārda brīvību]], kas noteikta 1948. gada [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija|Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas]] 19. pantā, kā arī atzīmējot [[Vindhukas deklarācija]]s gadadienu — paziņojumu par brīvas preses principiem, ko 1991. gadā [[Vindhuka|Vindhukā]] apkopoja [[Āfrika]]s laikrakstu žurnālisti. Katru gadu pasaules preses brīvības indeksu publicēja organizācija [[Reportieri bez robežām]]. Kopš 2002. gada viņi indeksu veido pamatojoties uz pašas organizācijas vērtējumu par valstu preses brīvības rekordiem iepriekšējā gadā. Tā mērķis ir atspoguļot žurnālistu, ziņu organizāciju un interneta lietotāju brīvības pakāpi katrā valstī, kā arī varas iestāžu centienus ievērot šo brīvību.

sentences: '''Čebureks''' ({{val|crh|çiberek}}, {{val|tr|çiğ börek}}, {{val|tg|chiburekki}}, {{val|ro|șuberec}}, {{val|az|ət qutabı}}) ir daudzu [[tjurki|tjurku]] un [[mongoļi|mongoļu]] tautu virtuvju [[aitas|aitu]] [[tauki|taukos]] vārīts pusapļa formas neraudzētas [[mīkla (pārtika)|mīklas]] pīrāgs ar smalkās sloksnītēs sagrieztas [[gaļa]]s (bieži vien [[zirgi|zirga]] gaļas) pildījumu. Retāk tajos pilda arī malto gaļu, [[brinza|brinzu]], [[siers|sieru]], [[kartupeļi|kartupeļus]], [[Sīpoli|sīpolus]], [[sēnes]], [[kāposti|kāpostus]], [[ola (pārtika)|olu]] ar [[rīsi]]em un [[loki|lokus]], kas apkaisīti ar [[sāls|sāli]] un [[pipari]]em. Čeburekus vienmēr pasniedz karstus.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author=Valdis Segliņš, Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |page=215}}</ref>

sentences: '''Siltasiņu dzīvnieki''' jeb '''homotermi''' (no {{val|el|ὁμο-}} (''homo-'') — 'tāds pats, līdzīgs' un ''θερμός'' (''thermós'') — 'silts, karsts') ir tādi [[dzīvnieki]], kas, izmantojot [[vielmaiņa]]s enerģiju, uztur pastāvīgu ķermeņa temperatūru un tā nav pilnībā atkarīga no ārējās vides temperatūras, kā tas ir [[aukstasiņu dzīvnieks|aukstasiņu dzīvniekiem]]. Siltasiņu dzīvnieki pārsvarā ir [[zīdītāji]] un [[putni]]. Terminus "siltasiņu" un "aukstasiņu" zinātnieki izmanto reti, jo to noteikumi izraisa neskaidrību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zooatlanta.org/cold-blooded-whats-it-mean/|title=Cold-blooded: What’s it mean? {{!}} Zoo Atlanta|last=Hill|first=Robert L.|website=zooatlanta.org|access-date=2022-09-03|date=2019-05-30|language=en-US}}</ref> Ķermeņa temperatūras uzturēšana ([[termoregulācija]]) ietver sevī daudz dažādu metožu, kuru rezultātā ķermeņa temperatūra nesvārstās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ceļojums uz Dardžilingu
| attēls                   =  Darjeeling Limited Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Darjeeling Limited''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Romāns Kopola]]
* [[Lidija Dīna Pilčere]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         =
* Romāns Kopola
* Vess Andersons
* [[Džeisons Švarcmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Džeisons Švarcmans
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Adriens Brodijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Collage Cinemagraphique]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Cine Mosaic]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''Fox Searchlight Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2007|10|26|ASV|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626163239/https://bbfc.co.uk/releases/darjeeling-limited-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=darjeelinglimited.htm|title=The Darjeeling Limited|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ceļojums uz Dardžilingu"''' ({{val|en|The Darjeeling Limited}}) ir 2007. gada komēdija-drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Adriens Brodijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

sentences: '''27. novembris''' ir gada 331. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (332. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 34 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Adele zeltā
| attēls                   = Woman in Gold (UK poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Woman in Gold''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Saimons Kērtiss]]
| producents               =
* [[Deivids Tompsons]]
* [[Kriss Taikiers]]
| scenārija autors         = [[Aleksi Kajs Kempbels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Helēna Mirena]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Tatjana Maslanija]]
* [[Makss Aironss]]
| mūzika                   =
* [[Mārtins Fipss]]
* [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Origin Pictures]]''
| izplatītājs              = ''BBC Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|2|9|Berlīnes filmu festivāls|2015|4|1|ASV|2015|4|10|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 106 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/woman-gold-2015|title=Woman in Gold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{DEU}}
* {{AUT}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=womaningold.htm|title=Woman in Gold (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Adele zeltā"''' ({{val|en|Woman in Gold}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Vācija]]s un [[Austrija]]s biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Saimons Kērtiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Helēna Mirena]], [[Raiens Renoldss]], [[Ketija Holmsa]], [[Tatjana Maslanija]] un [[Makss Aironss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrinierīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāli, uranila hidroksīdi un hidrāti
|ŠtruncaID=4/H.02-10
|ķīm_formula=(K2,Ca,Sr)U3O10·4(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Oranža
|svītra=
|habituss=Plātņveida, pseidoheksagonāli kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=5,66
}}

sentences: '' — sārtalģe, kuru var sastapt netālu no [[Havaju salas|Havaju salām]]]]

sentences: '''Palīguzsvars''' ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno [[uzsvars|uzsvaru]], kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] parasti ir uz pirmās [[zilbe]]s. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] palīguzsvaru apzīmē ar {{IPA|[ˌ]}}. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – {{IPA|[ˈmɛiteˌniːte]}}.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze – palīguzsvars |quote=Valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru. Lai būtu palīguzsvars, latviešu valodā vārdā jābūt vismaz trim zilbēm, piemēram, vārdā meitenīte ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi -nī-. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029024016/http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |archivedate={{dat|2015|10|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Sa-whitegreen-chickpea.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Baltie un zaļie aunazirņi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Cicer
|         ģints_lv = Aunazirņi
|          ģints_r = Aunazirņi (ģints)
|             suga = C. arietinum
|          suga_lv = Aunazirņi
|         binomial = Cicer arietinum
|         sinonīmi =
* ''Cicer grossum''
* ''Cicer sativum''
* ''Cicer physodes''
* ''Cicer sintenisii''
* ''Cicer odessanum''
* ''Vicia arietina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Metamfetamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C10H15N
|citi nosaukumi       =
|CAS numurs           = 537-46-2
|molmasa              = 149,233
|blīvums              =
|kušanas temperatūra  =
|viršanas temperatūra =
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pildīta rotaļlieta''' jeb '''mīkstā rotaļlieta''' ir bērnu mīkstā [[rotaļlieta]], izgatavota no mākslīgās kažokādas, [[Audums|auduma]] vai cita materiāla. Pildījumam dažādos laikos izmantoti [[salmi]], zāģu skaidas, skaidas, [[vate]], kokvilnas šķiedras u.c.. Kopš 20. gadsimta beigām izmantoti sintētiskie materiāli.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Toms
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākumā
|          nāves datums = {{dat|72|12|21}}
|        piemiņas diena = [[3. jūlijs]]
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Caravaggio - The Incredulity of Saint Thomas.jpg
|         attēla izmērs = 235px
|      attēla nosaukums = [[Karavadžo]] glezna "Neticīgais Toms", kurā redzams, kā Toms pieskaras Jēzum pēc viņa augšāmcelšanās
|       dzimšanas vieta = [[Galileja]],  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Mailāpūra]] (tagad [[Čennaja]] {{IND}})
|             nosaukums = Apustulis, sludinātājs un kristiešu moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[dvīņi]], [[šķēps]], [[uzstūris]]
|            aizbildnis = [[arhitekts|arhitektiem]]
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zosāda 2: Nolādētais Helovīns
| attēls                   = Goosebumps 2 Haunted Halloween (2018) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Goosebumps 2: Haunted Halloween''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Ari Sandels]]
| producents               =
* [[Debora Forte]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = [[Robs Lībers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Wendi McLendon-Covey|Vendija Maklendona-Kovija]]
* [[Medisona Aismena]]
* [[Džeremijs Rejs Teilors]]
* [[Caleel Harris|Kalīls Heriss]]
* [[Kriss Parnels]]
* [[Kens Džongs]]
* [[Džeks Bleks]]
| mūzika                   = [[Dominiks Lūiss]]<ref name=KFP3Music>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmmusicreporter.com/2018/07/11/dominic-lewis-to-score-goosebumps-2-haunted-halloween/ |title=Dominic Lewis to Score 'Goosebumps 2: Haunted Halloween' |publisher=Film Music Reporter |date=July 11, 2018 |accessdate=July 12, 2018}}</ref>
| operators                = [[Berijs Pētersons]]
| montāža                  =
* [[Deivids Renijs]]
* [[Kīts Brahmans]]
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''<ref name=insight/><ref name="thewrap">{{Ziņu atsauce |last1=Verhoeven |first1=Beatrice |last2=Gonzalez |first2=Umberto |title=Sony Announces Lord and Miller Animated Comedy ‘The Mitchells Vs the Machines’ (Exclusive) |url=https://www.thewrap.com/sony-announces-animated-comedy-the-mitchells-vs-the-machines-from-chris-miller-phil-lord-exclusive/ |accessdate=July 11, 2018 |work=[[TheWrap]] |date=May 22, 2018 |quote=Sony Pictures Animation’s slate for the year includes ''Hotel Transylvania 3: Summer Vacation'' (July 13), ''Goosebumps: Haunted Halloween'' (October 12) and ''Spider-Man: Into the Spider-Verse'' (December 14).}}</ref>
* ''[[Original Film]]''<ref name=insight/>
* ''[[Scholastic Entertainment]]''<ref name=insight/>
* ''[[Silvertongue Films]]''<ref name=insight/>
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''<ref name=insight>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.varietyinsight.com/print_featurefilm_releases.php|title=Film releases|work=[[Variety Insight]]|accessdate=June 22, 2018}}</ref>
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|10|12|ASV|2018|10|12|Latvija}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.amctheatresmovies.com/movies/goosebumps-2-haunted-halloween-52913/B00488207791|title=Goosebumps 2: Haunted Halloween|website=[[AMC Theatres]]|accessdate=September 18, 2018}}{{Dead link|date=December 2019 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,3 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goosebumps2.htm|title=Goosebumps 2: Haunted Halloween (2018)|work=[[Box Office Mojo]]|accessdate=January 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zosāda (filma)|Zosāda]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zosāda 2: Nolādētais Helovīns"''' ({{val|en|Goosebumps 2: Haunted Halloween}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šausmu kinokomēdija. Filmas režisors ir [[Ari Sandels]]. Galvenās lomas atveido [[Wendi McLendon-Covey|Vendija Maklendona-Kovija]], [[Medisona Aismena]], [[Džeremijs Rejs Teilors]], [[Caleel Harris|Kalīls Heriss]], [[Kriss Parnels]], [[Kens Džongs]] un [[Džeks Bleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|10|12||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2018. gada filmai "[[Zosāda (filma)|Zosāda]]".

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aiviekstes HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Aiviekstes HES galvenais aizsprosts.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Aiviekstes HES galvenais aizsprosts
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Kalsnavas pagasts]], [[Madonas novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.6461 | latNS  = N
| longd = 25.9477 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1932. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Aiviekstes HES''' ir [[hidroelektrostacija]] uz [[Aiviekste (upe)|Aiviekstes upes]] [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Kalsnavas pagasts|Kalsnavas pagastā]]. Pēc Aiviekstes HES uzbūvēšanas upes labajā krastā sāka veidoties apdzīvota vieta [[Aiviekste (Kalsnavas pagasts)|Aiviekste]]. Elektrostacijas īpašnieks un operators ir nacionālā energokompānija ''[[Latvenergo]]''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ahalkalaki
| official_name              = ახალქალაქი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Akhalkalaki 10.jpg
| image_caption            = Pilsētas centrā
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Samche-Džavahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Ahalkalaki municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1064
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        =
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 8295
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[armēņi]] (93,8%)<br/>[[gruzīni]] (5,7%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 24|lats= 20|latNS=N
| longd= 43|longm= 29|longs= 10|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 0700
| area_code                = +995 362
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 1700
| website                  = {{url|http://akhalkalaki.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Ahalkalaki''' ({{val|ka|ახალქალაქი}} — ‘Jaunā pilsēta’, {{val|hy|Ախալքալաք}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Samche-Džavahetija]]s mhares un [[Ahalkalaki municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts dienvidos [[Mazais Kaukāzs|Mazā Kaukāza]] [[Džavahetija]]s plato starp [[Paravani]] un tās pieteku Murdžahetisckali {{nobr|185 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|21}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernests Rūdolfs fon Trautfeters
|     vārds_orig = ''Ernst Rudolf von Trautvetter''
|         attēls = Trautfetter RE.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernst Rudolf von Trautvetter Signature 1856.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Porta Nigra''
| image               = Porta_Nigra_morgens_(100MP).jpg
| caption             = ''Porta Nigra'' no ziemeļiem
| altitude            =
| building_type       = pilsētas vārti
| architectural_style = [[romiešu arhitektūra]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Vācija|Reinzeme-Pfalca|Trīre}}
| pushpin_map         = Reinzeme-Pfalca#Vācija#Eiropa
| relief              = yes
| latd                = 49.759722
| longd               = 6.643889
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = pēc 170. gada
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded             = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1986. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/367 367]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vācija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 7,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Porta Nigra" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q152339"
}
</mapframe>
'''''Porta Nigra''''' jeb (no [[latīņu valoda|latīņu]]) '''Melnie vārti''' ir [[Senā Roma|romiešu]] 2. gadsimtā uzcelti pilsētas vārti, tolaik ''Augusta Treverorum'', mūsdienās [[Trīre]]s pilsētā [[Vācija|Vācijas]] [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Vārti līdz ar vairākiem citiem kultūras pieminekļiem 1986. gadā tika iekļauti [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē".

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences: '''Bīdmērs''' ir [[mērinstruments]] detaļu ārējo un iekšējo lineāro izmēru mērīšanai. Bīdmēru veido pamatskala un palīgskala. Atslēdznieku universālajam bīdmēram ir atsevišķi mērtaustu pāri ārējo izmēru un atsevišķi — iekšējo izmēru mērīšanai, kā arī bīdlineāls dziļuma mērīšanai. Bīdmēru plaši lieto mašīnbūvē, metālapstrādē, aparātbūvē, kokapstrādē u.c.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|ģints_lv=Pelašķi|ģints=Achillea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|rinda=Asterales|klase=Magnoliopsida|binomial=Achillea (L.)|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Achillea millefolium|Parastais pelašķis}}|att_izmērs=200px|attēls=Achillea millefolium - Common Yarrow.jpg|kategorijas=nē}}'''Pelašķi''' (''Achillea'') ir augu ģints [[asteru rinda]]s [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šo ģinti pirmo reizi aprakstīja zviedru botāniķis [[Kārlis Linnejs]] 1753.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13830|publisher=Impensis Laurentii Salvii,|date=1753|location=Holmiae :|volume=2|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref> gadā. Ģints savu [[Latīņu valoda|latīnisko]] nosaukumu "Achillea" ir ieguvusi par godu [[sengrieķu mitoloģija]]s tēlam [[Ahillejs|Ahillejam]], jo sengrieķu leģendās Ahilleja vadītie karavīri ar pelašķiem aprūpēja ievainojumus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jalali|first=Farnood Shokouhi Sabet|last2=Tajik|first2=Hossein|last3=Hadian|first3=Mojtaba|date=2012-04-01|title=Efficacy of topical application of alcoholic extract of yarrow in the healing process of experimental burn wounds in rabbit|url=https://doi.org/10.1007/s00580-010-1081-7|journal=Comparative Clinical Pathology|language=en|volume=21|issue=2|pages=177–181|doi=10.1007/s00580-010-1081-7|issn=1618-565X}}</ref>

sentences:
20. gadsimta sākuma kuļmuca]]
'''Kuļmuca''', '''sviesta muca''' jeb '''ķērne''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''kerne''<ref>{{Laikraksta atsauce |author=Brigita Bušmane |date=2005. gada 5. marts |title=Paniņu nosaukumi latviešu valodas izloksnēs |journal=МАТЕРИАЛЫ XXXIV Международной филологической конференции |publisher=[[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]] |page=8—9. lpp |url=http://www.genling.nw.ru/baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |access-date=2015. gada 14. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20060204182501/http://www.genling.nw.ru/Baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |archive-date=2006. gada 4. Februāris }}</ref>) ir ierīce, ko izmanto [[krējums|krējuma]] sakulšanai [[sviests|sviestā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |title= Kuļmuca |publisher= Tēzaurs |language= latviski |accessdate= 2015. gada 14. septembrī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Heince''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles
| attēls                   =  Cruel intentions ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Raiens Filipe]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|3|5}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-1999|title=Cruel Intentions|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926155350/https://www.bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cruelintentions.htm|title=Cruel Intentions (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles"''' ({{val|en|Cruel Intentions}}) ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Pjēra Šordelosa de Laslosa romānu ''Les Liaisons dangereuses''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sāra Mišela Gelāra]], [[Raiens Filipe]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Selma Blēra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. 2000. gadā iznāca filmas prīkvels "[[Bīstamās spēles 2]]".

sentences:
emocijzīme]]
'''Emocijzīme'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/emocijz%C4%ABme | title= Emocijzīme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 23. oktobrī}}</ref> jeb '''emozīme''', sarunvalodā arī '''emodži''', ir [[piktogramma]] vai [[logogramma]], kas ir stilizēts grafisks [[attēls]] un kalpo kā [[rakstzīme]], lai displeja ekrānā varētu attēlot un izpaust [[emocijas]]. Lai arī emocijzīmju nosaukums ‘emodži’ tiek saistīts ar emocijām, vārda izcelsme ir meklējama [[japāņu valoda|japāņu valodā]], kur ''e-'' nozīmē ‘attēls’, bet ''moji'' — ‘tēls’ ({{val|ja|絵文字}}, ''emoji'').

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Ludvigs Nikolajs fon Hallarts
|     vārds_orig =''Ludwig Nikolaus von Hallart''
|         attēls =Ludvigs Nikolajs fon Hallarts.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1659
|     dz_mēnesis =10
|       dz_diena =12
|       dz_vieta = [[Huzuma]], [[Šlēzviga]]s hercogiste (tagad [[Šlezviga-Holšteina]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1727
|      m_mēnesis =5
|        m_diena =27
|        m_vieta =[[Valmiermuiža]], [[Rīgas guberņa]]  (tagad {{LAT}})
|   nodarbošanās = [[ģenerālis]]
| dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Alfreds Zēbergs
| attēls              =
| amats               =
| dzim_dati           ={{dat|1886|08|21}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu progresīvā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Alfreds Dāvids Zēbergs''' ({{val|de|Alfred David Seeberg}}; dzimis {{dat|1886|08|21|N|bez}}, miršanas datums nezināms) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s ķīmiķis, žurnālists un politiķis. Bijis [[Tautas padome]]s loceklis no [[Vācbaltu progresīvā partija|Vācbaltu progresīvās partijas]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rudzātu pagasts
| karte             = Rudzātu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Līvānu novads
| centrs            = Rudzāti
| platība           = 124,87
| iedzīvotāji       = 902<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 902 / 124.87 round 1}}
| izveidots         = 1920
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Deitērijs''' ({{val|el|deuteros}} — otrais, otrējais) jeb '''smagais ūdeņradis''' ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] otrs stabilais [[izotops]]. Deitērija apzīmējums ir '''2H''' vai '''D'''. Deitērija [[atoma kodols]] ([[deitrons]]) sastāv no viena [[protons|protona]] un viena [[neitrons|neitrona]]. Dabiskais ūdeņradis satur 0,0147% deitērija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fantomass pret Skotlendjardu
| oriģinālnos = ''Fantômas contre Scotland Yard''
| attēls = Fantômas contre Scotland Yard plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu komēdija
| režisors = [[Andrē Junabels]]
| producents =
| scenārijs = * [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
| aktieri = * [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
| mūzika = Mišels Maņs
| operators = * Marsels Grinjons
* Vladimirs Ivanovs
| montāža =
| studija = ''[[Gaumont]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{filmas datums|1967|3|16|Francija}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{FRA}}
{{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|26,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www-boxofficestory-com.translate.goog/france-1967-c22750463?_x_tr_sl=fr&_x_tr_tl=en&_x_tr_hl=en&_x_tr_pto=sc&_x_tr_sch=http|title=1967 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Fantomass trako]]" (1965)
| nākamā =
| imdb = 0060400
}}
'''"Fantomass pret Skotlendjardu"''' ({{val|fr|Fantômas contre Scotland Yard}}) ir 1967. gada [[Francija]]s piedzīvojumu [[kinokomēdija]], trešā filma no [[Fantomasa filmu sērija|triloģijas]] par kriminālnoziedznieka [[Fantomass (tēls)|Fantomasa]] un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir [[Andrē Junabels]]. Scenārijs veidots kā parodija par [[Pjērs Suvestrs|Pjēra Suvestra]] un [[Marsels Alēns|Marsela Alēna]] 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva [[Eiropa|Eiropā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Japāna|Japānā]]. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā ''[[Sojuzmuļtfiļm]]'' un uz ekrāniem iznāca 1967. gadā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Joci Pāpai
|      Vārds_orig = Jožefs Pāpai
|          Attēls = Joci Pápai Kyiv 2017 2.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Joci Pāpai 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1981|9|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Ungārija|Tata}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[rokmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Magneoton''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jožefs "Joci" Pāpai''' ({{val|hu|József "Joci" Pápai}}; dzimis [[1981. gads|1981. gada]] [[22. septembris|22. septembrī]]) ir [[čigāni|čigānu]] izcelsmes [[Ungārija]]s [[dziedātājs]], [[reperis]] un [[ģitārists]]. Viņš piedalījās [[Ungārija]]s nacionālajā atlasē [[2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017. gada Eirovīzija]]i ''A Dal 2017'' ar dziesmu ''[[Origo (dziesma)|Origo]]'', un tajā uzvarēja, kas ļāva Joci pārstāvēt Ungāriju [[2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā]] [[Kijiva|Kijivā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiwibloggs.com/2017/02/18/hungary-joci-papai-wins-a-dal-2017-with-origo/174605/|title=Hungary: Joci Pápai wins A Dal 2017 with “Origo”|last=Gallagher|first=Robyn|website=Wiwibloggs|access-date={{Dat|2021|3|24||bez}}|date={{Dat|2017|2|18||bez}}|language=en}}</ref> Fināla kopvērtējumā viņš ieguva 8. vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvmag.lefigaro.fr/programme-tv/eurovision-2017-joci-papai-revient-aux-origines-pour-la-hongrie_174026be-0035-11e7-baf1-85bd02acada9/|title=Eurovision 2017 : Joci Pàpai revient aux origines pour la Hongrie|website=Le Figaro|access-date={{Dat|2021|3|24||bez}}|date={{Dat|2017|3|5||bez}}}}</ref>

sentences: [[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ēnu armija
| operators =
| attēls = ARMY OF SHADOWS 1SH.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara drāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Lino Ventura]]
* [[Pols Moriss]]
* [[Žans Pjērs Kasels]]
* [[Simona Sinjorē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Armée des ombres''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1969|9|12|Francija|1970|10|6|Itālija}}
| ilgums = 145 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ēnu armija"''' ({{Val|fr|L'Armée des ombres}}, {{Val|it|L'armata degli eroi}}) ir 1969. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lino Ventura]], [[Pols Moriss]], [[Žans Pjērs Kasels]] un [[Simona Sinjorē]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Žozefs Kesels|Žozefa Kesela]] 1943. gada grāmatu.

sentences: '''Procentuālā barjera''' tiek lietota vēlēšanās, kurās [[partija]]s vai apvienības iesniedz kandidātu sarakstus. Barjera nosaka, ka, lai partija vai apvienība varētu vēlēšanās piedalīties vietu sadalē, tai ir jāiegūst noteikts procents balsu. Barjeras mērķis ir liegt mazākajām partijām dalību parlamentā, ja vien tās neapvienojas, tādējādi samazinot frakciju skaitu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pauls Aleksandrs fon Hampelns
|          vārds_orig =
|              attēls = Pauls fon Hampelns 1919.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1843
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1927
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Andrejs Skuja]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences:
no 19. gadsimta sākuma.]]
'''Graudu noliktava'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://m.db.lv/zinas/jauna-graudu-noliktava-liepaja-investe-tris-miljonus-eiro-502449|title= Jaunā graudu noliktavā Liepājā investē trīs miljonus eiro|first=|last=|work=db.lv|publisher=[[Dienas Bizness]]|date=10 May 2021|accessdate=24 August 2022}}</ref> jeb '''graudu glabātuve'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://nra.lv/pasaule/181499-zem-milzigas-graudu-kaudzes-igaunija-mirst-cilveks.htm|title= Zem milzīgas graudu kaudzes Igaunijā mirst cilvēks|first=|last=|work=nra.lv|publisher=[[Neatkarīgā Rīta Avīze]]|date=12 August 2016|accessdate=24 August 2022}}</ref> ir specifiska [[ēka]] vai atsevišķa telpa [[klēts|klētī]] (apcirknis), kur pastāvīgi tiek uzglabāti dažādi [[graudi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.phmc.state.pa.us/portal/communities/agriculture/field-guide/granary.html|title=Granary|work=phmc.state.pa.us|publisher=Pennsylvania Historical & Museum Commission|date=|accessdate=24 August 2022}}</ref>

sentences: '''Sinestēzija''' ir [[Neiroloģija|neiroloģisks]] [[fenomens]], kad divas vai vairākas cilvēka maņas pārklājas, radot savādāku priekšstatu par apkārtni. Viens no biežāk sastopamiem sinestēzijas veidiem ir saistīts ar vārdu, ciparu un burtu attēlošanos dažādās krāsās. Šis fenomens piemīt tikai 4% cilvēku visā pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/4531628/luk-kapec-dazi-cilveki-spej-dzirdet-krasas|title=Lūk, kāpēc daži cilvēki spēj «dzirdēt» krāsas|website=TVNET|access-date=2019-11-03|date=2018-03-20|language=lv}}</ref>

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Mežsaimniecība''' ir [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] un [[Augkopība|augkopības]] nozare, kas nodarbojas ar [[Mežs|meža]] stādīšanu, uzlabošanu, efektīvu meža zemes apsaimniekošanu un izmantošanu. Tā ir viena no lielākajām saimniecības nozarēm [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|title=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|website=www.delfi.lv|access-date=2023-02-23|language=lv}}</ref> Mežsaimniecība ir arī zinātniskās [[Pētniecība|pētniecības]] joma, kas pēta meža apmežošanas metodes un mežsaimniecības uzlabošanu, kā arī mežus kā vienu no svarīgākajām [[Biosfēra|biosfēras]] sastāvdaļām.

sentences: '''RAID''' ({{val|en|redundant array of independent/inexpensive disks}}) ir divu vai vairāku [[diskdzinis|diskdziņu]] masīvs, kurus izmanto vienu un to pašu [[dati|datu]] glabāšanai dažādās vietās uz vairākiem [[cietais disks|cietajiem diskiem]], lai nodrošinātu datu drošību un/vai datu lasīšanas ātrumu. Kārtojuma RAID diskdziņus parasti izmanto [[serveris|serveros]], lai paaugstinātu to bojājumpiecietību un [[Veiktspēja (datorika)|veiktspēju]].

sentences: {{Citas nozīmes|Palestīnas reģionu|Palestīna (nozīmju atdalīšana)|Palestīna}}

sentences:
{{Jāuzlabo|valoda, noformējums}}
{{cita nozīme|augļiem|mango koku ģinti|mango (ģints)}}

sentences: '''Kurzemes literatūras un mākslas biedrība''' ({{val|de|Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst}}, 1817—1939) bija pirmā šāda veida biedrība [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] ar mērķi "iepazīstināt sabiedrību ar ikdienai derīgiem izgudrojumiem un atklājumiem un cīnīties pret kaitīgiem aizspriedumiem". 1818. gadā biedrība nodibināja Kurzemes Provinces muzeju. 2015. gadā izdeva īpaši veltītu pastmarku par godu biedrības dibināšanas 200. gadadienai.<ref>[http://pasts.lv/lv/footer/filatelija/#2015gada-plans 2015.gada pastmarku izdošanas plāns] - Latvijas Pasts</ref>

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Annibale de Gaspariss
|     vārds_orig = ''Annibale de Gasparis''
|         attēls = Ritratto_di_Annibale_de_Gasparis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Buņjara}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Neapole}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =Firma_di_Annibale_De_Gasparis.jpg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =Neapoles Universitāte
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =astronomija
|sign=|zime=}}
'''Annibale de Gaspariss''' ({{val|it|Annibale de Gasparis }}; {{dat|1819|11|9|N}}—{{dat|1892|3|21|N}}) bija [[Itālija|itāļu]] [[astronoms]], Kapodimontes observatorijas Neapolē vadītājs (1864—1889). Atklājis 9 [[asteroīds|asteroīdus]].
{| class="wikitable collapsible collapsed" width=260 align="right" style="margin: 1em; margin-top: 0;"
! colspan="2" style="white-space: nowrap;" | Atklātie asteroīdi: 9
|-
| [[10 Higieja]] || {{dat|1849|4|12}}
|-
| [[11 Partenope]] || {{dat|1850|5|11}}
|-
| [[13 Ēgerija]] || {{dat|1850|11|2}}
|-
| [[15 Einomija]] || {{dat|1851|7|29}}
|-
| [[16 Psihe]] || {{dat|1852|3|17}}
|-
| [[20 Masālija]] || {{dat|1852|9|19}}
|-
| [[24 Temīda]]|| {{dat|1853|4|5}}
|-
| [[63 Auzonija]]|| {{dat|1861|2|10}}
|-
| [[83 Beatrikse]]|| {{dat|1865|4|26}}
|}
1851. gadā saņēmis [[karaliskā Astronomias biedrība|Karaliskās astronomijas biedrības]] Zelta medaļu. 1851. un 1852. gadā saņēmis Lalanda balvu.

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Terenss Dikinsons
 |    vārds_orig = ''Terence Dickinson''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1943
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2023
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = astronoms amatieris, žurnālists
 |       dzimums = V
}}
'''Terenss Dikinsons''' (''Terence Dickinson''; dzimis {{dat|1943|11|10}}; miris {{dat|2023|2|1}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://astronomy.com/news/2023/02/terence-dickinson-dies-at-age-79 |title=Terence Dickinson, astronomy popularizer and astrophotographer, dies at age 79|date={{dat|2023|02|02|N|bez}} |access-date={{dat|2023|07|09||bez}} |website=astronomy.com |language=en}}</ref> bija [[astronoms]] amatieris un zinātnes [[žurnālists]], kurš dzīvoja [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Viņš bija arī žurnāla ''[[SkyNews]]'' redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā ''[[Discovery Channel Canada]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Annona
| autors =
| attēls = Annona senegalensis (4337693176).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Annona senegalensis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Magnoliales
| rinda_lv = Magnoliju rinda
| dzimta = Annonaceae
| dzimta_lv = Anonu dzimta
| kategorijas = nē
| ģints = Annona
| ģints_lv = Anonas
}}'''Anonas''' (''Annona'') ir [[anonu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 170<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1966-1|title=Annona L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-03|language=en}}</ref> koku un [[Krūms|krūmu]] sugas, kuras ir sastopamas [[Dienvidamerika]]s un [[Āfrika]]s [[Tropi|tropos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891|title=Annona in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2024-03-03|archive-date=2006-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20060823072441/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|raudzētu alkoholisku dzērienu|Vīns (nozīmju atdalīšana)|Vīns}}
{| class="wikitable" align="right" style="font-size: 90%"
|-
|
|-
| colspan=2 | Glāze sarkanvīna un glāze baltvīna
|}
'''Vīns''' ({{val|la|vinum}}) ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko gatavo, [[rūgšana|raudzējot]] [[vīnogas|vīnogu]] vai [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s. Tā [[etanols|etanola]] saturs nepārsniedz 20%.<ref name="Zariņš, Neimane, Bodnieks">{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |pages=256.—257 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences: '''Monoms''' ir [[skaitlis|skaitļu]], [[mainīgais|mainīgo]] un/vai mainīgo [[pakāpe (matemātika)|pakāpju]] reizinājums. Monomu var definēt arī kā [[polinoms|polinomu]], kas sastāv tikai no viena [[saskaitāmais|saskaitāmā]]. Piemēram funkcija <math>\ f(x) = 2x^3</math> ir vienargumenta monoms, bet <math>\ f(x,y) = 3x^2y^3</math> - divargumentu monoms.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Alabela
 | official_name            = ''Alabel''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Provincial Capitol, Sarangani Province, Philippines.JPG
| image2                   = SILP Church.jpg
| image3                   = Alabel.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator sarangani alabel.png
 | pushpin_map              = Philippines#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        = [[Sarangani]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1947
 | established_title2       = Municipalitāte kopš
 | established_date2        = 1971
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 13
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 510.98
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 88294
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 06 | lats = 08 | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 17 | longs = 13 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9501
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 74
 | website                  = {{URL|http://www.alabel-sarangani.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Performing arts|Skatuves māksla}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Orokjeta
 | official_name            = ''Oroquieta''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Misamis Occidental Provincial Capitol Park (Lamac Lower, Oroquieta, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image2                   = Oroquieta Poblacion, Independence Street arch (Oroquieta, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image3                   = Misamis Occidental Provincial Athletic Complex.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator misamis occidental oroquieta.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Rietummisamisa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1880
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1970
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 47
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 237.88
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 72301
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7207
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 138
 | website                  = {{URL|http://www.oroquietacity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2501''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2501''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| operators              = [[Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|11|30|SK}} 21:52:56 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 974 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 19 715 km
| Periapsīda             = 19 279 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2500]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2514]]''
}}
'''''Kosmos-2501''''' (''Космос-2501'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā palaists 2014. gada novembrī. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs ir 702. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 09.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Territory of Norfolk Island<br />Norfuk Ailen
|    pilnais_valsts_nosaukums = Norfolkas Salas Teritorija
|            valsts_nosaukums = Norfolk Island
|               karoga_attēls = Flag_of_Norfolk_Island.svg
|            karoga_nosaukums = Norfolkas Salas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Norfolk Island.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Norfolkas Salas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px<!-- Pārsvarā ģerboņa izmēri ir lielāki -->
|                 valsts_moto = ''"Inasmuch"''
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationNorfolkIsland.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kingstona (Norfolka)|Kingstona]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = [[Bērntpaina]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]], [[norfolkiešu valoda|norfolkiešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Suverenitāte|Pašpārvaldoša teritorija]]
|        valsts_galvas_tituls = Valsts galva
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Administrators
|               valsts_galva2 = [[Ēriks Hučinsons]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Ģenerālguberators
|               valsts_galva3 = [[Pīters Krosgovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Suverenitāte|Pašpārvaldoša teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Norfolkas Salas akts]]
|          neatkarības_datums = [[1979]].g.
|                 platība_km2 = 34,6
|               platība_rangs = 226
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021<ref>https://www.abs.gov.au/census/find-census-data/quickstats/2021/SAL90004</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 2188
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 51
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona = NFT (Norfolkas Salas laiks)
|                  utc_offset = 11:30
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .nf
|              tālsarunu_kods = 6723
|                iso_kods_num = 574
|              iso_kods_alfa2 = NF
|              iso_kods_alfa3 = NFK
}}
'''Norfolkas Sala''' ({{val|en|Norfolk Island}}, [[Norfolkiešu valoda|norfolkiešu]]: ''Norfuk Ailen''), pilnajā nosaukumā '''Norfolkas Salas Teritorija''', ir viena no [[Austrālija]]s ārējām teritorijām, kas aizņem pašu [[Norfolka (sala)|Norfolkas salu]], kā arī netālās [[Nipīena sala|Nipīena]] un [[Filipa sala|Filipa]] salas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marjama Mīrzāhāni
|     vārds_orig = {{ara|مریم میرزاخانی}}
|         attēls = Maryam Mirzakhani in Seoul 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marjama Mīrzāhāni 2014. gadā Seulā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Stenforda (Kalifornija)|Stenforda]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paloalto}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Rūts L. Saters balva|Saters balva]] (2013)<br />[[Fīldsa medaļa]] (2014)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Marjama Mīrzāhāni''' ({{val-fa|مریم میرزاخانی}}; dzimusi {{dat|1977|5|3}}, mirusi {{dat|2017|7|15}}) bija [[Irāna]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[matemātiķe]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Kaimanfische (Lepisosteus).jpg
| att_nosaukums = [[Raibā bruņļīdaka|Raibās bruņlīdakas]] (''Lepisosteus oculatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|      binomial = Neopterygii <small>([[Charles Tate Regan|Regan]], 1923)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
* [[Īstās kaulzivis]] (''Teleostei'')
* [[Kaula ganoīdzivis]] (''Holostei'')
}}

sentences:
pilsētā [[Eniva (pilsēta)|Eniva]] (2012. gads)]]
'''Ledus adatas''' ir cieti [[nokrišņi]] sīku [[ledus]] kristāliņu veidā, kuri lēni lido gaisā. Tie veidojas temperatūrā, kas zemāka par −10, −15 °C. Dienā tie spīd [[Saule]]s, bet naktī — ielas apgaismojuma vai prožektoru gaismā. Bieži šīs adatas veido [[Saules stabs|spīdošus stabus]], kuri iet no elektrības stabiem uz augšu. Novērojami skaidrā laikā. Parasti ledus adatas izkrīt no [[spalvmākoņi]]em un [[spalvu slāņmākoņi]]em.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Ramans''' var būt:

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                     tips = lantanīds
 |          kārtas skaitlis = 66
 |                 6. čaula = 2
 |                 5. čaula = 8
 |                 4. čaula = 28
 |                 3. čaula = 18
 |                 2. čaula = 8
 |                 1. čaula = 2
 |                  simbols = Dy
 |                 atommasa = 162,50
 |       valences elektroni = [Xe]4f106s2
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
Disprozija paraugi
 |      oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |      elektronegativitāte = 1,22
 |                  blīvums = 8540
 |      kušanas temperatūra = 1680 K (1407 °C)
 |     viršanas temperatūra = 2840 K (2567 °C)
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība = 173
 |      īpatnējā pretestība = 8,9{{E|-7}}
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Masoreti''' ([[Ivrits|ivritā]] בעלי המסורה [''ba'alei ha-masora''], no מסורה'''' [''masora''] — 'tradīcija') bija [[Ebreji|ebreju]] [[Rakstvedis|rakstveži]], kas no [[5. gadsimts|V]] līdz [[10. gadsimts|X gadsimtam]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Yahweh|title=Yahweh|website=Britannica|access-date=06.02.2022}}</ref> nodarbojās ar [[Tanahs|ebreju bībeles]] sākotnējā teksta atveidošanu, izveidojot [[Diakritiskās zīmes|diakritisko zīmju]] sistēmu [[Patskanis|patskaņu]] apzīmēšanai ebreju [[Līdzskaņu raksts|līdzskaņu rakstā]], standartizējot bībeles teksta izrunu un sadalījumu pa rindkopām un pantiem. Savu darbu masoreti veica [[Palestīna|Palestīnā]] — [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Tibērija|Tibērijā]] —, kā arī [[Babilonija|Babilonijā]]. Masoreti savus pierakstus veica ivritā un [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]].

sentences: '''Ģeodēziskais pavadonis''' ir [[Zemes mākslīgais pavadonis]], ko palaiž kā novērojumu objektu kosmiskās [[ģeodēzija]]s uzdevumu veikšanai.

sentences:
'' un ''[[Pfizer]]'' izstrādātās mRNS vakcīnas ''BNT162b2'' ([[tozinamerāns|tozinamerāna]] jeb ''Comirnaty'') pudelīte]]
'''RNS''' jeb '''mRNS vakcīna''' ir [[vakcīna]]s veids, kas cilvēka šūnās nogādā vīrusa [[mRNS]] fragmentus, kuri tiek pārprogrammēti, lai iegūtu [[Patogēns|patogēnu]] [[Antigēns|antigēnus]] (piemēram, [[SARS-CoV-2 vīruss|koronavīrusa]] pīķa proteīnu vai vēža antigēnus), kas pēc tam stimulē adaptīvu imūnreakciju pret patogēnu.<ref name="STAT1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.statnews.com/2020/11/10/the-story-of-mrna-how-a-once-dismissed-idea-became-a-leading-technology-in-the-covid-vaccine-race/|title=The story of mRNA: How a once-dismissed idea became a leading technology in the Covid vaccine race|last=Garade|first=Damien|website=[[Stat (website)|Stat]]|access-date=16 November 2020|date=10 November 2020}}</ref> mRNS parasti atrodas īpašā molekulu nesējā, piemēram, lipīdu nanodaļiņās, kas trauslās mRNS virknes aizsargā un veicina to absorbciju cilvēka šūnās.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Verbeke|first=Rein|last2=Lentacker|first2=Ine|last3=De Smedt|first3=Stefaan C.|last4=Dewitte|first4=Heleen|date=October 2019|title=Three decades of messenger RNA vaccine development|journal=Nano Today|volume=28|pages=100766|doi=10.1016/j.nantod.2019.100766}}</ref><ref name="horizon-magazine.eu">{{Tīmekļa atsauce|url=https://horizon-magazine.eu/article/five-things-you-need-know-about-mrna-vaccines.html|title=Five things you need to know about: mRNA vaccines|website=Horizon: the EU Research & Innovation magazine|access-date=2020-11-23|language=en|archive-date=2020-04-04|archive-url=https://web.archive.org/web/20200404043837/https://horizon-magazine.eu/article/five-things-you-need-know-about-mrna-vaccines.html}}</ref> RNS vakcīnu priekšrocības salīdzinājumā ar tradicionālajām [[Vakcīna|olbaltumvielu vakcīnām]] ir lielāks ražošanas ātrums un zemākas izmaksas,<ref name="PHG1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.phgfoundation.org/briefing/rna-vaccines|title=RNA vaccines: an introduction|last=PHG Foundation|website=[[Kembridžas Universitāte]]|access-date=18 November 2020|date=2019}}</ref><ref name="NAT1">{{Publikācijas atsauce|last=Pardi|first=Norbert|last2=Hogan|first2=Michael J.|last3=Porter|first3=Frederick W.|last4=Weissman|first4=Drew|date=April 2018|title=mRNA vaccines — a new era in vaccinology|journal=Nature Reviews Drug Discovery|volume=17|issue=4|pages=261–279|doi=10.1038/nrd.2017.243|pmc=5906799|pmid=29326426}}</ref> kā arī šūnu imunitātes indukcijas un humorālās imunitātes nodrošināšana.<ref name="bk1">{{Grāmatas atsauce|isbn=978-1-4939-6479-6|title=RNA Vaccines: Methods and Protocols|url=https://link.springer.com/protocol/10.1007%2F978-1-4939-6481-9_1|first=Thomas|last=Kramps|first2=Knut|last2=Elders|date=2017}}</ref> Tā kā mRNS molekulas ir nestabilas, vakcīna jāuzglabā zemā temperatūrā, un jānodrošina loģistikas [[aukstumķēde]]. Nepietiekamas devas dēļ var pasliktināties vakcīnas iedarbīgums.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada oktobris}}
{{atveidošana+}}
'''''Austrian Holocaust Memorial Award (AHMA)''''' balva tiek pasniegta kopš 2006. gada un to pasniedz 1998. gadā Insbrukā dibinātā organizācija ''Österreichischer Auslandsdienst''.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Pirmklasīgās 2
|    oriģinālnos = ''Pitch Perfect 2''
|         attēls = Pirmklasīgās 2.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Elizabete Benksa]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rebel Wilson|Rebela Vilsone]]
* [[Heilija Steinsfelda]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Aleksisa Knapa]]
* [[Hana Mae Lee|Hana Meja Lī]]
* [[Estera Dīna]]
* [[Krisija Fita]]
* [[Kelija Džekla]]
* [[Šīlija Regnere]]
|         mūzika = [[Marks Motersbo]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija = ''[[Gold Circle Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2015|04|20|Lasvegasas pirmizrāde|2015|05|15|ASV}}
|         ilgums = 115 minūtes<!--Theatrical runtime: 112:01--><!--Theatrical runtime: 114:41--><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2-film|title=''PITCH PERFECT 2'' (12A)|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=April 20, 2015|accessdate=April 20, 2015|archive-date={{dat|2015|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150518092258/http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-2-film}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://variety.com/2015/film/news/box-office-mad-max-fury-road-pitch-perfect-2-eye-40-million-openings-1201490072/|title=Box Office: ‘Mad Max: Fury Road,’ ‘Pitch Perfect 2′ Eye $40 Million Openings|author=Brent Lang|work=''[[Variety]]''|publisher=([[Penske Media Corporation]])|date=May 7, 2015|accessdate=May 8, 2015}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|284,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pitchperfect2.htm|title=Pitch Perfect 2 (2015)|work=[[Box Office Mojo]]|accessdate=August 20, 2015}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Pirmklasīgās]]
|         nākamā = [[Pirmklasīgās 3]]
}}
'''"Pirmklasīgās 2"''' ({{val|en|Pitch Perfect 2}}) ir 2015. gada amerikāņu muzikālā komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir [[Elizabete Benksa]], kas arī saglabājusi savu lomu no pirmās filmas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Majestātisks
| attēls                   = The Majestic poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Majestic''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Frenks Darabons]]
| producents               = Frenks Darabonts
| scenārija autors         = [[Maikls Slouns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Brents Brisko]]
* [[Džefriks DeMans]]
* [[Amanda Detmera]]
* [[Alens Gārfīlds]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Lorija Holdena]]
| mūzika                   = [[Marks Izams]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|21||bez}}
| ilgums                   = 149 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/majestic-2001 |title=The Majestic |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=September 18, 2018 |archive-date={{dat|2016|04|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160414091553/http://www.bbfc.co.uk/releases/majestic-2001 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|72 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=majestic.htm|title=The Majestic (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Majestātisks"''' ({{val|en|The Majestic}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un producents ir [[Frenks Darabons]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Bobs Balabans]], [[Brents Brisko]], [[Džefriks DeMans]], [[Amanda Detmera]], [[Alens Gārfīlds]], [[Hals Holbruks]] un [[Lorija Holdena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|21||bez}}.

sentences: '''Slēpošana''' ir sportiska aktivitāte un [[sporta veids]], kurā slēpotājs ar slēpju palīdzību pārvietojas pa [[sniegs|sniegu]]. Slēpošana tiek izmantota arī militāros nolūkos, kā arī, lai pārvietotos vietās, kur ir bieza [[sniegs|sniega]] sega. 1924. gadā tika nodibināta [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]], kas atbild par visiem slēpošanas sporta veidiem, izņemot [[biatlons|biatlonu]]. Populārākie slēpošanas veidi ir [[distanču slēpošana]], [[kalnu slēpošana]], [[tramplīnlēkšana]], [[ziemeļu divcīņa]], [[frīstaila slēpošana]], [[snovbords]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Kopienas skapis''' ir [[ledusskapis]], kas atrodas publiskā vietā. Tas ļauj sabiedrībai dalīties ar [[Pārtika|ēdienu]], ko ikviens var ielikt ledusskapī vai no tā izņemt. Kopienas skapju galvenais mērķis ir samazināt pārtikas izšķiešanu. Tie arī ļauj cilvēkiem grūtībās viegli piekļūt svaigam, barojošam ēdienam.
) ar maizes kasti augšpusē un uz krēsla uzliktu zilu kasti nebojājošamies pārtikai ]]
Pirmos kopienas skapjus izveidoja [[Vācija|Vācijā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://foodsharing.de/|title=Lebensmittel teilen, statt wegwerfen - foodsharing Deutschland|last=foodsharing|website=foodsharing.de|access-date=2019-12-20|language=de}}</ref> 2012. gadā un [[Spānija|Spānijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/world/2015/jun/25/solidarity-fridge-spanish-town-cut-food-waste-galdakao|title=The solidarity fridge: Spanish town's cool way to cut food waste|last=Kassam|first=Ashifa|publisher=|date=25 June 2015}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
| att_nosaukums=''[[Viscum album]]''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Santalales
| rinda_lv =Santalu rinda
| dzimta =Santalaceae
| dzimta_lv =Santalkoku dzimta
| ģints =Viscum L.
| ģints_lv =Āmuļi

| iedalījums=
| kategorijas =nē
}}
'''Amuļi''' (''Viscum L''.) ir daudzgadīgi pusparazītiski ziemzaļi [[krūmi]] ar neīsti dihotomisku zarojumu. Āmuļu ģintī ir aptuveni 65 sugas, kas izplatītas galvenokārt tropu un subtropu apgabalos. Eiropā sastopamas divas sugas, Latvijā - viena suga: [[Baltais āmulis]] ''Viscum album L.'' Tā ir ļoti reta un īpaši aizsargājama suga. Ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences: '''Modernisms''' ir jēdziens, kas tiek lietots, lai apzīmētu dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules [[māksla|mākslā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]] 19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajā pusē, ko vieno tradīcijas ([[reālisms|reālisma]], [[naturālisms|naturālisma]], [[romantisms|romantisma]]) izaicināšana vai noliegšana, dažādi stila un formas eksperimenti, jaunu stilu attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms. Par modernismu var runāt kā par virzienu, tendenču un strāvojumu sistēmu vai kopumu, nevis kā par vienu precīzi norobežojamu un definējamu virzienu (kas lielākā vai mazākā mērā iespējams, aplūkojot tādas iepriekšējā laikmeta parādības, piemēram, romantismu, naturālismu un citas); modernisma māksla ir ļoti daudzveidīga.

sentences: '''Fetišs''' (no {{val-fr|fétiche}}) ir objekts, kam piedēvē pārdabiskas spējas un kam, cilvēka veidotam objektam, ir spējas pār citiem. Būtībā '''fetišisms''' ir pārdabisku spēju un spēka piedēvēšana šim objektam (fetišam).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vislabākais
| attēls                   =  The Greatest poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Greatest''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Šeina Feste]]
| producents               =
* [[Linete Hauela]]
* [[Bo Sentklēra]]
| scenārija autors         = Šeina Feste
| galvenajās lomās         =
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Barbarian Film Group]]''
* ''[[Oceana Media Finance]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Irish DreamTime]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|4|2|ASV}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|title=The Greatest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190901120527/https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|archivedate={{dat|2019|09|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatest2010.htm|title=The Greatest (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|474,129}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vislabākais"''' ({{val|en|The Greatest}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šeina Feste]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pīrss Brosnans]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Kerija Maligana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=3
| image1 = Haydn portrait by Thomas Hardy (small).jpg | caption1 = [[Jozefs Haidns|Haidns]]
| image2 = Franz Joseph, circa 1915.JPG | caption2 = [[Francis Jozefs I]]
| image3 = Johann Strauss II (3).jpg | caption3 = [[Johans Štrauss II|Štrauss]]
| image4 =| caption4 = [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]]
| image5 = Bertha-von-Suttner-1906.jpg | caption5 = [[Berta fon Zutnere|fon Zutnere]]
| image6 = Bundesarchiv_Bild_102-13774,_Adolf_Hitler.jpg | caption6 = [[Ādolfs Hitlers|Hitlers]]
| image7 = Sigmund Freud LIFE.jpg | caption7 = [[Zigmunds Freids|Freids]]
| image8 = Anefo 933-1302 Huub Rothengatter, Alain Prost, Niki Lauda 29.10.1984 Lauda crop.jpg | caption8 = [[Nikijs Lauda|Lauda]]
| image9 = SchwarzeneggerJan2010.jpg | caption9 = [[Arnolds Švarcenegers|Švarcenegers]]
}}
| tauta     = Austrieši
''Österreicher''
| skaits    = 7,5 miljoni
| vieta     = [[Austrija]] 7,3 miljoni
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 0,7 miljoni
[[Kanāda]] 0,2 miljoni
[[Vācija]] 0,18 miljoni
[[Šveice]]
[[Itālija]]
[[Austrālija]] u.c.
| valoda    = [[vācu valoda]]
| reliģija  = katoļi — 66%
protestanti — 4%
| grupas    =
| radi      = [[vācieši]], [[šveicieši]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Musa Mamuts
 |    vārds_orig = ''Муса Мамут''
 |        attēls = Musa Mamut.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1931
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS}}, Uzundža
 |        m_gads = 1978
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS}}, Beš-Tereka
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
 |  nodarbošanās = mašīnists un traktorists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Zekije Abdulla
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Musa Mamuts''' ({{val|crh|Муса Мамут}}; 1931. gada 20. februāris — 1978. gada 23. jūnijs) bija politiskais aktīvists, kurš pašsadedzinājās [[Krima|Krimā]], protestējot pret [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] apspiešanu. Viņš kļuva par Krimas tatāru pašnoteikšanās simbolu.{{sfn|Allworth|1998|pp.167-169}}{{sfn|RFE/RL|2008}}{{sfn|janpalach.cz}}<ref>{{tīmekļa atsauce|title=25 ЛЕТ СО ДНЯ САМОСОЖЖЕНИЯ МУСЫ МАМУТА|url=http://www.kirimtatar.com/Archive/mamut.html|access-date={{dat|2014|11|24||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130821064455/http://kirimtatar.com/Archive/mamut.html|archivedate={{dat|2013|08|21||bez}}}}</ref>

sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rambutāns
|         binomial = Nephelium lappaceum L.
|           attēls = Rambutan masak didahan.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Nephelium
|         ģints_lv = Rambutāni
|          ģints_r = Rambutāns
|             suga = N. lappaceum
|          suga_lv = Rambutāns
|           suga_r = Rambutāns
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sēdošais Bizons
|     vārds_orig = ''Tȟatȟáŋka Íyotake''
|         attēls = Sitting Bull - edit2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sēdošais Bizons 1885. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Grandrivera]]s baseins, [[Dakotas teritorija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Standingrokas rezervācija]], [[Dienviddakota]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Sitting Bull Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''A Canterbury Tale''
| operators =
| attēls = Canterburytaleposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Maikls Pauels]]
* [[Emeriks Presburgers]]
| producents = * Maikls Pauels
* Emeriks Presburgers
| scenārijs = * Maikls Pauels
* Emeriks Presburgers
| aktieri = * [[Ēriks Portmans]]
* [[Šeila Sima]]
* [[Deniss Praiss]]
* [[Džons Svīts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Canterbury Tale''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''General Film Distributors''
* ''Eagle-Lion Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|8|21|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''A Canterbury Tale''''' ir 1944. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s [[komēdijdrāma]]s filma, kuras autori ir [[Maikls Pauels]] un [[Emeriks Presburgers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ēriks Portmans]], [[Šeila Sima]], [[Deniss Praiss]] un [[Džons Svīts]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Process
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
* {{FRG}}
| ilgums = 118 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|12|22|Francija|1963|2|20|ASV|1963|4|2|Rietumvācija|1963|9|7|Itālija}}
| izplatītājs = ''[[Astor Pictures Corporation]]''
| studija =
| operators = [[Edmonds Rišārs]]
| oriģinālnos = ''The Trial''
| mūzika = [[Žans Ledrū]]
| aktieri = * [[Entonijs Pērkinss]]
* Orsons Velss
* [[Žanna Moro]]
* [[Romija Šneidere]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Elsa Martinelli]]
| scenārijs = Orsons Velss
| producents = [[Aleksandrs Salkainds]]
| režisors = [[Orsons Velss]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Trial-Poster-France-1962.jpg
| imdb =
}}'''"Process"''' ({{Val|en|The Trial}}, {{Val|fr|Le Procès}}) ir 1962. gada [[Francija]]s, [[Itālija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Pērkinss]], Orsons Velss, [[Žanna Moro]], [[Romija Šneidere]], [[Akims Tamirofs]] un [[Elsa Martinelli]]. Filma ir balstīta uz 1925. gada [[Francs Kafka|Franca Kafkas]] noveles "[[Process (romāns)|Process]]". Uzreiz pēc filmas pabeigšanas Velss paziņoja, ka tā ir labākā filma, ko viņš jebkad ir uzņēmis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wellesnet.com/trial%20bbc%20interview.htm|title=Wellesnet: The Trial 1962 BBC Interview|website=www.wellesnet.com|access-date=2021-12-24}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bengeta
| official_name = ''Benguet''
| image_skyline = Atok, Benguet 9-8-2013.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Atokas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Benguet in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1900/1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2769.08
| population_total = 460683
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Latrinidada]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''13 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[igoroti]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BEN
| website                  = {{URL|http://benguet.gov.ph/}}
}}
'''Bengeta''' ({{val|fil|Lalawigan ng Benguet}}, {{val|en|Province of Benguet}}, {{val|kne|Probinsyan di Benguet}}, {{val|ibl|Probinsya ne Benguet}}, {{val|ilo|Probinsia ti Benguet}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 13 municipalitātēs un sīkāk 140 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Latrinidada]]. [[Bagio]] pilsēta ir [[anklāvs]] provinces teritorijā, tai administratīvi un politiski nepieder, bet dažkārt tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kankanaji]] (43 %), [[ibaloji]] (29 %), [[kalanguji]] (4 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie [[iloki]] (13 %).

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ūdensvīrs
| abbreviation = Aqr
| name_latin = Aquarius
| RA = 23
| dec = -15
| areatotal = 980
| arearank = 10. vieta
| numbermainstars = 10, 22
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Aqr''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''EZ Aqr''
| stardistance = 11,3
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Eta Akvarīdas]]
| bordering = [[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Mežāzis]]
[[Dienvidu Zivs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences: '''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

sentences: '''UUENCODE''' jeb '''Unix-Unix kodēšana''' ({{val-en|Unix-to-Unix encode}}) ir algoritmu kopa datņu pārveidošanai koda [[ASCII]] 7 [[bits|bitu]] rakstzīmju virknēs, lai tās varētu pārsūtīt pa [[Internets|internetu]].<ref>{{AkadTerm|term=Unix-Unix kodēšana|lang=LV}}</ref>

sentences:
[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Adamovas krauja
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 55.88911
| gar_d            = 27.125266
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Krāslavas novads}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akrokorinta
| native_name    = {{gree|Ακροκόρινθος}}
| image          = DSC 0136 ΑΚΡΟΚΟΡΙΝΘΟΣ.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrokorintas nocietinājuma mūri.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 15| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Akropole
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, turku, venēciešu
| excavations    = no 1929. gada
| archaeologists = American School's Corinth Excavations
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akrokorinta''' ({{val|el|Ακροκόρινθος}}) bija [[Senā Korinta|Senās Korintas]] [[akropole]], kas izvietota uz monolītas klints, un kuras pakājē atrodas senā pilsēta (mūsdienu [[Korinta]] atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no tās). Kā [[cietoksnis]] tā pastāvēja no seniem laikiem līdz pat 19. gadsimta sākumam. Labvēlīgs [[reljefs]] veidoja izdevīgu pozīciju aizsardzībai. Turklāt aizstāvjiem bija pieeja dzeramā ūdens avotam. Cietoksnis kontrolēja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]] un bija pēdējais šķērslis ceļā no ziemeļiem uz [[Peloponēsa|Peloponēsu]].

sentences:
{{Literatūra}}
'''Dzeja''' jeb '''poēzija''' ({{val-el|ποίησις}}, ''poiēsis'' — 'radīšana') ir [[daiļliteratūra]]s veids, parasti rakstīta saistītā valodā, un tai raksturīgs dalījums rindās, valodas [[ritms|ritmiskums]], subjektīvu pārdzīvojumu paudums, biežs un daudzveidīgs [[māksliniecisks izteiksmes līdzeklis|mākslinieciskās izteiksmes līdzekļu]] un [[retoriska figūra|retorisko figūru]] izmantojums. Dzeja var būt rakstīta gan neatkarīgi, piemēram, kā dzejoļi, gan arī savienojumā ar citiem mākslas izpausmes veidiem, kā [[poētiska drāma|poētiskās drāmas]], [[himna]]s vai [[lirika]].

sentences: '''Kontrolcipars''' ({{val|en|check digit}})<ref>{{AkadTerm|term=Kontrolcipars|lang=LV}}</ref> ir mehānisms [[kļūdu atklāšana]]i dažādos identifikācijas numuros, piemēram, [[Bankas konts|bankas konta]] numuros, kurus bieži jāievada manuāli. Tas ir analogs [[pārības bits|pārības bitam]] ({{val|en|parity bit}}) datoru ģenerētos datos. Parasti tas ir viens cipars, kura vērtība tiek izrēķināta no pārējiem identifikācijas numura cipariem. Kontrolcipars ļauj atklāt vienkāršas kļūdas ievadītajā simbolu virknē, piemēram, vienu kļūdaini ievadītu ciparu vai divus vietām sajauktus ciparus.

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
{{Uzņēmuma infokaste v2|name=''Freimans''|logo=|type=Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|traded_as=|foundation={{dat|2010|5|31|N|bez}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://company.lursoft.lv/woodcon/41203036961?l=LV|title=lursoft.lv dati|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>|location_country=Latvija|locations=|area_served=Eiropa|key_people={{nowrap|[[Raitis Freimanis]] (priekšsēdētājs)}}|industry=Jumta konstrukciju ražošana un projektēšana|products={{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Produktu saraksts
|1=''[[Koka Kopnes]]''
|2=''[[Jumta Konstrukcijas]]''
|3=''[[Karkass]]''
}}|services={{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Pakalpojumi
|1=''[[Jumta Konstrukciju Projektēšana]]''
}}|net_income={{Palielinājās}} EUR {{0|0}}62,252  (2017) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.firmas.lv/profile/freimans-timber-constructions-sia/120303696|title=Firmas.lv dati|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>|num_employees=9 (2017)|subsid=|homepage={{URL|freimans.com}}}}
'''''Freimans Timber Constructions''''' ir Latvijā vadošais koka kopņu ražotājs, kurš Raita Freimaņa vadībā tirgū darbojas jau 12 gadus. Uzņēmums ir ieguvis tiesības marķēt savu produkciju ar CE zīmi, kas ir apliecinājums ražotā produkta atbilstībai tirgū un būvniecībā. Tas uzņēmumam dod tiesības sertificēt savu produkciju atbilstoši Eiropas standartiem un prasībām (EN 14250:2010).<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://freimans.com/lv/par-mums/|title=Par Mums - Freimans|work=Freimans|access-date=2018-09-17|language=lv-LV}}</ref>

sentences: {{Latvijas vidusskolas infokaste|nosaukums=Jelgavas Paula Bendrupa pamatskola|vieta=Filozofu iela 50, Jelgava, LV—3001|tips=pamatskola|dibin=1873|direktors=Gunta Paslauska|skoleni=125|skolotāji=43|mlapa=https://pbp.jelgava.lv/}}

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
zaļo krāsu un absorbē gaismu, kas tālāk tiek izmantota [[fotosintēze|fotosintēzē]]]]
'''Hlorofils''' ({{val-el|χλωρος, chloros}} — "zaļš", ''φύλλον, phyllon'' — "lapa") ir zaļais [[pigments]], kas atrodams gandrīz visos [[augi|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un [[zilaļģes|cianobaktērijās]]. Hlorofils piedalās [[fotosintēze]]s procesā. Tas veidojas tikai tad, kad augiem ir pieejama [[gaisma]]. Izšķir aptuveni 100{{fact}} dažādus hlorofilu veidus: [[hlorofils a|hlorofilu ''a'']], [[hlorofils b|''b'']], [[hlorofils c|''c1'']], ''с2'', ''d'', ''f'' un bakteriohlorofilus ''a'', ''b'', ''c'', ''сs'', ''d'', ''e'',un ''g'' <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chlorophylls|last=Fujita|first=Y.|publisher=John Wiley & Sons|year=2015|isbn=|location=Chichester|pages=}}</ref>. Tie atšķiras pēc to ķīmiskās struktūras.<ref name="HSW">{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://science.howstuffworks.com/dictionary/plant-terms/chlorophyll-info.htm | title= Chlorophyll | publisher= How Stuff Works - Science | accessdate= 2011-07-06}}</ref> Hlorofila molekulu veido viens [[magnijs|magnija]] atoms, četri [[slāpeklis|slāpekļa]] atomi, pieci vai seši (atkarībā no hlorofila veida) [[skābeklis|skābekļa]] atomi, 70 vai 72 [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi un 55 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Hlorofila ''a'' ķīmiskā formula ir šāda: C55H72O5N4Mg, bet hlorofila ''b'' ķīmiskā formula: C55H70O6N4Mg.

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences: '''Vekselis''' ir [[vērtspapīrs]], kurā tā izrakstītājs apņemas noteiktai personai (indosātam) līdz noteiktam termiņam samaksāt konkrētu naudas summu;<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/pateretaju-riciba-6637/re-2ce65780-d057-4bd3-8171-4479fa40d57f|title=Vērtspapīri — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-02-15|language=lv}}</ref> likumā noteiktā formā sastādīta un debitora parakstīta parādzīme, tiesiski atzīts [[dokuments]], kas apliecina [[Parāds|parādu]], sniedz garantiju [[Kreditors|kreditoram]], piespiež debitoru atdot [[Aizņēmums|aizņēmumu]]. Vekselis tiek obligāti apmaksāts ar [[zīmogmarka|zīmogmarkām]] — īpašu valsts nodevu. Ja vekselis norādītajā termiņā netiek izpirkts, tas ar notāra starpniecību tiek protestēts un piespiedu kārtā iekasēta paredzētā naudas summa saskaņā ar notāra sastādīto izpildrakstu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kur sirmgalvjiem nav vietas
| attēls                   = Attēls:No Country for Old Men poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No Country for Old Men''
| žanrs                    = Krimināltrilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kellija Makdonalda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|11|9|N|bez}}
| ilgums                   = 122 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171 627 166}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0477348
}}
'''"Kur sirmgalvjiem nav vietas"''' ({{val|en|No Country for Old Men}}) ir 2007. gadā izdots [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināltrilleris, kura režisori ir [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]. Filmas pamatā ir Kormaka Makkartnija [[Kur sirmgalvjiem nav vietas (grāmata)|tāda paša nosaukuma romāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/columnists/gary_thompson/11139467.html|title=Creep in the heart of Texas|first=Gary|last=Thompson|date=November 9, 2007|publisher=''[[Philadelphia Daily News]]''|accessdate=January 4, 2004}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html|title=No Country for Old Men|first=Lisa|last=Schwarzbaum|date=November 7, 2007|publisher=''[[EW.com]]''|accessdate=January 4, 2004|archive-date={{dat|2014|10|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141022165150/http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Tomijs Lī Džonss]], [[Havjers Bardems]], [[Džošs Brolins]], [[Kellija Makdonalda]].

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es redzu vienīgi tevi
| attēls                   = All I See Is You (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All I See Is You''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Kreigs Bomgārtens]]
* [[Džiliana Kuglere]]
* [[Braiens Vilkinss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Konvejs]]
* Marks Forsters
| aktieri                  =
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Āna O'Reilija]]
* [[Ivonna Strahovska]]
* [[Vess Čethems]]
* [[Denijs Hastons]]
| mūzika                   = [[Marks Štreitenfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[SC International Pictures]]''
* ''[[Wing and a Prayer Pictures]]''
* ''[[LINK Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|14|Toronto kinofestivāls|2017|10|27|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-i-see-you-2016|title=All I See Is You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alliseeisyou.htm|title=All I See Is You (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|646,946}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es redzu vienīgi tevi"''' ({{val|en|All I See Is You}}) ir 2016. gada psiholoģiska romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bleika Laivlija]], [[Džeisons Klārks]], [[Āna O'Reilija]], [[Ivonna Strahovska]], [[Vess Čethems]] un [[Denijs Hastons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|14||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Darmštates priežu audze
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Darmštates priežu audze.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Darmštates priedes (no ceļa pa kreisi)
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =56  |  latm =57  |  lats =45  |  latNS = N
 | longd =23  | longm =50  | longs =53  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Jūrmala]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=6}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Darmštates priežu audze''' ir [[dabas liegums]] [[Jūrmala|Jūrmalā]]. Izvietojies pilsētas dienvidaustrumos starp [[Lielupe|Lielupi]] un autoceļu [[A10 (autoceļš Latvijā)|A10]]. Liegums izveidots 1977. gadā, lai aizsargātu īpatnēju [[priedes|priežu]] audzi, kas sēta 19. gadsimta beigās pēc [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mežkopja, [[Rīga]]s reģiona galvenā mežziņa [[Eižens Ostvalds|Eižena Ostvalda]] iniciatīvas no [[Vācija]]s ievestām sēklām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Darmstates_pr_audz-06.pdf |title=Dabas lieguma DARMŠTATES PRIEŽU AUDZE DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2016|05|22||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200930020112/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Darmstates_pr_audz-06.pdf }}</ref> Dabas liegumā priedes ir vairāk nekā 120 gadu vecas. Priežu audze ir neizdevies mēģinājums ieaudzēt Latvijas klimatiskajiem apstākļiem neatbilstošās [[Darmštate]]s priedes.<ref>[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/darmstates_priezu_audze/ Dabas aizsardzības pārvalde. Darmštates priežu audze]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rigasmezi.lv/lv/atputas_iespejas/darmstates_priezu_audze/Darmstates-priezu-audze/ |title=Rīgas meži. Darmštates priežu audze |access-date={{dat|2016|05|22||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200924183516/https://rigasmezi.lv/lv/atputas_iespejas/darmstates_priezu_audze/Darmstates-priezu-audze/ }}</ref>
{{clear}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Commerzbank}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Commerzbank'' tornis
|alternat nosaukums     = ''Commerzbank Tower''
|attēls                 = Frankfurt Am Main-Commerzbank Tower vom Rathenauplatz-20100808.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = 50| latm = 06| lats = 38| latNS =N
|longd = 8| longm = 40| longs = 27| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1994
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = 1997
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji
|antena spice           = 300,1
|jumts                  = 258,7
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 56
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 109 200
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = ''[[Commerzbank]]''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''''Commerzbank'' tornis''' ({{val|en|Commerzbank Tower}}) ir debesskrāpis, kas atrodas [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē pie Mainas]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa pamatakmens tika ielikts 1994. gadā, bet būvniecība pabeigta 1997. gadā. Būvniecība izmaksāja ap 600 miljoniem [[Vācijas marka|Vācijas marku]]. Tornis atrodas Frankfurtes biznesa rajonā. Tornis ir būvēts Vācijas bankas [[Commerzbank]] vajadzībām un tajā ir izvietota bankas galvenā mītnes vieta.

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tegeja
| native_name    = {{gree|Τεγεά}}
| image          = Tegejas drupas.JPG
| image_size     =
| caption        = Tegejas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 27| lats = 52| latNS = N
| longd = 22| longm = 25| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Tegeja''' (sengr. ''Τεγεά'') bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijas]] dienvidaustrumos, [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Tegeātisas apgabals|Tegeātisas apgabala]] ekonomiskais un kultūras centrs. Tegeja bija viena no senākajām un ietekmīgākajām senās Arkādijas pilsētām. Tās teritorija Tegeātisa (Τεγεᾶτις) austrumos robežojās ar [[Kinurija|Kinuriju]] un [[Argolida|Argolīdu]], no kurām to atdalīja [[Parfēnija kalni]], dienvidos robežojās ar [[Lakonija|Lakoniju]], rietumos ar [[Menalija|Menaliju]], bet ziemeļos ar [[Mantīnija|Mantīniju]].

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Epiglotālie līdzskaņi''' ir [[Līdzskanis|līdzskaņi]], kas tiek artikulēti ar [[balsene]]s krokām pret [[uzgāmurs|uzbalseni]] (uzgāmuru).<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Buloņas mežs
| photo           = La Défense and Bois de Boulogne from the Eiffel Tower, 11 June 2017 001.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Parīze#Francija
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 48 | latm  = 51 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 2 | longm = 15 | longs = 3 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Francija|Parīze|Parīzes 16. apgabals}}
| area            = 845 ha
| elevation       =
| created         = 1852
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Teniss]]
[[Kategorija:Teniss]]

sentences:
== Vispārīgie tīmekļa meklētāji ==
* [[Ask.com]]
* [[Google]]
* [[Windows Live Search]]
* [[Yahoo! Search]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karstens Varholms
 |      vārds_orig = ''Karsten Warholm''
 |          attēls = Karsten Warholm at Istanbul 2023.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Karstens Varholms 2023. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|2|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Norvēģija|Ulsteinvika}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NOR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Dimna IL''
 |        treneris = Leifs Ulavs Alness
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 45,94 (2021; [[Tokija]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = 400 m/b
 |             PR2 = 44,87 m (2020; [[Flurē]]) '''{{piezīme|NR|Nacionālais rekords}}'''
 |           PR2_d = 400 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{NOR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=400 m/b}}}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|400 m/b}}<ref>https://sportacentrs.com/vieglatletika/23082023-kenedija_un_muna_vienojas_par_zelta_sadal</ref>
{{Medaļa|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|400 m/b}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|400 m/b}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|400 m}}
}}
'''Karstens Varholms''' ({{val|no|Karsten Warholm}}; dzimis {{dat|1996|2|28}}) ir [[Norvēģija]]s [[vieglatlēts]], startē [[400 metru barjerskrējiens|400 m barjerskriešanas]] sacensībās, kā arī garā sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] ar rezultātu 45,94 sekundes, kas tika sasniegts, uzvarot [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpiskajās spēlēs]], kas notika [[Tokija|Tokijā]] 2021. gadā. K. Varholms ir arī trīskārtējais Pasaules čempions (2017, 2019, 2023) un divkārtējs Eiropas čempions (2018, 2022) 400 m barjerskrējienā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Augusts Līts
 |    vārds_orig = ''August Lüth''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1872
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = [[Rīga]],  [[Krievijas impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1947
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = [[Neištate pie Veinštrāses|Neištate]], [[Reinzeme-Pfalca]], [[Vācija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šahists]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni = [[Volfgangs Lits]]
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
, [[Kārlis Bētiņš]], '''Augusts Līts'''; sēž prof. [[Pīrss Bols]] un [[Pauls Teodors Kerkoviuss|Pauls Kerkoviuss]]]]
'''Augusts Līts''' ({{val|de|August Lüth}}, dzimis {{Dat|1872|7|3}}, miris 1947. gada 2. aprīlī)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0302051719{{!}}article:DIVL142{{!}}page:132{{!}}query:AugustsLītsLīts{{!}}issueType:B |title=Latvijas tirgotāju saraksts (1936) |access-date={{dat|2016|12|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0302051719{{!}}article:DIVL142{{!}}page:132{{!}}query:AugustsLītsLīts{{!}}issueType:B |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[šahists]] un Rīgas trikotāžas un zeķu fabrikas īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.edochess.ca/players/p1874.html |title=A. Līta ''Edo vēsturiskais šaha reitings'' |access-date={{dat|2016|12|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170307085919/http://edochess.ca/players/p1874.html |archivedate={{dat|2017|03|07||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_dzvs1915n019{{!}}article:DIVL122{{!}}query:AugustsLuths{{!}}issueType:P |title=Dzimtenes Vēstnesis - 1915.g. - 20.janvāris |access-date={{dat|2016|12|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_dzvs1915n019{{!}}article:DIVL122{{!}}query:AugustsLuths{{!}}issueType:P }}</ref>

sentences: '''Kjeldāla metode''' ir [[slāpeklis|slāpekļa]] kvantitatīvas noteikšanas metode [[organiskās vielas|organiskās vielās]]. Metodi 1883. gadā ieteicis dāņu ķīmiķis [[Johans Keldāls]] (''Johan Gustav Christoffer Thorsager Kjeldahl'')<ref>Kjeldahl, J. (1883) [https://books.google.com/books?id=6ePmAAAAMAAJ&pg=PA366#v=onepage&q&f=false "Neue Methode zur Bestimmung des Stickstoffs in organischen Körpern"] (Jauna metode slāpekļa noteikšanai organiskās vielās), ''Zeitschrift für analytische Chemie'', '''22''' (1) : 366.—383. lpp</ref>, kura vārdā tā arī nosaukta. Metode pamatojas uz parādību, ka organiskās vielās ietilpstošais slāpeklis, to karsējot [[Kjeldāla kolba|Kjeldāla kolbā]] kopā ar koncentrētu [[sērskābe|sērskābi]], pāriet [[amonija sulfāts|amonija sulfātā]]. Reakcijas paātrināšanai pievieno [[katalizators|katalizatoru]], par kuru Keldāls sākotnēji izmantoja [[dzīvsudraba oksīds|dzīvsudraba oksīdu]], taču tā radītās bīstamības dēļ mūsdienās oficiālajā metodē (AOAC 988.05) dzīvsudraba oksīds ir aizstāts ar mazāk bīstamo [[vara(II) sulfāts|vara(II) sulfātu]] vai [[titāna dioksīds|titāna dioksīdu]]<ref name="Jākobsone">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu uzturvērtības noteikšana |author=Ida Jākobsone |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=65.—66 |isbn=978-9984-45-085-8}}</ref>:

sentences:
s pilsētu izgaismojumu naktī, norādot ģeogrāfiskās vietas, kas ir visaktīvāk urbanizētas.]]
'''Ekumenopole''' (no {{val|gr|οἰκουμένη}}, ''oikouménê'' — 'pasaule' un {{gree|πόλις}}, ''pólis'' — 'pilsēta', līdz ar to savienojumā veidojot apzīmējumu ''pilsētas pasaule'' jeb ''pasaule, kuru veido viena vesela pilsēta'') ir hipotētisks koncepts, kurā visa apdzīvojamā pasaule jeb [[planēta]] ir ieskauta vienā nepārtrauktā [[pilsēta|pilsētā]].<ref name="ecumenopolis">[http://www.ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 "Ecumenopolis: City Without Limits"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201030111306/http://ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 |date={{dat|2020|10|30||bez}} }}. ''European Council of Spatial Planners — Conseil européen des urbanistes''. Aplūkots 29.10.2016.</ref><ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/ecumenopolis "Ecumenopolis"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 29.10.2016.</ref>

sentences: '''Alsjena Sintija ''"''Sindija''"'' Kiro''' ({{val|en|Alcyion Cynthia "Cindy" Kiro}}; dzimusi {{dat|1958|7|2}}, [[Nortlenda (reģions)|Nortlendā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir Jaunzēlandes valsts un sabiedriskais darbinieks, Jaunzēlandes ģenerālgubernatore no 2021. gada 21. oktobra.

sentences:
{{Sibīrijas karte}}
'''Sibīrija''' ({{val|ru|Сибирь}}) ir ģeogrāfisks reģions, kas (mūsdienu skatījumā) ietver [[Krievijas Federācija]]s teritoriju [[Āzija|Āzijā]] no [[Urāli]]em rietumos līdz [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ūdensšķirtnes grēdām austrumos un no [[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu ledus okeāna]] ziemeļos līdz [[Kazahstāna]]s, [[Mongolija]]s un [[Ķīna]]s robežai dienvidos. Sibīrija ietver apmēram 56% no Krievijas Federācijas teritorijas. Tradicionāli to iedala [[Rietumsibīrija|Rietumsibīrijā]] un [[Austrumsibīrija|Austrumsibīrijā]], bet dažkārt izšķir arī Dienvidsibīriju (kalnaino daļu), Ziemeļaustrumu Sibīriju un Vidussibīriju.

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              =  GLONASS-M №48
GLONASS-M №49
GLONASS-M №50
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Uragan-M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|7|2|SK}} 02:38:22 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Blok DM-03]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|7|2|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        = 32 s
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2485]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''2013. gada Proton-M avārija''' bija {{dat|2013|7|2|G|bez}} mēģinājums ar nesējraķeti [[Proton-M]] palaist [[Krievija]]s trīs [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadoņus '''''GLONASS-M №48''''', '''''GLONASS-M №49''''' un '''''GLONASS-M №50'''''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Truisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''truisms'', no ''true'' "patiess", "pareizs") ir vispārzināma, nodeldēta doma, kā arī vispārzināms, nodeldēts izteikums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/truisms:1|title=truisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Klemenss''' var būt:

sentences: '''Metāli''' ({{val|el|μέταλλον}} (''métallon'') — ‘[[raktuves]]’)<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=476}}</ref> ir tādu elementu veidotās [[vienkārša viela|vienkāršās vielas]] vai to [[sakausējums|sakausējumi]], kam piemīt metāliskas īpašības (salīdzinoši laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrovadītspēja]], metālisks spīdums, plastiskums u.c.). Metāliem raksturīgs īpaša veida [[kristālrežģis]], kurā liela daļa [[vērtības elektroni|vērtības elektronu]] ir visiem [[atomi]]em kopīgi un var brīvi pārvietoties. [[Ķīmiskā saite|Ķīmisko saiti]], kurai raksturīga atomu sasaiste ar šādu brīvo elektronu palīdzību, sauc par [[metāliskā saite|metālisko saiti]]. Metāliskas īpašības piemīt lielākajai daļai no pazīstamajiem ķīmiskajiem elementiem. Metālu [[sakausējums|sakausējumi]] ir nozīmīgi [[konstrukcija|konstrukciju]] materiāli. Ķīmiskajos savienojumos metāliem var būt tikai pozitīvas [[oksidēšanas pakāpe]]s, atšķirībā no [[nemetāli]]em, kam var būt arī negatīvas vērtības. Lielākā daļa metālu brīvā veidā nav stabili un oksidējas ([[korozija|korodē]]), veidojot stabilākus savienojumus. Metāliem parasti tiek pievienoti citi metāli, lai uzlabotu to izturību un citas īpašības.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pakalpojums''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]] ir dažāda veida palīdzības sniegšana [[fiziska persona|fiziskām]] vai [[juridiska persona|juridiskām personām]] par atlīdzību. Piemēram, [[prece|preču]] [[tirdzniecība]] vai to piegāde [[pircējs|pircējam]] ir pakalpojums, atšķirībā no šo preču [[ražošana]]s. Plaši izplatīts pakalpojumu veids ir juridiskās, finanšu, vadības u.c. konsultācijas.

sentences:
{{citas nozīmes|personāžu|Zirnekļcilvēks (nozīmju atdalīšana)|Zirnekļcilvēks}}
{{Tēla infokaste
| name          = Zirnekļcilvēks
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Spider-Man547.jpg
| caption       = ''The Amazing Spider-Man'' #547
| first         = ''Amazing Fantasy'' #15 1962. gada augustā
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Tobijs Magvairs]], [[Endrū Gārfīlds]], [[Toms Holands]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Pīters Pārkers
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks-mutants
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[fotogrāfs]], [[zinātnieks]]
| title         =
| family        = Meja Pārkere (tante)
| spouse        = [[Mērija Džeina Votsone]] "Annual" vol. 1 #21 — "One More Day"
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zirnekļcilvēks''' ({{val|en|Spider-Man}}) jeb '''Pīters Bendžamins Pārkers''' ({{val|en|Peter Benjamin Parker}}) ir [[supervaronis]] ''[[Marvel Comics|Marvel]]'' komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[Amazing Fantasy]]'' 15. numurā, kas iznāca 1962. gada augustā. Zirnekļcilvēks ir Pītera Pārkera slepenā identitāte. ''[[Ultimate Spiderman]]'' komiksu sērijā pēc Pītera Pārkera nāves par Zirnekļcilvēku kļūst [[Mails Morales]], bet ''Spider-Man 2099'' sērijā — [[Zirnekļcilvēks (2099)|Migaels Ohara]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Portugal|Portugāles riteņbraucēji}}

sentences:
'''Zemsliežu pamats''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] virsbūves sastāvdaļa - montāžas elements, pie kuras attiecināmi: gulšņi, brusas un dzelzsbetona bloki un rāmji, kas kalpo spiediena pārnešanai no [[sliede]]s uz balastu (gulsnis attiecīgi tiek pielietots sliežu ceļam; brusa (pārvedbrusa) — attiecīgi tiek pielietota — [[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedām]], ceļa krustojumiem, kā arī [[Ceļa pinums|ceļa pinumiem]] un [[Ceļa savietojums|savietojumiem]], tilta brusa uz balasta - speciāls pastiprināts gulsnis mākslīgajām būvēm ar balasta klātni) vai metāla tiltiem no sliedes uz tilta garensijām (tā attiecīgi saucas — tilta brusa), bet dzelzsbetona bloki un rāmji ir pielietojami visos iepriekšminētajos gadījumos. Gulsnis no brusas atšķiras pēc savas pielietojuma vietas, kā arī tas parasti ir īsāks un tā šķērsgriezums var būt vai nu tāds pats kā brusai vai, kā ir parasti — mazāks. Brusai var piestiprināt vairāk par diviem sliežu pavedieniem vienlaikus. Izšķir dzelzsbetona vai koka vai metāla gulšņus un brusas. Dzelzs gulšņi un brusas ir reti sastopami. Tomēr pārmiju pārvedās tos bieži pielieto dzelzs brusu elektropiedziņas motora uzstādīšanai asmeņu vai [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kustīgās serdes pārlikšanai. Pēdējā laikā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji aizvien vairāk atsakās no koka gulšņu un brusu pielietošanas, dodot priekšroku dzelzsbetona gulšņu un brusu vispārīgam pielietojumam. Tomēr [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijās]], kurās kapitālais remonts ir veikts krietni sen, koka gulšņu un brusu pielietojums aizvien ir ļoti ievērojams. Dzelzsbetonam un kokam ir atšķirīgs saspiešanas elastīgās deformācijas modulis (dzelzsbetona gulsnim t.i. 30 000 — 40 000 MPa jeb 300 000 — 400 000 kgs/cm2; koka gulsnim šķērsi šķiedrām 500 — 1 000 MPa jeb 5 000 — 10 000 kgs/cm2),<ref name="Dz.bet.gulsni" /> tāpēc dzelzsbetona gulšņos obligāti jālieto gumijas starplika, t.sk. sliežu elektriskās izolācijas nodrošināšanai, bet sliežu ceļa uzturēšanas laikā uz pietiekami svarīgiem ceļiem bojātos koka gulšņus aizvien jānomaina pret koka gulšņiem. Stāvēšanas strupceļos un ceļos ar mazu kustību bieži bojāto koka gulšņu pudurus izretina ar secīgi izkārtotiem dzelzsbetona gulšņiem. Tas palīdz stingri noturēt sliežu ceļa platumu, neskatoties uz pārējiem trūkumiem. Gulšņus un brusas, ņemot vērā sliežu ceļa svarīgumu, izliek ievērojot epīras: 2000 gab./km, 1840 gab./km, 1600 gab./km, attiecīgi tas ir, skaitot pa gulšņu vai brusu garenasīm atkarībā no pielietotās epīras no 500 mm — 625 mm viena no otras. Atbildīgākās vietās, tādās kā: mākslīgās būves ar balasta klātni; līknēs ar nelielu rādiusu jeb projektēto aprēķina nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu sākot no 0,5 m/s2 un uz augšu; kā arī pārmiju pārvedās pielieto tikai lielākās epīras, t.i. tikai 2000 gab./km vai 1840 gab./km jeb attiecīgi mērot pa garenasīm — no 500 mm — 543 mm. Salaidņu ceļā abus gulšņus pirms un pēc salaidnes, mērot pa garenasīm, izvieto tuvāk -  420 mm — 500 vienu no otra. Metāla tiltos ar bezbalasta klātni, brusas vienu no otras izvieto 100 mm — 150 mm attālumā (epīra attiecīgi ir 2000 gab./km un vairāk jeb mērot pa garenasīm attālums 500 mm un mazāks), bet šķērssiju zonā, mērot pa garenasīm, ne tālāk par — 550 mm vienu no otras. Buka, ostu portālceltņu, torņa celtņu, metropolitēna sliežu ceļos (bet ne vienmēr), uz ritošā sastāva apskates grāvjiem, lokomotīvju griezuļiem u.c. lieto pusgulšņus (normāla gulšņa garums dalīts uz pusēm vai mazliet īsāks).

Gadījumos, kad nepieciešams panākt vienmērīgu dinamisko slodžu elastīgo izkliedi, padarīt stabilāku zemsliežu pamatu, aprobežoties ar esošās masas sliežu pielietošanu un nepalielināt sliežu masu, nodrošināt lielu pretestību pārvietojumiem, atteikšanos no biezas šķembu balasta kārtas, nodrošināt ilgu kalpošanas laiku un samazināt remonta izmaksas salīdzinājumā ar gulšņa režģa konstrukciju, izvēlas dzelzsbetona bloku vai rāmju zemsliežu pamatu veidu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Adolfi
|     vārds_orig = ''Franz Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LVA}})
|      m_dat_alt = no [[1945]]. gada janvāra — bez vēsts
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Latvija]], [[Vācija]]
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto Adolfi, Otīlija (dzimusi Lihtenšteina)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Magdalēna fon Lucava (''Magdalene von Lutzau'') no [[Kabile]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1,2-heksāndiola struktūrformula
|       citi nosaukumi = heksametilēnglikols
|           CAS numurs = 629-11-8
|      ķīmiskā formula = C6H14O2
|              molmasa = 118,18
|              blīvums = 1120
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C
| šķīdība ūdenī        = 5000 g/l pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''1,6-Heksāndiols''' (HOCH2(CH2)4CH2OH) pieder pie divvērtīgajiem [[spirti]]em jeb [[dioli]]em. 1,6-Heksāndiols ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas kūst 42 °C temperatūrā, vārās pie 250 °C un labi šķīst [[Ūdens|ūdenī]] un [[etanols|spirtā]]. Slikti šķīst karstā [[ēteris|ēterī]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref> Kristalizējas no ūdens kā adatveida kristāli.

sentences:
i.]]
'''Magdeburgas tiesības''' ({{val-de|Magdeburger Recht}}) ir viena no pazīstamākajām [[pilsēta|pilsētu]] tiesību sistēmām. Izveidojusies 13. gadsimtā [[Vācija|vācu]] pilsētā [[Magdeburga|Magdeburgā]] kā [[feodālisms|feodālās]] pilsētu tiesības, saskaņā ar kurām tika regulēta pilsētnieku pašpārvalde, ekonomiskā darbība (amatniecība, tirdzniecība un [[cunfte]]s), īpašumtiesības un šķiriskās attiecības.

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Bezengi
| attēls       =
| paraksts     =
| karte        =
| vietaskarte  = Kaukāzs#Kabarda-Balkārija
| reljefa_karte = jā
| paraksta_izvietojums = right
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      = [[Lielais Kaukāzs]]
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=43 | plat_m=03 | plat_s=25| plat_NS=N
| gar_d=43| gar_m=05| gar_s=49| gar_EW=E
| platība      = >40
| garums       = ~14
| platums      =
| kritums      =
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Bezengi''' ({{val|ru|Безенги}}) vai '''Ullučirans''' ({{val-krc|Уллу чыран}} — ‘Lielais ledājs’) ir [[šļūdonis]] [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] grēdas ziemeļu nogāzē.<ref>{{PZT|110}}</ref> Izvietojies [[Krievija]]s dienvidrietumos [[Kabarda-Balkārija|Kabardas-Balkārijas]] republikā. Sākas no [[Bezengi siena]]s, plūst ziemeļaustrumu virzienā aptuveni 14 km garumā. Noslīd līdz aptuveni 2000 m vjl, kur no tā sākas Bezengi Čerekas upe. Austrumos no ledāja atrodas Lielā Kaukāza otra augstākā virsotne [[Dihtau]].

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Królestwo Polskie''
''Царство Польское''
|nosaukums_latv_val  = Polijas Karaliste
|sugasvārds          = Polijas Karaliste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Krievijas Impērija]]s daļa
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = konstitucionālā monarhija
|
|
|gads_sākums         = 1815. gads
|gads_beigas         = 1915. gads
|
|event_start = Vīnes kongress
|date_start  = {{dat|1815|6|9||bez}}
|event_end   = Vācijas okupācija
|date_end    =
|
|event1      = Pievislas apgabals
|date_event1 = 1867. gads
|event2      =
|date_event2 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Varšavas hercogiste
|flag_p1     = Banner_of_the_Duchy_of_Warsaw.svg
|p2          =
|flag_p2     =
|s1          =
|flag_s1     =
|s2          =
|flag_s2     =
|
|image_flag    = Royal_Standard_of_the_Tsar_of_Poland_(1815–1830).svg
|flag          =
|flag_type     = Karogs līdz 1831. gadam
|
|image_coat    = RU_COA_Kingdom_of_Poland_(1815-1915).svg
|symbol        =
|symbol_type   = Ģerbonis
|
|image_map     = Congress_Poland_1815.svg
|image_map_caption  = Polijas Karaliste 1815. gadā
|
|galvaspilsēta = [[Varšava]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Z nami Bóg!''
|national_anthem  = ''Pieśń narodowa za pomyślność króla''
|kopīgas_valodas  = [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|reliģija         = katolicisms
|nauda            = [[zlots]], [[Krievijas rublis|rublis]]
|
|leader1      = [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]]
|leader2      = Nikolajs II
|year_leader1 = 1815–1825 (pirmais)
|year_leader2 = 1894–1915 (pēdējais)
|title_leader = [[Polijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|representative1      =
|representative2      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|title_deputy =
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|footnotes     =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Jurijs Ņikuļins
| vārds_orig = ''Юрий Никулин''
| attēls = I nikulin.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1921|12|18}}
| dz. vieta = {{flag|Krievijas PFSR}}, [[Demidova]]
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|1997|8|21|1921|12|18}}
| miršanas vieta = {{RUS}}, [[Maskava]]
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris]], [[klauns]]
| darbības gadi = 1947—1983
| dzīvesbiedrs = Tatjana Pokrovska
| mājaslapa =
| apbalvojumi = [[Padomju Savienība|PSRS]] Tautas skatuves mākslinieks (1973)<br />[[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1990)
| dzimums = V
}}
'''Jurijs Ņikuļins''' ({{val-ru|Ю́рий Влади́мирович Нику́лин}}; dzimis {{dat|1921|12|18}} [[Demidova|Demidovā]] ([[Krievijas PFSR|KPFSR]]), miris {{dat|1997|8|21}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Padomju Savienība|padomju]]/[[krievi|krievu]] aktieris un [[cirks|cirka]] mākslinieks, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1973). Vairākās filmās skan arī viņa izpildītās dziesmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Sevidžs
|     vārds_orig = ''Adam Savage''
|         attēls = AdamSavageJul2011 cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sevidžs 2011. gadā
|        dz_gads = 1967
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, aktieris, pedagogs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džulija Sevidža (kopš 2002. gada)
|          bērni = 2
|       paraksts =
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Tiša Mākslas skola]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ādams Vitnijs Sevidžs''' ({{val|en|Adam Whitney Savage}}; dzimis {{dat|1967|7|15}})<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chase's calendar of events 2009|author=The Editors of Chase's|year=2009|publisher=[[McGraw-Hill Professional]]|location=|isbn=978-0-07-159956-6|page=363|pages=|url=http://books.google.com/books?id=WoV51PohNjwC&pg=PA363&dq=%22Adam+Savage%22+%221967%22&ei=VIe7TdLTE8fz0gG9rsnLBQ|accessdate=}}</ref> ir amerikāņu [[Industriālais dizains|industriālā dizaina]] un [[Specefekts|specefektu]] projektētājs un inženieris, aktieris, pedagogs un televīzijas personība. Iepriekš darbojies (kopā ar [[Džeimijs Hainemens|Džeimiju Hainemenu]]) kā ''[[Discovery Channel]]'' televīzijas raidījumu "[[Mītu grāvēji]]" un ''[[Unchained Reaction]]'' vadītājs.<ref name="skeptics_2008">{{cite interview|title=Skeptics’ Guide to the Universe #215 with guest Adam Savage|subject=Adam Savage|interviewer=Steve Novella, ''et al.''|program=''The Skeptics Guide to the Universe''|url=http://brainonink.wordpress.com/2009/09/08/skeptics-guide-to-the-universe-215-with-guest-adam-savage/|date=August 20, 2008|accessdate=November 18, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219061010/http://media.libsyn.com/media/skepticsguide/skepticast2008-08-20.mp3|archivedate=2008-12-19|deadurl=no}}</ref> Viņa [[Makets|maketi]] izmantoti vairākās lielbudžeta filmās, ieskaitot "[[Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums]]" and "[[Matrikss atjaunots]]". Viņš ir redzama figūra [[Zinātniskais skepticisms|skepticisma]] kopienā. Sevidžs dzīvo [[Sanfrancisko]] ar sievu Džuliju un diviem dēliem dvīņiem.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Ariane 5G+
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]
| raķešu grupa = [[Ariane 5]]
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = [[EADS SPACE Transportation|EADS]]
| augstums = 52 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 747 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa =
| GTO masa = 7100 kg
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits = 3
| veiksmīgie = 3
| avārijas =
| daļēji =
| pirmais = 02.03.2004
| pirmais pavadonis =
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P238}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H158}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPS L10}}
  }}
}}
'''''Ariane 5G+''''' bija ''[[Arianespace]]'' [[nesējraķete]]s ''[[Ariane 5]]'' modifikācija.

sentences: 1938. gada 31. janvāra lēmums līdz 15. aprīlim pagarināt [[NKVD nacionālās operācijas]] poļu, latviešu, vācu, igauņu, somu, grieķu, irāņu, [[Harbina|harbiniešu]], ķīniešu un rumāņu "spiegu-diversantu kontingenta" sagrāvei ar [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]], [[Vjačeslavs Molotovs|Vjačeslava Molotova]], [[Lazars Kaganovičs|Lazara Kaganoviča]], [[Kliments Vorošilovs|Klimenta Vorošilova]], [[Anastass Mikojans|Anastasa Mikojana]] un [[Vlass Čubars|Vlasa Čubara]] parakstiem]]

sentences:
{{apvienot|Biznesa izlūkošana}}
'''Komercizpēte''' ({{val|en|business intelligence}}) ir informācijas piegāde komerclēmumu pieņemšanai. Komercizpētes sistēmas sniedz iespēju uzņēmuma darbiniekiem iegūt nepieciešamo informāciju (t.i. standarta atskaites, standarta atskaites jaunos griezumos vai jaunas iepriekš nedefinētas atskaites), neiesaistot IT personālu.
Par termina autoru uzskatāms [[Hauards Dresners]], kurš 1989. gadā pirmo reizi minēja šo terminu saistībā ar metodēm un risinājumiem lēmumu atbalstam.

sentences: '''Siltā fronte''' ir siltās [[gaiss|gaisa]] masas lēna ienākšana kādā teritorijā. Parasti tas notiek, siltajam gaisam lēni, divu — triju dienu laikā slīdot pa aukstā gaisa masu virzienā uz augšu. Lielā augstumā veidojas [[spalvmākoņi]], kas ar laiku pārvēršas par [[slāņmākoņi]]em un tad par [[lietus slāņmākoņi]]em, no kuriem ilgstoši līst vai smidzina [[smidzinošs lietus|smalks lietus]]. Spalvmākoņi izveidojas divas dienas pirms lietus un 700—800 km pirms pašas frontes līnijas, parasti 7—10 km augstumā virs [[Zeme]]s. Spalvmākoņi izskatās plāni, tie bieži pēc izskata atgādina spalvas, tie var izskatīties arī [[āķveidīgie spalvmākoņi|āķveidīgi]]. Tie neveido ēnu uz Zemes virsmu, bet gan laiž cauri [[Saule]]s gaismu. Šo mākoņu kustība ir praktiski nepamanāma un šķiet, ka tie vispār nekustas uz priekšu. Nokrišņi no šiem mākoņiem neizkrīt. Tomēr tikai pati spalvmākoņu parādīšanās vien nenozīmē, ka tuvojas siltā fronte, bet tā tuvojas tad, ja spalvmākoņus pamazām nomaina jau biezāki slāņmākoņi, kas vienmērīgā slānī noklāj visas debesis, bet pēc tam parādās arī lietus slāņmākoņi, kas atnes ilgstošu, parasti smalku lietu. Pēc šī [[lietus]], kas var ilgt visu dienu, ienāk siltais gaiss un gaisa temperatūra paaugstinās.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Ulrihs Bēlendorfs
|     vārds_orig = ''Casimir Ulrich Boehlendorff''
|         attēls = Kazimirs Ulrihs Bēlendorfs.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1825
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Mērsrags]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Pāliza
|     vārds_orig = ''Johann Palisa''
|         attēls = Johann Palisa.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Tropava]], [[Austroungārija]], ([[Opava]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = observatorija [[Pula|Pulā]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[asteroīds|asteroīdu]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 9
|lv = Deviņi
}}
'''9''' ('''deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[8 (skaitlis)|8]] un [[10 (skaitlis)|10]]. Tas ir lielākais [[cipars]] decimālajā skaitīšanas sistēmā.

sentences: '''Rusisms''' ({{val|fr|russisme}}, {{val|ru|русизм}}) jeb '''krievisms''' ir [[aizguvums]] no [[krievu valoda]]s kādā citā [[valoda|valodā]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] tie pastiprināti sāka ienākt kopš 9. gadsimta, pastiprinoties kultūras sakariem ar senkrievu ciltīm un sākot ar 18. gadsimtu, [[Latvija]]i nokļūstot [[Krievijas Impērija]]s sastāvā un no 1940. gada līdz 1991. gadam atrodoties [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā, kur tika īstenota [[pārkrievošana]]s politika.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Enciklopēdijas - Latvijas vēstures enciklopēdija. Pārkrievošana |work= Letonika.lv. |url= http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana/32625 |accessdate= 2013. gada 12. janvārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304194330/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana%2F32625 |archivedate= 2016. gada 4. Marts }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce| title= «Padomju normu» spēkā uzturēšana latviešu valodā nav pieņemama |author= Jānis Priedkalns |date= 2007. gada 5. oktobris |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] | url= http://www.apollo.lv/zinas/padomju-normu-speka-uzturesana-latviesu-valoda-nav-pienemama/365686 | accessdate= 2013. gada 12. janvārī | language= latviski}}</ref> Krievu valodai bija arī liela nozīme kā tuvākai kontaktvalodai, ar kuras starpniecību latviešu valodā ieplūda dažādu citu valodu aizguvumi.<ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 Tuvākās kontaktvalodas aspekts] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110527185131/http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 |date={{dat|2011|05|27||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Pārvietot|Šālzē}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Šālezers
|attēls=Schaalsee im Morgendunst.jpg
|map = Vācija
| plat_d=53 | plat_m=35 | plat_s=25 | plat_NS=N
| gar_d=10 | gar_m=54 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=24
|garums=13,8
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=71,5
|tilpums=0,39
|augstums_vjl=35
|izteka=[[Šāle]]
|baseins=180
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Carentīne]]
}}
'''Šālezers''' ({{val|de|Schaalsee}}) ir [[ezers]] [[Vācija]]s ziemeļu daļā, uz [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigas-Holšteinas]] un [[Mēklenburga-Rietumpomerānija|Mēklenburgas-Rietumpomerānijas]] robežas. [[2000. gads|2000]]. gadā nodibināts [[biosfēras rezervāts]]. Lielākā sala — Kampenverdere.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārdabiskais Venēcijā
| operators =
| attēls = Haunting-in-Venice-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents = * Kenets Brana
* [[Džūdija Hoflunda]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Saimons Kinbergs]]
| scenārijs = [[Maikls Grīns]]
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Kails Allens]]
* [[Kamila Kotēna]]
* [[Džeimijs Dornans]]
* [[Tīna Feja]]
* [[Džūds Hills]]
* [[Alī Kāns]]
* [[Emma Lērda]]
* [[Kellija Reilija]]
* [[Rikardo Skamarčo]]
* [[Mišela Jeo]]
| mūzika = [[Hildura Gudnadotira]]
| oriģinālnos = ''A Haunting in Venice''
| studija = * ''Kinberg Genre''
* ''The Mark Gordon Company''
* ''TSG Entertainment''
* ''Agatha Christie Limited''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|11|Londona|2023|9|14|Latvija}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|122,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt22687790/|title=A Haunting in Venice (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārdabiskais Venēcijā"''' ({{Val|en|A Haunting in Venice}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]], bet scenārija autors [[Maikls Grīns]]. Tā daļēji ir balstīta uz [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] 1969. gada romānu "[[Veciem grēkiem garas ēnas]]" (''Hallowe'en Party''). Šis ir filmas "[[Nāve uz Nīlas (filma)|Nāve uz Nīlas]]" (2022) turpinājums, kā arī trešā filma, kurā Brana atveido beļģu detektīvu [[Erkils Puaro|Erkilu Puaro]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/kenneth-branagh-haunting-in-venice-trailer-1235539800/|title=Kenneth Branagh Battles Supernatural Forces in ‘Haunting in Venice’ Trailer|last=Vlessing|first=Etan|website=The Hollywood Reporter|access-date=2023-09-22|date=2023-07-19|language=en-US}}</ref> Pārējās lomas atveido [[Kails Allens]], [[Kamila Kotēna]], [[Džeimijs Dornans]], [[Tīna Feja]], [[Džūds Hills]], [[Alī Kāns]], [[Emma Lērda]], [[Kellija Reilija]], [[Rikardo Skamarčo]] un [[Mišela Jeo]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus penduliflorus 004.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus penduliflorus
| suga_lv = Nokarenais tragantzirnis
| binomial = Astragalus penduliflorus
| kategorijas =
| autors = Lam.
}}'''Nokarenais tragantzirnis''' (''Astragalus penduliflorus'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tai ir ļoti šaurs izplatības areāls — tā ir sastopama tikai vietumis [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Mazskaitlīgas atradnes konstatētas [[Skandināvija|Skandināvijā]], [[Centrāleiropa|centrālajā]] un [[Rietumeiropa|rietumu Eiropā]], kā arī [[Latvija|Latvijā]], kur tai ir neliela, bet ilggadīgi stabila populācija [[Latgale|Latgalē]].

sentences:
{{Infobox ethnic group
|group      = Ungāri
(''Magyarok'')
|image      =
|caption = 1. rindā: [[Ālmošs]]{{•}}[[Ištvāns I]]{{•}}
[[Māķāšs Huņadi]]{{•}}[[Gābors Betlens]]{{•}}[[Ferencs II Rākoci]]
2. rindā: [[Jānošs Bojai]]{{•}}[[Ištvāns Sēčeņi]]{{•}}
[[Jānošs Araņs]]{{•}}[[Roza Laborfalvi]]{{•}}[[Jozefs Ētvešs]]
3. rindā: [[Lorānds Ētvešs]]{{•}}[[Vilma Hugonnai]]{{•}}
[[Tivadars Kostka Čontvāri]]{{•}}[[Bēla Bartoks]]{{•}}[[Miklošs Horti]]
4. rindā: [[Zoltāns Kodājs]]{{•}}[[Emma Orci]]{{•}}
[[Jānošs Kādārs]]{{•}}[[Ža Ža Gabora]]{{•}}[[Pēters Esterhāzi]]

|population = apmēram '''13,2—14,5 miljoni'''
|region1    = '''Ungārijas kaimiņi'''
|pop1       = apm. '''2,2 miljoni'''
|ref1       =
|region2    = {{ROU}}
|pop2       = 1 227 623{{spaces|2}}(2011)
|ref2       = {{lower|<ref name="insse3">[http://www.recensamantromania.ro/wp-content/uploads/2013/07/REZULTATE-DEFINITIVE-RPL_2011.pdf "Comunicat de presă privind rezultatele definitive ale Recensământului Populaţiei şi Locuinţelor – 2011"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200509213807/http://www.recensamantromania.ro/wp-content/uploads/2013/07/REZULTATE-DEFINITIVE-RPL_2011.pdf |date={{dat|2020|05|09||bez}} }}, at the 2011 Romanian census site; accessed July 11, 2013</ref>}}
|region3    = {{SVK}}
|pop3       = 458 467{{spaces|2}}(2011)
|ref3       = {{lower|<ref name="SlovH">2001 Slovakian Census</ref>}}
|region4    = {{SRB}}
|pop4       =  253 899 {{spaces|2}}(2011)
|ref4       = {{lower|<ref name="SerbiaH">2011 Serbian Census</ref>}}
|region5    = {{UKR}}
|pop5       = 156 566{{spaces|2}}(2001)
|ref5       = {{lower|<ref>[http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/ National composition of population] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080323110131/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/ |date=23.03.2008 }}</ref>}}
|region6    = {{AUT}}
|pop6       = 40 583{{spaces|2}}(2001)
|ref6       = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20050512113957/http://www.statistik.at/gz/umgangssprache1.pdf 2001 Austrian census]</ref>}}
|region7    = {{CRO}}
|pop7       = 16 595{{spaces|2}}(2001)
|ref7       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.human-rights.hr/dokumenti/polozajnm.htm |titel=Položaj Nacionalnih Manjina U Republici Hrvatskoj – Zakonodavstvo I Praska |access-date=15.07.2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070516060653/http://www.human-rights.hr/dokumenti/polozajnm.htm |archivedate=16.05.2007 }}</ref>}}
|region8    = {{SLO}}
|pop8       = 6243{{spaces|2}}(2002)
|ref8       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/slov_en.pdf |titel=Slovenia |access-date=15.07.2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060919155409/http://www.ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/slov_en.pdf |archivedate=19.09.2006 }}</ref>}}
|region9    = '''Pārējā Eiropa'''
|pop9       = apm. '''0,3–0,5 miljoni'''
|ref9       =
|region10   = {{GER}}
|pop10      = 120 000{{spaces|2}}(2004)
|ref10      = {{lower|<ref name="buod.de">[http://www.buod.de/D/kere-d.htm ''Bund Ungarischer Organisationen in Deutschland''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060206070654/http://www.buod.de/D/kere-d.htm |date=06.02.2006 }}</ref>}}
|region11   = {{FRA}}
|pop11      = 100 000—200 000{{spaces|2}}(2004)
|ref11      = {{lower|<ref name="buod.de"/>}}
|region12   = {{GBR}}
|pop12      = 80 135{{spaces|2}}(2001)
|ref12      =
|region13   = {{SWE}}
|pop13      = 40 000–70 000
|ref13      =
|region14   = {{CZE}}
|pop14      = 14 672{{spaces|2}}(2001)
|ref14      = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20060613165802/http://www.cvvm.cas.cz/upl/nase_spolecnost/100023s_Samanova-narodnost.pdf Národnost ve sčítání lidu v českých zemích]</ref>}}
|region15   = {{IRL}}
|pop15      = 8034{{spaces|2}}(2011)
|ref15      = <ref name="CSO Emigration">{{tīmekļa atsauce | url=http://www.cso.ie/en/media/csoie/census/documents/census2011profile6/Profile%206%20Migration%20and%20Diversity%20Commentary.pdf | title=CSO Emigration | publisher=Census Office Ireland | accessdate=January 29, 2013}}</ref>
|region16   = {{TUR}}
|pop16      = 6800{{spaces|2}}(2001)
|ref16      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|region17   = {{RUS}}
|pop17      = 3768{{spaces|2}}(2002)
|ref17      = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20081028221302/http://www.coe.int/t/e/human_rights/minorities/2._FRAMEWORK_CONVENTION_(MONITORING)/2._Monitoring_mechanism/3._State_Reports_and_UNMIK_Kosovo_Report/2._Second_cycle/PDF_2nd_SR_RussianFederation_en.pdf Russia Report to COE]</ref>}}
|region18   = {{MKD}}
|pop18      = 2003{{spaces|2}}(2002)
|ref18      = <ref>[http://www.stat.gov.mk/english/glavna_eng.asp?br=18 Republic of Macedonia – State Statistical Office] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040621055714/http://www.stat.gov.mk/english/glavna_eng.asp?br=18 |date=21.06.2004 }}</ref>
|region19   = '''[[Ziemeļamerika]]'''
|pop19      = apm. '''1,9 miljoni'''
|ref19      =
|region20   = {{USA}}
|pop20      = 1 563 081{{spaces|2}}(2006)
|ref20      = {{lower|<ref name="census">{{tīmekļa atsauce|url=http://factfinder2.census.gov/faces/tableservices/jsf/pages/productview.xhtml?pid=ACS_09_1YR_B04003&prodType=table |title=2006 community survey |publisher=Factfinder2.census.gov |date=2010-10-05 |accessdate=2013-08-22}}</ref>}}
|region21   = {{PUR}}
|pop21     = 1050
|region22   = {{CAN}}
|pop22      = 315 510{{spaces|2}}(2006)
|ref22      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=The 2006 census |publisher=2.statcan.ca |date= |accessdate=2013-08-22 |archive-date=2009-06-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090625161921/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= }}</ref>}}
|region23   = '''[[Dienvidamerika]]'''
|pop23      = '''0,15–0,2 miljoni'''
|region24   = {{BRA}}
|pop24      = 80 000
|ref24      = {{lower|<ref>[http://epoca.globo.com/edic/214/soci1a.htm Revista Época Edição 214 24 June 2002] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130703152615/http://epoca.globo.com/edic/214/soci1a.htm |date=03.07.2013 }}</ref>}}
|region25   = {{CHL}}
|pop25      = 50 000
|ref25      = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache%3ADst2Ie7rL5gJ%3Awww.ikl.org.pl%2FEstudios%2FEL7%2FEL7_4.pdf |title=Hungarian Immigration in Latin America |access-date={{dat|2021|12|21||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190804165812/http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache%3ADst2Ie7rL5gJ%3Awww.ikl.org.pl%2FEstudios%2FEL7%2FEL7_4.pdf }}</ref>
|region26   = {{ARG}}
|pop26      = 40 000–50 000
|ref26      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.mfa.gov.hu/kulkepviselet/AR/es/ar_magyaro_a_vilagban/ar_moavilagban_arg.htm |title=Hungarian Embassy in Buenos Aires 20 June 2009 |publisher=Mfa.gov.hu |date=2007-03-14 |accessdate=2013-08-22 |archive-date=2009-02-01 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090201090057/http://www.mfa.gov.hu/kulkepviselet/AR/es/ar_magyaro_a_vilagban/ar_moavilagban_arg.htm }}</ref>}}
|region27   = '''[[Okeānija]]'''{{spaces|2}}([[Australia|AUS]] / [[New Zealand|NZL]])
|pop27      = '''70 000'''

|ref27      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|region28   = {{AUS}}
|pop28      = 67 616
|ref28      = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.abs.gov.au/ausstats |title=Australian Bureau of Statistics (Census 2006) |publisher=Abs.gov.au |date=2013-04-03 |accessdate=2013-08-22}}</ref>
|region29   = {{NZL}}
|pop29      = 1476
|ref29      =
|region30   = '''[[Āzija]]'''
|pop30      = apm. '''10 000'''
|ref30      =
|region31   = {{THA}}
|pop31      = 3029
|ref31      =
|region32   = {{PHL}}
|pop32      = 1114
|ref32      =
|region33   = '''[[Āfrika]]'''
|pop33      = '''10 000'''
|ref33      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|languages  = [[ungāru valoda|ungāru]]
}}
'''Ungāri''' jeb '''maģāri''' ({{val|hu|magyarok}}) ir [[ugri|ugru]] tauta un [[Ungārija]]s valsts [[nācija]], lielākā skaitā mīt arī citās [[Centrāleiropa]]s valstīs bijušās [[Austroungārija]]s teritorijā. Kopējais skaits pasaulē apmēram 14 miljoni.

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences:
{{līdzīgs|Latgalieši}}
s, [[Koknese (valsts)|Kokneses]], [[Tālava]]s valstis]]
, 1939, 1954).]]
 grāmatas "Latvieši...", 1797)]]
'''Latgaļi''', arī '''letgaļi''' vai '''leti''' ({{val-liv|lett}}, {{val-et|läti}}; latīniski rakstītajos avotos: ''Lethi, Letthigalli''; vāciski rakstītajos avotos: ''Letti, Lethi'', baltkrievu<ref>[http://litopys.org.ua/psrl3235/lytov08.htm][[Bihoveca hronika|Bihoveca hronikā]]</ref>: ''łatyhoły'') bija austrumbaltu cilts, vēlāk pārveidojās par tautību,{{fact}} kas pēc [[Vidzeme]]s līvu asimilēšanas izveidoja [[latvieši|latviešu nācijas]] pamatu.{{fact}} Rakstītajos vēstures avotos minēti kopš [[11. gadsimts|11. gadsimta]], pēc apbedīšanas tradīcijām par latgaļiem drošas ziņas ir no 6.—7. gadsimta.<ref>[http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf Elvīra Šnore un Latvijas agrā Dzelzs laikmeta pētniecība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304204925/http://www.lvi.lv/lv/LVIZ_2010_files/1numurs/E_Guscika_Elvira_Snore_LVIZ_2010_1.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }} Elīna Guščika — 2009.</ref> Iespējams, ka latgaļi Latvijas teritorijā ienākuši no DA 6.—7. gadsimta, daži uzskata, ka tie veidojušies uz vietas no senākajiem [[balti|baltu]] iedzīvotājiem. Latgaļiem bijusi noteicošā loma [[latvieši|latviešu tautas]] veidošanās procesā 13.-16. gadsimtos. [[Livonijas Konfederācija]]s pastāvēšanas laikā [[Rīgas arhibīskapija]]s „[[Letu gals|Letu galā]]” dzīvojošo latgaļu valoda saplūda ar citu novadu izloksnēm, izveidojot [[latviešu valoda|latviešu valodu]]. [[Hidronīmi]] ar sakni let-, lat- saglabājušies līdz mūsu dienām (piemēram Latvīte, [[Letes]] ezers). Vēl 17. gadsimtā latgaļi saukti par „latvjiem” un no šī vārda vēlāk radies vārds „latvietis”, ar kuru sāka apzīmēt arī pārējos Latvijas teritorijā dzīvojošos baltus. Ar laiku nosaukums ieguva arī teritoriālu nozīmi.

sentences: , kurā galvenās secības zvaigznes atrodas lielākajā, diagonālajā joslā]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džanmarko Tamberi
 |      vārds_orig = ''Gianmarco Tamberi''
 |          attēls = 2022-08-18 European Championships 2022 – Men's High Jump by Sandro Halank–035.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džanmarko Tamberi 2022. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|6|1}}
 |         dz_viet = {{vieta|Itālija|Čivitanova Marke}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Itālija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=76}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Marko Tamberi]]
 |           trenē =

 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 2,39 m (2016) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = [[Augstlēkšana]] (stadionā)
 |             PR2 = 2,38 m (2016)
 |           PR2_d = [[Augstlēkšana]] (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =

 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =

 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{ITA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Bronze|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2022]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Glāzgova 2019|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|Toruņa 2021|Augstlēkšana}}
}}
'''Džanmarko Tamberi''' ({{val|it|Gianmarco Tamberi}}; dzimis {{dat|1992|6|1}}) ir [[Itālija]]s [[vieglatlēts]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada olimpisko spēļu]] uzvarētājs un [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada pasaules čempions]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Blue Latan (Latania loddigesii).jpg
| att_nosaukums  = Zilā latānija botāniskajā dārzā [[Havajas|Havajā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Liliopsida
| klase_lv       = Viendīgļlapji
| rinda          = Arecales
| rinda_lv       = Palmu rinda
| dzimta         = Arecaceae
| dzimta_lv      = Palmu dzimta
| apakšdzimta    = Coryphoideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints          = Latania
| ģints_lv       = Latānijas
| suga           = Latania loddigesi
| suga_lv        = Zilā latānija
| kategorijas = nē
}}
'''Zilā latānija''' (''Latania loddigesi''), arī '''Raundas latānija''', '''Maurīcijas latānija'''<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/38588/0 ''Latania loddigesii''], [[Sarkanā grāmata]]</ref>  ir [[palmu dzimta]]s [[suga]]. [[Endēms|Endēma]] [[Raunda]]s salai, taču šobrīd sekmīgi reintroducēta citviet un audzēta arī kā krāšņumaugs. Tiek pārdota [[Maurīcija]]s audzētavās.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus serrata|suga_lv=Zāģzobainais ozols|binomial=Quercus serrata|attēls=Quercus serrata3.jpg|attēls2=Quercus serrata (22273500030).jpg}}
'''Zāģzobainais ozols''' ({{val-la|Quercus serrata}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Ķīna|Ķīnā]], [[Taivāna (sala)|Taivānā]], [[Japāna|Japānā]] un [[Koreja|Korejā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://oaks.of.the.world.free.fr/quercus_serrata.htm|title=Quercus serrata|website=oaks.of.the.world.free.fr|access-date=2023-09-03}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'' līniju maršruts, plānots maršruts ''[[NorGer]]'']]
'''''NordLink'''''<ref>[https://www.dw.com/ru/nordlink-soedinil-vetroparki-germanii-i-gjes-norvegii/a-57689153 Подводный кабель NordLink соединил ветропарки Германии и ГЭС Норвегии] dw.com</ref> ir zemūdens kabelis caur [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru,]] kas savieno [[Norvēģija]]s un [[Vācija]]s elektrotīklus un tādējādi dod iespēju apmainīties ar elektrību. Projektu vada Norvēģijas tīkla operators ''[[Statnett]]'' un Vācijas tīkla operators ''[[Tennet PSO|TenneT]]'' un valsts attīstības banka ''KfW''. Izmaksas ir aptuveni 2 miljardi eiro, kas tiks vienlīdzīgi sadalīti starp Norvēģijas un Vācijas partneriem.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Tauera tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Tower Bridge''
|attēls               = Tower bridge London Twilight - November 2006.jpg
|attēla paraksts      =
| oficiālais nosaukums    =
| pushpin_map = Londonas centrs#Londona
| latd  = 51.505556 | latNS  = N
| longd =  0.075556 | longEW = W
|transporta veids     = [[Automašīna]]s
|šķērso               = [[Temza|Temzu]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Anglija|Londona}}
|apkalpo              = Bridge Hause Estates
|arhitekts            = Horācijs Džonss
|tilta tips           = [[paceļamais tilts]]
[[piekartilts]]
|materiāli            = [[betons]]
[[tērauds]]
[[granīts]]
[[akmens]]
[[ķieģelis|ķieģeļi]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        = 4
|posma garums         =
|garums               = 244 metri
|platums              =
|augstums             = 42,5 metri
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          = 1886
|celtniecība          = 1886-1894
|atklāts              = {{dat|1894|6|30}}
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = ap 80 miljoniem latu
}}
<mapframe text="Tauera tilts" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q83125"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tiek meklētas partneres kāzām
 | oriģinālnos = ''Mike and Dave Need Wedding Dates''
 |      attēls = Mike and Dave Need Wedding Dates.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Džeiks Zimanskis]]
 |  producents =
* [[Pīters Černins]]
* [[Džonatans Levains]]
* [[Deivids Redijs]]
* [[Dženo Topinga]]
 |   scenārijs =
* [[Endrjū Dž. Koens]]
* [[Brendans O'Braiens]]
 |     aktieri =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Ādams Devains]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Stīvens Rūts]]
 |      mūzika = [[Džefs Kardoni]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Chernin Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2016|7|8||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mike-and-dave-need-wedding-dates-2016|title=Mike and Dave Need Wedding Dates|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2019|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191204084347/https://bbfc.co.uk/releases/mike-and-dave-need-wedding-dates-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mikeanddave.htm|title=Mike and Dave Need Wedding Dates (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|77,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tiek meklētas partneres kāzām"''' ({{val|en|Mike and Dave Need Wedding Dates}}) ir 2016. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džeiks Zimanskis]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Anna Kendrika]], [[Ādams Devains]], [[Obrija Plaza]] un [[Stīvens Rūts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|7|8||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Glābējpeles Austrālijā
| attēls                   = Rescuersduposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rescuers Down Under''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Hendels Batojs]]
* [[Maiks Gabriels]]
| producents               = [[Tomass Šūmahers]]
| scenārija autors         =
* [[Džims Kokss]]
* [[Kerijs Kirkpatriks]]
* [[Bairons Simpsons]]
* [[Džo Ranfts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Ņūhārts]]
* [[Eva Gabora]]
* [[Džons Kendijs]]
* [[Ādams Raiens]]
* [[Džordžs S. Skots]]
* [[Tristans Rodžerss]]
| mūzika                   = [[Brūss Brotons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|11|16||bez}}
| ilgums                   = 78 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190407234646/http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]27,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rescuersdownunder.htm|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Glābējpeles]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Eiropas koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1949. gadā
|valsts       = Eiropas Savienība
|vieta        = [[Brige]] un [[Varšava]]
|tips         = Institūts
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     = 140
|studenti     = 420
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.coleurope.eu/ coleurope.eu]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Parka infokaste
| name            = Buenosairesas parks
| photo           = Աջափնյակ վարչական շրջան.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             =
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 40 | latm  = 11 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 44 | longm = 28 | longs = 14 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| area            = 2 ha
| elevation       =
| created         = 2012
| designer        =
| etymology       =
| operator        = [[Erevānas pilsētas dome]]
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = atvērts visu gadu
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pāri Visumam
| attēls                   =  Across the universe (2007 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Across the Universe''
| žanrs                    = muzikāla filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džūlija Teimora]]
| producents               =
* [[Metjū Gross]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klements]]
* [[Īens La Frenē]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Stērdžess]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Džo Andersons]]
* [[Mārtins Luters Makojs]]
* [[T.V. Karpio]]
* [[Deina Fuksa]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gross Entertainment]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Team Todd]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|14|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/across-universe-2007|title=Across the Universe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|29,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acrosstheuniverse.htm|title=Across the Universe (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pāri Visumam"''' ({{val|en|Across the Universe}}) ir 2007. gada romantiska drāma, kuras režisore ir [[Džūlija Teimora]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Stērdžess]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Džo Andersons]], [[Mārtins Luters Makojs]], [[T.V. Karpio]] un [[Deina Fuksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Francijas franks''' ([[Franču valoda|franču]]: ''franc français'') bija 14.–17. gadsimta zelta monēta, no 1795. gada 7. aprīļa līdz 2002. gada 17. februārim [[Francija]]s galvenā naudas vienība.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Kompfners
|          vārds_orig = Rudolf Kompfner
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1977
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 3
|             m_vieta = [[Stanforda|Stanfordā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Austrija]], [[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība = [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes austrietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rūdolfs Kompfners''' (''Rudolf Kompfner''; dzimis {{dat|1909|05|16}}, miris {{dat|1977|12|03}}) bija austriešu [[arhitekts]], vēlāk fiziķis un inženieris. Pazīstams kā [[skrejviļņa lampa]]s izgudrotājs. Strādājis par arhitektu līdz [[1941]]. gadam, interesējies par [[fizika|fiziku]] un [[elektronika|elektroniku]]. [[II pasaules karš|Kara]] laikā piedalījies slepenā [[mikroviļņi|mikroviļņu]] lampu izstrādes projektā [[Birmingema]]s Universitātē. [[1943]]. gadā ieteicis neparastu mikroviļņu ģenerēšanas principu bez tolaik pierastajiem [[svārstību kontūrs|kontūriem]] un [[dobumrezonators|rezonatoriem]], pamatojoties uz [[elektrons|elektronu]] kūļa un līdzās pa spirāli skrejoša [[elektromagnētiskais vilnis|elektromagnētiskā viļņa]] mijiedarbību.<ref>J. Sedovs. Aizraujoši par elektroniku. Rīga, "Zinātne", 1985.</ref> [[1951]]. gadā viņam piešķirts fizikas doktora grāds [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. [[1973]]. gadā saņēmis [[IEEE]] (Elektrības un elektronikas inženieru institūta) Goda medaļu, bet 1974. gadā - Nacionālo Zinātnes medaļu.

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Haile Selasije I
| vārds_orģ           =ኃይለ፡ ሥላሴ
| attēls              =Addis Ababa-8e00855u.jpg
| amats               =[[Etiopijas imperators]]
| term_sākums         ={{dat|1930|11|2|n}}
| term_beigas         ={{dat|1974|9|12|n}}
| priekštecis         =[[Zaudisu I]]
| pēctecis            =
| dzim_dati           ={{dat|1892|7|23}}
| dzim_vieta          =[[Ejersa Goro]], {{flaga|Etiopija}} [[Etiopija]]
| mir_dati            ={{dat|1975|8|27}} (83 gadu vecumā)
| mir_vieta           =[[Adisabeba]], {{flaga|Etiopija}} [[Etiopija]]
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =[[Ras]] [[Makonens Voldē Mikaēls]]
| māte                =Ješimebeta Ali
| dzīvesb             =Menena Esfava
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =[[Etiopijas Ortodoksālā baznīca]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona hercegovinae
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona hercegovinae <small>Brancelj, 1990</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona hercegovinae''''' ir ūdensblusu suga. Apdzīvo [[Karsta process|karsta procesos]] radušos veidojumus pie saldūdens ezeriem [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]].<ref name="IUNC"/> Abām, ''Alona hercegovinae'' un ''[[Alona smirnovi]]'', sugām ir izteiktas pazemes iedzīvotāju pazīmes: ir reducēts [[acis|acu]] aparāts.<ref name="Brancelj1992"/> Tas ir zemūdens vēžveidīgais, kas apdzīvo pazemes alas (stigobionts<ref name="Brancelj1990"/>).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Korbela
| oriģinālnosaukums    = ''Base Jean Corbel''
| attēls               = Corbel station 1.JPG
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{FRA}}
| latd=78| latm=54| lats=12| latNS=N
| longd=12| longm=07| longs=09| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1956
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Pola Emīla Viktora Polārais institūts|IPEV]]
| pers_vasara          = 8
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Korbela''' ({{val|fr|Base Jean Corbel}}) ir [[Francija]]s vasaras [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.institut-polaire.fr/ipev/infrastructures/les-bases/arctique/ |title=L’AWIPEV : Base Arctique Franco-Allemande Spitzberg. |access-date={{dat|2019|09|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902214217/https://www.institut-polaire.fr/ipev/infrastructures/les-bases/arctique/ |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos 5 km uz dienvidaustrumiem no [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Izveidota 1956. gadā, to pārvalda [[Pola Emīla Viktora Polārais institūts]] (IPEV). Nosaukta par godu franču ģeogrāfam [[Žans Korbels|Žanam Korbelam]]. 2003. gadā Korbelas stacija tika iekļauta [[AWIPEV]] pētniecības bāzes struktūrā.<ref>[https://www.espace-sciences.org/sciences-ouest/304/dossier/le-nouveau-camp-de-base-du-grand-nord Le nouveau camp de base du grand Nord]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Bartonella.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Bartonellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Bartonella
| ģints_lv =
| suga =Bartonella bacilliformis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Bartonella bacilliformis''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] kustīgas baktērijas. [[Baktēriju morfoloģija|Nūjiņu]] forma; 2–3 × 0.2–0.5 μm. Patogēna [[Cilvēks|cilvēkam]].<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Baktērijas izplata [[Dienvidamerika]]s [[Kožodiņu dzimta|kožodiņi]] ''[[Lutzomyia verrucarum]]''.<ref name="XuChai2002"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums=
|binomial=Achillea nobilis (L.)
|attēls=Achillea nobilis RF.jpg
|att_izmērs=200px
|att_nosaukums=
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|klase_lv=Divdīgļlapji
|rinda=Asterales
|rinda_lv=Asteru rinda
|dzimta=Asteraceae
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|ģints=Achillea
|ģints_lv=Pelašķi
|suga=Achillea nobilis
|suga_lv=Dižais pelašķis
|kategorijas=nē
}}
'''Dižais pelašķis''' (''Achillea nobilis'') ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[Pelašķi|pelašķu ģints]] augu suga, kura dabā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidu]] un dienvidaustrumu daļā, kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Centrālāzija|Centrālāzijā]].  [[Latvija|Latvijā]] dižais pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļos no sugas pamatizplatības areāla.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/achillea-nobilis-l/|title=dižais pelašķis - Achillea nobilis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-19}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''PAO KAMAZ''
| native_name = ''ПАО КАМАЗ''
| logo = Typeface logo of KAMAZ.svg
| caption =
| type = Publiska akciju sabiedrība
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1969. gads
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Naberežnije Čelni]]
| location_country = {{RUS}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[autobūve]]
| products = [[kravas mašīna]]s, [[autobuss|autobusi]], speciālā tehnika
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner = ''[[Rosteh]]'' (47,1 %)
''Avtoinvest'' (23,54 %)
''[[Daimler Truck]]'' (15,00 %)
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [https://kamaz.ru/ kamaz.ru]
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoetiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С4Н6О3
|molmasa=102,09
|kušanas temperatūra=36,5 °C ({{nz}})
|viršanas temperatūra=<100 °C sadalās
}}
'''Acetoetiķskābe''' (3-oksobutānskābe, acetiletiķskābe, dietiķskābe, CH3−CO−CH2−СООН) ir vienkāršākā β-keto[[karbonskābe]]. Acetoetiķskābe ir bezkrāsains, viskozs, nestabils šķidrums, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Acetoetiķskābes sāļus un esterus sauc par '''acetoacetātiem'''. Svarīgākais acetoetiķskābes esteris ir [[etilacetoacetāts]].

sentences:
{{mazais burts}}
{{Mobilā telefona infokaste
| nosaukums        = ''iPhone 4S''
| attēls           =
| attēls paraksts  = Melns ''iPhone 4S''.
| ražotājs         = ''[[Apple Inc.]]''
| sērija           =
| operators        =
| tīkls            = [[GSM]], [[CDMA]]
| izlaists         = 2011. gada 14. oktobrī
| tips               =
| izmērs             = 115,2 mm augsts
58,6 mm plats
9,3 mm biezs
| svars              = 140 [[grams|grami]]
| os                 = '''Oriģinālā:''' [[iOS 5|iOS 5.0]]
'''Pašreizējā:''' [[iOS 9|iOS 9.3.5]], izlaista {{start date|mf=yes|2016|01|19}}
| cpu                = 1,0 GHz ([[Zemtaktēšana|Zemtaktēts]] uz 800 MHz) [[dual-core]] ARM Cortex-A9
| operatīva atmiņa   = 512 MB [[DDR2 RAM]]<ref name=ifixit-teardown />
| atmiņa             = 8, 16, 32, vai 64 GB
| atmiņas karte      =
| akumulators        = 3,7V, 5,3Whr (~1430mAh)<ref name="anandtech 4s review" />
| datu ievade        =
| displejs           =
| aizmugurējā kamera =
| priekšējā kamera   =
| mediju formāti =
| zvanu signals  =
| savienojamība  = [[Wi-Fi]] ([[IEEE 802.11|802.11]] [[IEEE 802.11#802.11b|b]]/[[IEEE 802.11#802.11g|g]]/[[IEEE 802.11#802.11n|n]]) {{nowrap|(tikai 2,4 [[Hercs|GHz]] )}}
[[Bluetooth 4]].0

'''Combined GSM/CDMA antenna:''' [[multi-band|quad-band]] [[GSM]]/[[GPRS]]/[[Enhanced Data Rates for GSM Evolution|EDGE]]
([[GSM frequency bands|800 850 900 1,800 1,900]] MHz)
Quad-band [[Universal Mobile Telecommunications System|UMTS]]/[[High-Speed Downlink Packet Access|HSDPA]]/[[High-Speed Uplink Packet Access|HSUPA]]
([[UMTS frequency bands|800 850 900 1,900 2,100]] MHz) (800 MHz neizziņots)
[[multi-band|Dual-band]] [[code division multiple access|CDMA]]/[[EV-DO Rev. A]] (800 1,900 MHz)
[[GLONASS]], [[GPS]]
| citi           = "The most amazing iPhone yet."<ref name="moto" />
| statuss        =
| priekštecis      = ''[[iPhone 4]]''
| pēctecis         = ''[[iPhone 5]]''
| ārējās saites    = {{URL|https://www.apple.com/lae/iphone-4s/specs/}}
}}
{{iPhone modeļi}}
'''''iPhone 4S''''' ir ''[[Apple Inc.]]'' ražots [[viedtālrunis]] ar skārienjutīgu ekrānu. Tas ir piektās paaudzes ''[[iPhone]]'' produkts un tas ir arī saglabājis tādu pašu ārējo dizainu kā iepriekšējās paaudzes modelis, taču šajā versijā ir uzlabotas iekšējās tehniskās daļas un [[operētājsistēma]]. Tālruņa programmatūrā iekļauta ''iCloud'' datu glabātuve un ''[[Siri]]'' balss atpazīšanas programma, kas ļauj dažas tālruņa funkcijas pārvaldīt ar balsi.

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto tabulas virsraksti, jāizlabo kļūdas}}
{{kategorijas+}}
{{vikisaites+}}
{{ievads+}}
{{atsauces+}}
{| class="wikitable"
|+ Saeimas vēlētas amatpersonas
|-
! Nr.!!Amats!!Vārds!!Ievēlēšanas datums!!Termiņš (gadi)!!Pārvēlēšanās datums!!Kandidatūras izvirzītājs!!Termiņš pēc kārtas konkrētai personai!!Termiņu ierobežojumi (ja ir)
|-
| 1||[[Latvijas Valsts prezidents|Valsts prezidents]]||[[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]||02.06.2011||4||02.06.2015||Saeimas deputāti||pirmais||astoņi gadi no vietas
|-
| 2||[[Latvijas Valsts kontrolieris|Valsts kontrolieris]]||[[Elita Krūmiņa]]||17.01.2013||4||17.01.2017||||||
|-
| 3||Valsts kontroles padomes loceklis||Inga Vārava||21.02.2013||4||21.02.2017||||||
|-
| 4||Valsts kontroles padomes loceklis||Aivars Ērglis||15.12.2011||4||15.12.2015||||||
|-
| 5||Valsts kontroles padomes loceklis||Lelde Dimanta||15.12.2011||4||15.12.2015||||||
|-
| 6||Valsts kontroles padomes loceklis||Marita Salgrāve||10.03.2011||4||10.03.2015||||||
|-
| 7||Valsts kontroles padomes loceklis||Ieva Braunfelde||06.04.2010||4||06.04.2014||||||
|-
| 8||Valsts kontroles padomes loceklis||Ilze Grīnhofa||14.05.2013.||4||14.05.2017||||||
|-
| 9||[[Satversmes aizsardzības birojs|Satversmes aizsardzības biroja]] direktors||[[Jānis Maizītis]]||17.04.2013||5||17.04.2018||||||
|-
| 10||[[CVK|Centrālās vēlēšanu komisijas]] priekšsēdētājs||[[Arnis Cimdars]]||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 11||CVK loceklis||Aleksandrs Maļcevs||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 12||CVK loceklis||Ritvars Eglājs||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 13||CVK loceklis||Dzintars Kusiņš||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 14||CVK loceklis||Loreta Skaburska||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 15||CVK loceklis||Ieva Gruziņa||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 16||CVK loceklis||Kārlis Kamradzis||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 17||CVK loceklis||Sniedze Sproģe||22.03.2012||līdz 6 men. Pēc jauns Saeimas apsiprin.||||||||
|-
| 18||[[Finanšu un kapitāla tirgus komisija]]s priekšsēdētājs||[[Kristaps Zakulis]]||12.01.2012||6||12.01.2018||||||
|-
| 19||Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja vietnieks||Pēters Putniņš||20.12.2012||6||20.12.2018||||||
|-
| 20||[[Latvijas Banka]]s prezidents||[[Ilmārs Rimšēvics]]||2007.11.01.||6||21.12.2013||||||
|-
| 21||Latvijas Bankas prezidenta vietnieks||Andris Ruselis||2008.02.07.||6||07.02.2014||||||
|-
| 22||Latvijas Bankas padomes loceklis||Leonīds Gricenko||2010.06.03.||6||02.07.2016||||||
|-
| 23||Latvijas Bankas padomes loceklis||Edvards Kušners||2012.05.31.||6||31.05.2018||||||
|-
| 24||Latvijas Bankas padomes loceklis||Vita Pilsuma||2011.02.17.||6||17.02.2017||||||
|-
| 25||Latvijas Bankas padomes loceklis||Zoja Razmusa||2011.02.17.||6||17.02.2017||||||
|-
| 26||Latvijas Bankas padomes loceklis||Arvils Sautiņš||2010.06.03.||6||02.07.2016||||||
|-
| 27||Latvijas Bankas padomes loceklis||Aivars Skopiņš||2010.06.03.||6||02.07.2016||||||
|-
| 28||[[KNAB]] priekšnieks||[[Jaroslavs Streļčenoks]]||2011.11.17.||5||17.11.2016||||||
|-
| 29||[[Tiesībsargs]]||[[Juris Jansons]]||2011.03.17.||5||16.03.2016||||||
|-
| 30||NEPL Padomes priekšsēdētājs||[[Ainārs Dimants]]||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 31||NEPL Padomes priekšsēdētāja vietniece||Aija Duļevska-Cālīte||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 32||NEPL Padomes loceklis||Gints Grūbe||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 33||NEPL Padomes loceklis||Dainis Mjartāns||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 34||NEPL Padomes loceklis||Ivars Zviedris||2012.02.02.||5||02.02.2017||||||
|-
| 35||[[Latvijas Ģenerālprokurors|Ģenerālprokurors]]||[[Ēriks Kalnmeiers]]||2010.07.12.||5||12.07.2015||||||
|-
| 36||[[Latvijas Augstākā tiesa|Augstākās tiesas]] priekšsēdētājs||[[Ivars Bičkovičs]]||2008.06.05.||7||05.06.2015||||||
|-
| 37||[[Nacionālie bruņotie spēki|Nacionālo bruņoto spēku]] komandieris||[[Raimonds Graube]]||15.04.2010||4||15.04.2014||||||
|-
| 38||Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonda padomes loceklis||||||||||||||||
|-
| 39||Centrālās zemes komisijas priekšsēdētājs||||||||||||||||
|-
| 40||Ziemeļu investīciju bankas kontroles komisijas loceklis||||||||||||||||
|-
|
|}

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ričards Milhauss Niksons
| vārds_orģ           =''Richard Milhous Nixon''
| attēls              =Nixon 30-0316a.jpg
| att_izm             =200px
| apraksts            =Niksona oficiālā prezidentūras fotogrāfija
| amats               =37. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidents
| term_sākums         ={{dat|1969|1|20|N}}
| term_beigas         ={{dat|1974|8|9|N}}
| viceprezidents      =[[Spiro Agņū]] ([[1969]]—[[1973]])<br>[[Džeralds Fords]] ([[1973]]—[[1974]])
| priekštecis         =[[Lindons Džonsons]]
| pēctecis            =[[Džeralds Fords]]
| amats2              =36. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] viceprezidents
| term_sākums2        ={{dat|1953|1|20|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1961|1|20|N}}
| prezidents2         =[[Dvaits Eizenhauers]]
| priekštecis2        =[[Albens Bārklijs]]
| pēctecis2           =[[Lindons Džonsons]]
| dzim_dati           ={{dat|1913|1|9}}
| dzim_vieta          ={{flaga|ASV}} [[Jorbalinda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1994|4|22|1913|1|9}}
| mir_vieta           ={{flaga|ASV}} [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| partija             =[[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]]
| dzīvesb             =[[Peta Niksone|Telma Ketrīna "Peta" Niksone]]
| profesija           =[[jurists]]
| reliģija            =[[kvēkeri]]s
| paraksts            =Richard M. Nixon signature.png
| piezīmes            =
}}
'''Ričards Milhauss Niksons''' ({{val|en|Richard Milhous Nixon}}; {{dat|1913|1|9|N}}—{{dat|1994|4|22|N}}) bija trīsdesmit septītais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV prezidents|prezidents]]. Pirmais un līdz šim vienīgais ASV prezidents, kuram nācies atkāpties no amata. Viņa laikā ASV normalizēja attiecības ar [[Padomju Savienība|PSRS]] un sāka diplomātiskās attiecības ar [[Ķīna|Ķīnu]]. Viņa popularitāti sekmēja ASV astronautu nolaišanās uz [[Mēness]]. Niksons zaudēja amatu [[Votergeita|Votergeitas skandāla]] dēļ — par ielaušanos [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskās partija]]s mītnē un cenšanos to noslēpt.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Manolova''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noderīgi draugi
| attēls                   = Friends with benefits poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Friends With Benefits''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Vils Glaks]]
| producents               =
* [[Liza Glocere]]
* Vils Glaks
* [[Mārtins Šafers]]
* [[Džerijs Zakers]]
* [[Dženeta Zakere]]
| scenārija autors         =
* [[Kīts Merimens]]
* [[Deivids A. Ņūmens]]
* Vils Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Dženna Elfmane]]
* [[Braiens Grīnbergs]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Vudijs Harelsons]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Olive Bridge Entertainment]]''
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[Zucker Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|7|18|Ņujorka|2011|7|22|ASV|2011|9|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/friends-benefits-2011|title=Friends With Benefits|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2016|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160420142117/http://bbfc.co.uk/releases/friends-benefits-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=friendswithbenefits10.htm|title=Friends With Benefits (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|149,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noderīgi draugi"''' ({{val|en|Friends With Benefits}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Vils Glaks]]. Galvenās lomas atveido [[Džastins Timberleiks]], [[Mila Kūnisa]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Dženna Elfmane]], [[Braiens Grīnbergs]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Vudijs Harelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|7|18||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas karš
| image    =
| caption  = Pulksteņrādītāja virzienā no augšas: ASV karaspēks pie [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] dēlu slēpņa; nemiernieki Ziemeļirākā; nemiernieks izšauj raķeti; ASV karavīri nogāž Sadama Huseina statuju Firdosa laukumā, [[Bagdāde|Bagdādē]].
| partof            = [[Karš pret terorismu|Kara pret terorismu]]
| date              = {{dat|2003|3|20|N|bez}}—{{dat|2011|12|18|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            =
ASV uzvara iebrukumā un jaunās Irākas valdības uzvara pār nemierniekiem.
* [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] īstenota Irākas okupācija;
* [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas partijas]] gāšana un [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] nogalināšana;
* Nemiernieku rašanās, ''[[Al-Qaeda]]'' atzara Irākā izveidošanās, pilsoņu karš;
* Pēcāk — vardarbības samazināšanās un ''Al-Qaeda'' Irākā spēku mazināšanās;
* Demokrātiskas vēlēšanas un [[šiītu islāms|šiītu]] valdības izveidošanās;
* ASV spēku izvešana no Irākas 2011. gadā;
* Lielāka [[Irāna]]s ietekme reģionā;
* Nemiernieku, tajā skaitā [[Islāma valsts]], rašanās, kas noveda pie [[Irākas pilsoņu karš|Irākas pilsoņu kara]].
| status            =
| combatant1        = '''Iebrukuma posms (2003)'''

{{vieta|ASV}}

{{vieta|Lielbritānija}}

{{vieta|Austrālija}}

{{vieta|Polija}}

''Atbalsts:''

 [[Pešmerga]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #FF0000
| nos = ''Admira Wacker''
| logo = Admira Wacker Modling logo.svg
| pilns = ''Fußballclub Admira Wacker Mödling''
| iesauka = ''Admiraner, Südstädter''
| pilsēta = {{Vieta|Austrija|Mēdlinga}}
| līga = 2. liga (II)
| sez = 2021.—2022.
| poz = {{decrease}} 12. vieta, Bundesliga (I)
| dib = 1905
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = ''BSFZ-Arena''
| ietilp = 10 600
| krāsas =
| īpašn =
| prez =
| tren = {{flaga|Horvātija}} [[Zvonimirs Soldo]]
| kapteinis =
| mediji = {{URL|http://flyeralarmadmira.at/}}|
| pattern_la1 = _galatasaray1516t
| pattern_b1 = _galatasaray1516t
| pattern_ra1 = _galatasaray1516t
| pattern_sh1 = _galatasaray1516t
| pattern_so1 =
| leftarm1 = FF0000
| body1 = FF0000
| rightarm1 = FF0000
| shorts1 = FF0000
| socks1 = FF0000
| pattern_la2 =
| pattern_b2 = _aachen1112A
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}
'''''FC Admira Wacker Mödling''''' ir [[Austrija]]s [[futbola klubs]] no [[Mēdlinga]]s, kas spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]]. Klubs tika dibināts Austrijas galvaspilsētā [[Vīne|Vīnē]] 1905. gadā kā ''SK Admira Wien''. 1971. gadā apvienojās ar ''SC Wacker Wien'', bet 1997. gadā ar ''VfB Mödling'', pēc kā pārcēlās uz Mēdlingu. Ieskaitot gan ''Admira'', gan ''Wacker'' klubu vēsturi, ir izcīnīti deviņi Austrijas čempiontituli un seši [[Austrijas kauss futbolā|Austrijas kausi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://flyeralarmadmira.at/erfolge-der-admira/ |title=Erfolge der Admira |language=de |accessdate={{dat|2020|7|30||bez}} |website=flyeralarmadmira.at}}</ref>

sentences: '''Medicīnas māsa''' ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas veic [[pacientu aprūpe|pacientu aprūpi]], piedalās [[ārstniecība|ārstniecībā]], vada pacientu aprūpes darbu, nodarbojas ar pacientu izglītošanu [[veselība]]s jautājumos un veic profesionālās izglītības darbu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Melnā Bārda
 |    vārds_orig = ''Blackbeard''
 |        attēls = Edward Teach Commonly Call'd Black Beard (bw).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap 1680. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Bristole]] (visdrīzāk)
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1718
 |     m_mēnesis = 11
 |       m_diena = 22
 |       m_vieta = Ziemeļkarolīna
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Edvards Tīčs''' ({{val|en|Edward Teach, Edward Thatch}}; dzimis ap [[1680]]. gadu, miris {{dat|1718|11|22}}), labāk pazīstams kā '''Melnā Bārda''' (''Blackbeard''), bija angļu [[pirāts]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Aforisms''' ir konkrēta [[autors|autora]] īss, kodolīgs izteiciens, kas izsaka kādu pabeigtu, vispārinātu domu vai vērtējumu: domugrauds, dzīves gudrība, mutiskā vai pierakstītā formā. Pirmo reizi šis [[termins]] tika lietots [[Hipokrats|Hipokrata]] "[[Aforismi (Hipokrāts)|Aforismos]]".<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Linda Nemiera
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[mūsdienu fantāzija]],
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Septiņi]]", "[[Kaķa lāsts]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Lielā lasītāju gada balva 2011
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Linda Nemiera''' (dzimusi '''Linda Dreimane''' {{dat|1981|03|11}}) ir latviešu [[rakstniece]], kas visbiežāk raksta Latvijas [[mūsdienu fantāzija]]s žanrā. Viņas pirmā grāmata "[[Vilcenes stāsts]]" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Amga
| attēls   = Amga.jpg
| paraksts    = Amga 250 km no ietekas Aldanā
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Amga Aldanas baseina kartē
| kartes_izmērs     =
| garums            = 1462
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 178
| gada_notece       =
| baseins           = 69 300
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Aldanas kalniene]]
| ieteka             = [[Aldana (upe)|Aldana]]
  | sāk_plat_d=58| sāk_plat_m=15| sāk_plat_s=00| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=122| sāk_gar_m=23| sāk_gar_s=43| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=62| iet_plat_m=37| iet_plat_s=41| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=134| iet_gar_m=55| iet_gar_s=11| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}
'''Amga''' ({{val|ru|Амга}}) vai '''Amma''' ({{val|sah|Амма}}) ir [[Austrumsibīrija]]s upe [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]], [[Aldana (upe)|Aldanas]] kreisā krasta pieteka [[Ļena]]s upes baseinā.<ref>{{PZT|41}}</ref> Sākas [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnienē]], tek pa šauru, dziļu ieleju. Upes nosaukums cēlies no [[evenku valoda]]s vārda ''амнга'' — ‘aiza’. Vidustecē ieleja paplašinās, lejtecē upe kuģojama. Ietek Aldanā lejpus [[Handiga]]s. Sniegūdeņu un lietusūdeņu pieplūde, pavasaros ievērojami pali, ledussega no oktobra līdz maijam.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Oleksandrs Miščenko
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās = [[diplomāts]]
| dzimums = V
| dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|8|24}}
| vārds_orig = ''Олександр Міщенко''
| attēls = Vita Anda Tērauda tiekas ar Ukrainas vēstnieku (47762963141).jpg
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodaras novads|Tuapse|td=Krievija}}
| citas daļas = {{sisterlinks-inline}}
}}
'''Oleksandrs Miščenko''' ({{val|uk|Олександр Павлович Міщенко}}; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu [[diplomāts]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Sietiņkauls |
  Latin        = Os ethmoidale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray151.png |
  Caption      = Sietiņkauls no priekšpuses |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences: '''Idiolekts''' ir [[valoda]]s variants, ko lieto viena persona. Tas izpaužas īpašos vārdu izvēles principos un gramatikas īpatnībās, kā arī vārdos, izteicienos, idiomās vai izrunā, kas ir raksturīgi tikai šai personai.

sentences: '''Ekoloģiskā sukcesija''' ir [[ekosistēma]]s pārveidošanās, laika gaitā mainoties gan abiotiskajiem, gan biotiskajiem faktoriem, galvenokārt to mijiedarbības rezultātā. Sukcesijas bieži izraisa arī ārējie faktori, piemēram, ugunsgrēki, [[mežu izciršana]]. Galējo, tālāk praktiski nemainīgo sukcesijas stadiju sauc par klimaksu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|title= Vides terminu vārdnīca|accessdate= 2015-12-28|work= |publisher= [[Vides Vēstis (žurnals)|Vides Vēstis]]|date= |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304224508/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|archivedate= 2016-03-04}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| image                 = Sankt-Michaelis-Kirche Hamburg.jpg
| image_size            =
| caption               =
| label                 =
| map_type              =
| map_size              =
| position              =
| latd  = 53.548333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 9.978889 | longm =  | longs =  | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1647
| year_completed        = 1669/1786/1912
| length                =
| width                 =
| spire_height          = 132 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Hamburgas Svētā Miķeļa baznīca''' ({{val|de|St. Michaelis zu Hamburg}}) ir jaunākā no piecām [[Hamburga]]s centra baznīcām. Hamburgieši to sauc vienkārši par [[Miķelis|Miķeli]] (''Michel'').

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Nagļu pagasts
| karte             = Nagļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Nagļi
| platība           = 138,3
| iedzīvotāji       = 439<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 439 / 138.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.nagli.lv
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Wallach''''' var būt:
* [[Īlaijs Volahs]];
* [[Oto Vallahs]].

sentences:
==Pielietojums==
<pre>
{{Kinoakadēmijas balvas infokaste
| nosaukums             = <!-- 81. Kinoakadēmijas balva -->
| attēls                =
| attēla izmērs         = <!-- noklusētais 200px -->
| paraksts              =
| datums                =
| vieta                 =
| labākā filma          =
| vadītājs              =
| producents            =
| režisors              =
| labākā filma          =
| visvairāk balvas      =
| visvairāk nominācijas =
| garums                =
| tv                    =
| tv lv                 =
| auditorija            =
| iepriekšējā           = <!-- 80. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
| nākamā                = <!-- 82. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
}}
</pre>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Folkloristi pēc tautības]].''

sentences:
'''Kovaļevska''' var būt:
* [[Jekaterina Kovaļevska]] — Krievijas šahiste;
* [[Maija Kovaļevska]] — latviešu operdziedātāja, soprāns;
* [[Margarita Kovaļevska]] — latviešu māksliniece;
* [[Sofija Kovaļevska]] — krievu matemātiķe.

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Graveru pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Grāveru pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Grāveru pagasts}}

sentences: '''CART algoritms''' ({{val-en|Classification And Regression Tree}}) ir plaši izmantota [[statistika|statistiska]] procedūra, lai sniegtu klasifikācijas un regresijas modeļu ar uz kokiem balstītu struktūru. Šeit vienkāršības labad tiek apskatīts tikai CART klasifikācijas aspekts, tas ir, ievada [[vektors|vektora]] x piesaistīšana kategoriskai (klases) izvada iezīmei y. CART var uzskatīt par ‘algoritmu—kortežu’, ko veido:

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences: '''Agroķīmija''' ir [[zinātne]] par [[ķīmija]]s izmantošanu [[Lauksaimniecība|lauksaimniecībā]]<ref name="LPE">{{LPE|1|84}}</ref> ar praktisko mērķi palielināt [[raža]]s un uzlabot to kvalitāti.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Miķeļa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno soboras 2006-06-25.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Miķeļa baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Miķeļa baznīca
| position = left
| latd  = 54.896944  | latNS  = N
| longd = 23.921111  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobizantisms]]
| architect = [[Konstantīns Limarenko]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1891. gads|1891. gadā]]
| year_completed        = [[1895. gads|1895. gadā]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 metri
| capacity = 2000
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Miķeļa katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3325"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Erceņģeļa Miķeļa baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu]] [[baznīca (celtne)|baznīca]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s centrālajā daļā. Pārdala Kauņas [[Brīvības aleja (Kauņa)|Brīvības aleju]] divās nevienlīdzīgās daļās.

sentences:
{{Infobox Christian leader
|type             = Pope
|honorific-prefix = Pāvests
|name             = Lūcijs I
|Latin name       = Lucius I
|image            = Lucius I.jpg
|image_size       = 220px
|birth_name       =
|term_start       = {{dat|253|6|25|N|bez}}
|term_end         = {{dat|254|3|5|N|bez}}
|predecessor      = [[Kornēlijs]]
|successor        = [[Stefans I]]
|birth_date       = ap [[200. gads|200]]. gadu
|birth_place      = [[Roma]], [[Romas impērija]]
|death_date       = {{dat|254|3|5}} (aptuveni 54 gadu vecumā)
|death_place      = [[Roma]], [[Romas impērija]]
|other            = Lūcijs
|coat_of_arms     =
|nationality      =
}}

sentences: '''Kultūrisms''' (no {{val|fr|culturisme}} — '[ķermeņa] kultūra'), arī '''bodibildings''' (no {{val|en|bodybuidling}} — 'ķermeņa veidošana') vai '''atlētisms''',<ref name="lat">{{LAT e|1|722}}</ref> ir spēka vingrojumu [[sporta veids]], kurā ar vingrojumu palīdzību tiek veicināta muskuļota auguma un labas stājas izveidošanās. Gan profesionālajā, gan amatieru kultūrismā sporta veida pārstāvji sacensībās izrāda augumu. Mūsdienu kultūrisms ir radies 19. gadsimtā [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], taču ar spēka vingrinājumiem cilvēki nodarbojās jau [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]].<ref name="lat" /> Starptautiskā kultūrisma federācija (''International Federation of BodyBuilding & Fitness''; IFBB) tikusi dibināta 1946. gadā. Par pasaulē labāko profesionālo kultūristu starp vīriešiem parasti uzskata ikgadējo ''[[Mr. Olympia]]'' sacensību uzvarētāju.

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = European Beech.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas dižskābardis|Eiropas dižskābarža]] lapas un tā augļi
 |        valsts = Plantae
 |     valsts_lv = Augi
 |          tips = Magnoliophyta
 |       tips_lv = Segsēkļi
 |         klase = Magnoliopsida
 |      klase_lv = Divdīgļlapji
 |         rinda = Fagales
 |      rinda_lv = Dižskābāržu rinda
 |        dzimta = Fagaceae
 |     dzimta_lv = Dižskābaržu dzimta
 |         ģints = Fagus
 |      ģints_lv = Dižskābarži
 |      binomial = Fagus
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Eremoneura''
| attēls =Syrphid.jpg
| att_nosaukums =[[Ziedmušas|Ziedmuša]] (''Syrphidae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial =
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Empidoidea|Dejotājmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Cyclorrhapha}}
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Frīdrihs Engelss
|          vārds_orig = ''Friedrich Engels''
|              attēls = Friedrich Engels portrait (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1820
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Barmena, [[Prūsija]], [[Vācijas konfederācija]]<br />([[Vupertāle]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1895
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Friedrich Engels Signature.svg
|               skola = [[marksisms]], [[dialektiskais materiālisms]], [[vēsturiskais materiālisms]]
|           intereses = [[politikas filozofija]], [[ekonomika]], [[šķiru cīņa]], [[kapitālisms|kapitālisma]] kritika
|              idejas =
|          alma_mater = [[Berlīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Ludvigs Feierbahs|Feierbahs]], [[Makss Štirners|Štirners]], [[Ādams Smits|Smits]], [[Deivids Rikardo|Rikardo]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Šarls Furjē|Furjē]], [[Mozess Hess|Hess]], [[Lūiss Morgans|Morgans]], [[Hērakleits]]
|          ietekmējis = [[marksisms|marksisma]] kustība
|               darbi = ''Die Lage der arbeitenden Klasse in England'' (''Strādnieku šķiras stāvoklis Anglijā'', 1845), ''Der Ursprung der Familie, des Privateigenthums und des Staats'' (''Ģimenes, privātīpašuma un valsts izcelšanās'', 1884)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gluži kā debesīs
 | oriģinālnos = ''Just Like Heaven''
 |      attēls = Just like Heaven poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, fantāzija
 |    režisors = [[Marks Voterss]]
 |  producents =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
 |   scenārijs =
* [[Pīters Tolands]]
* [[Leslija Diksone]]
 |     aktieri =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Marks Rafalo]]
 |      mūzika = [[Rolfs Kents]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[DreamWorks Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2005|9|16||bez}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-heaven-2005-0|title=Just Like Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justlikeheaven.htm|title=Just Like Heaven (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|102,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gluži kā debesīs"''' ({{val|en|Just Like Heaven}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz Marka Levī romānu ''"Et si c'était vrai..."''. Filmas režisors ir [[Marks Voterss]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]] un [[Marks Rafalo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|16||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Saltburn''
| operators =
| attēls = Saltburn Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Emeralda Finela]]
| producents = * Emeralda Finela
* Džosijs Maknamara
* [[Margota Robija]]
| scenārijs = Emeralda Finela
| aktieri = * [[Berijs Kjogans]]
* [[Džeikobs Elordi]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Ričards E. Grānts]]
* [[Elisone Olivera]]
* [[Ārčijs Madekve]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Saltburn''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''MRC''
* ''Lie Still''
* ''LuckyChap Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl104955905/?ref_=bo_da_table_6|title=Saltburn |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Saltburn''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas psiholoģiska trillera filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Emeralda Finela]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Berijs Kjogans]], [[Džeikobs Elordi]], [[Rozamunda Paika]], [[Ričards E. Grānts]], [[Elisone Olivera]], [[Ārčijs Madekve]] un [[Kerija Maligana]].

sentences: '''Saliktās daļiņas''' ({{val|en|composite particles}}) ir daudzveidīgas [[subatomāra daļiņa|subatomārās daļiņas]], pie kurām pieder gan [[hadroni]], kas sastāv no [[kvarki]]em, gan arī [[Atoma kodols|atomu kodoli]]. Plašākā nozīmē saliktās daļiņas ir visi [[atomi]] un [[molekulas]], kā arī [[hipotētiskās daļiņas]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Vaigača
| oriģinālnosaukums    = ''Вайгач''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievija#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}/{{URS}}
| latd=70| latm=24| lats= | latNS=N
| longd=58| longm=48| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Vaigača]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1914
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1950
| slēgta_piezīme       = (pārcelta uz [[Bolvanskijnosa|Bolvanskijnosu]])
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 12
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Vaigača''' ({{val|ru|Вайгач}}) ir bijusī [[Krievija]]s un [[PSRS]] vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=post>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5051&sid=368ed305771112e4607ff36bbdbfe019&start=15#p74163 Остров Вайгач, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Vaigača]]s salas ziemeļos Kostjanoja ragā pie [[Karas Vārti|Karas Vārtu]] jūrasšauruma.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pols Makartnijs
|Attēls = Paul McCartney black and white 2010.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Pols Makartnijs 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džeimss Pols Makartnijs
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1942|6|18}}
|Vieta_dz = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[vokāls]], [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]], [[ukulele]], [[mandolīna]]
|Žanrs =
* [[rokmūzika]]
* [[rokenrols]]
* [[psihedēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]]
|Gadi = [[1957]] - pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Parlophone]]
* [[Capitol Records|Capitol]]
* [[Apple Records|Apple]]
* [[CBS Records]]
* [[EMI]]
* [[Hear Music]]
|Darbojies_arī =
* [[The Beatles]]
* [[Wings]]
* [[The Fireman]]
|Mlapa = {{URL|paulmccartney.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Džeimss Pols Makartnijs''' (''Sir James Paul McCartney''; dzimis {{Dat|1942|6|18}}) ir britu mūziķis, kurš savulaik spēlēja grupā ''[[The Beatles]]'', [[1970]]. gadā Makartnijs uzsāka savu solokarjeru un uzstājās ar savu grupu ''[[Wings]]'' (1970–1981).  Populārākās Makartnija dziesmas ir ''[[Yesterday]], [[Hey Jude]], [[Let It Be (dziesma)|Let It Be]]''.

sentences: '''Lubānas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 42 [[iela]]s [[Lubāna|Lubānā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Lubāna, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Marnics''' var būt:

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences:
{{ Personas infokaste
| platums =
| vārds = Taidzans Maedzumi
| attēls = Taizan Maezumi and Dennis Genpo Merzel.jpg|thumb|Taidzans Maedzumi un [[Genpo Merzels]]
| att_izmērs =
| dz_dat_alt ={{dat|1931|2|24}}
| dz_gads =
| m_dat_alt ={{mdv|1995|5|15|1931|2|24}}
| m_gads =
| m_vieta = [[Japāna|Japānā]]
}}
'''Taidzans Maedzumi''' (前角 博雄,{{fact}} dzimis {{dat|1931|2|24}}; miris {{dat|1995|5|15}}) bija [[Japāna|japāņu]] [[dzenbudisms|dzenbudisma]] [[mūks]], [[dzen]] meistars un skolotājs. Viņš palīdzēja ieviest dzenbudismu [[Amerika|Amerikā]] un iedibināt [[Soto]] ''dzen'' [[meditācijas centrs|meditācijas centrus]] <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zencenter.com/Teachers/founders.php |title=Losandželosas dzen centra dibinātājs {{en ikona}} |access-date={{dat|2012|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120320005323/http://www.zencenter.com/Teachers/founders.php |archivedate={{dat|2012|03|20||bez}} }}</ref> un ''dzen'' praksi [[Kalifornija|Kalifornijā]], īpaši [[Losandželosa|Losandželosā]],<ref>On Zen Practice, edited by Hakuju Taizan Maezumi and Bernard Tetsugen Glassman, Zen Center of Los Angeles {{ISBN|0-916820-02-5}}</ref> Maedzumi apmācīja un pilnvaroja vairākus pirmās paaudzes Rietumu ''dzen'' mūkus un skolotājus.

sentences:
pie klavierēm.]]
'''Pianists''' ir individuāls mūziķis, kurš spēlē [[klavieres]]. Tā kā lielākajā daļā rietumu mūzikas veidu izmanto klavieres, pianistiem ir plašs repertuārs un plašs stilu klāsts, no kuriem izvēlēties, tostarp tradicionālo [[Klasiskā mūzika|klasisko mūziku]], džezu, [[Blūzs|blūzu]] un visa veida [[Populārā mūzika|populāro mūziku]], tostarp [[Rokmūzika|rokenrolu]]. Lielākā daļa pianistu zināmā mērā var viegli spēlēt arī citus taustiņinstrumentus, piemēram, [[Sintezators|sintezatoru]], [[Klavesīns|klavesīnu]], [[čelesta|čelestu]] un [[ērģeles]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences:
[[Kategorija:Slēpošana]]
[[Kategorija:Sacensību norises vietas pēc sporta veida]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Diāna Zagainova
| vārds_orig = ''Diana Zagainova''
| attēls = Womens Triple Jump Diana Zagainova (33371737858) (cropped).jpg
| att_izm =
| paraksts = Diāna Zagainova 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1997|6|20}}
| dz_viet = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LTU}}
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp =
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 14,43 m
| PR1_d = [[Trīssoļlēkšana]]
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d =
| PR4 =
| PR4_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
{{Medal|Competition|Eiropas U-23 čempionāts}}
{{Medal|Gold|Jēvle 2019|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Diāna Zagainova''' ({{val|lt|Diana Zagainova}}; dzimusi {{dat|1997|6|20}} [[Viļņa|Viļņā]]) ir [[Lietuva]]s [[vieglatlēte]], [[trīssoļlēcēja]]. D. Zagainovas 2019. gada 30. jūnijā [[Francija|Francijā]] uzstādītais personiskais rekords 14,43 m ir arī Lietuvas rekords (pārspējot [[Dovile Kilti|Doviles Kilti]] iepriekšējo rekordu).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lt/a/81596549|title=Trišuolininkė Zagainova pagerino Lietuvos rekordą ir įvykdė olimpinį normatyvą|website=DELFI|access-date=2023-02-26|language=lt}}</ref> 2019. gada Eiropas U23 čempione.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Milleru ģimenīte
| attēls                   = We're the Millers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We're the Millers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rosons M. Turbers]]
| producents               =
* [[Kriss Benders]]
* [[Vinsents Ņūmens]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Hepijs Volterss]]
| scenārija autors         =
* [[Bobs Fišers]]
* [[Stīvs Fabers]]
* [[Šons Anderss]]
* [[Džons Moriss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Emma Robertsa]]
* [[Vils Polters]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Katrīna Hāna]]
* [[Eds Helmss]]
| mūzika                   =
* [[Ludvigs Geransons]]
* [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Newman/Tooley Films]]''
* ''[[Slap Happy Productions]]''
* ''[[Heyday Films]]''
* ''[[Benderspink]]''
| izplatītājs              = ''[[Wanrer Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|8|3|Traverssitijas filmu festivāls|2013|8|7|ASV|}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/were-millers-2013-0|title=We're the Millers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407092011/https://www.bbfc.co.uk/releases/were-millers-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|37 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=werethemillers.htm|title=We're the Millers  (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|270 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Milleru ģimenīte"''' ({{val|en|We're the Millers}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Rosons M. Turbers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Emma Robertsa]], [[Vils Polters]], [[Niks Ofermans]], [[Katrīna Hāna]] un [[Eds Helmss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}} Traverssitijas filmu festivālā.

sentences: '''Psiholingvistika''' ir [[Psiholoģija|psiholoģijas]] un [[Valodniecība|lingvistikas]] starpzinātne, kas pētī valodu mijiedarbību ar tās lietotāju. Tās būtiskākie jautājumi ir: ''Kā valoda ietekmē domāšanu?'' un ''Kā valodas lietotājs ietekmē valodas attīstību?''. Šie divi jautājumi tad arī nosaka dalījumu psiholoģiskajā un lingvistiskajā psiholingvistikā. Mūsdienās tā ir [[kognitīvs|kognitīvās]] zinātnes nozare.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls =Wiesenpieper Meadow pipit.jpg
 | att_nosaukums =[[Pļavas čipste]] (''Anthus pratensis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 |      binomial = Anthus <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1805)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Diletantisms''' ({{val-fr|dilettantisme}}, {{val-it|dilettare}} baudīt) ir [[amatierisms]] (negatīvā nozīmē), pavirša nodarbošanās ar kādu [[zinātne|zinātni]], [[māksla|mākslu]] vai arodu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džekija Brauna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jackie-Brown#tab=summary|title=Jackie Brown |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 154 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|8}}
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija =
* ''[[A Band Apart]]''
* ''[[Mighty Mighty Afrodite Productions]]''
* ''[[Lawrence Bender Productions]]''
| operators = [[Giljermo Navarro]]
| oriģinālnos = ''Jackie Brown''
| mūzika =
| aktieri =
* [[Pema Grīra]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Bridžita Fonda]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Roberts De Niro]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| producents = * [[Lorenss Benders]]
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Jackie Brown (1997).png
| imdb =
}}
'''"Džekija Brauna"''' ({{Val|en|Jackie Brown}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pema Grīra]], [[Semjuels Džeksons]], [[Roberts Forsters]], [[Bridžita Fonda]], [[Maikls Kītons]] un [[Roberts De Niro]].

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Piedrujas Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Piedrujas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Piedrujas katoļu baznīca
| label = Piedrujas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Piedrujas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 55  | latm  = 47  | lats  = 45  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 26  | longs = 42  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Piedrujas pagasts]], [[Piedruja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1759]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Eduards Voroņeckis

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
{{Citas nozīmes|galda spēli|Šahs (nozīmju atdalīšana)|Šahs}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Maija Silmale
|          vārds_orig =
|              attēls = Maija Silmale.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1924
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1973
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 22
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = tulkotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīviekiem|Ronis (nozīmju atdalīšana)|Ronis}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Krabbenfresser.jpg
| att_nosaukums = [[Krabjēdājronis]] (''Lobodon carcinophagus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|      binomial = Phocidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Roņi''', '''roņu dzimta''' (''Phocidae'') ir viena no [[plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') dzimtām, kas pieder [[airkāji|airkāju virsdzimtai]] (''Pinnipedia''). Roņu dzimtas dzīvniekus mēdz saukt arī par '''īstajiem roņiem''', lai nodalītu no [[ausroņi]]em. Roņu dzimtā ir 2 apakšdzimtas un 4 ciltis, kurās ir 18 mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14001028 |title=Mammal Species of the World - Browse: Phocidae<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|04|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110521181258/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14001028 |archivedate={{dat|2011|05|21||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-leicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=1165
|kušanas temperatūra=293 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,01
}}
'''Leicīns''' ({{Val-el|leukos}} - balts)('''''Leu''''', 2-amino-4-metilpentānskābe, ''l'' -α-aminoizokapronskābe, 4-metilnorvalīns, C6H13NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Leicīns ir alifātiskā aminoskābe. Tam ir struktūr[[izomērs]] - [[izoleicīns]].

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences:
[[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] ciemats 1945. gadā pirms krievu kolonistu ierašanās]]
'''Etniskā tīrīšana''' ir politika, kuras mērķis ir citas etniskās piederības personu piespiedu izraidīšana no noteiktas teritorijas, tā var izpausties dažādos veidos, sākot no [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] masveida pārvietošanas un piespiedu [[emigrācija]]s līdz pat [[deportācija]]i un [[Genocīds|genocīdam]].

sentences:
'''Blakusleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], ja to viena mala ir kopīga, bet divas pārējās malas ir savstarpēji pretēji [[Stars|stari]]. Blakusleņķu summa ir 180°.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Blakusleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Blakusleņķis ir divi leņķi, ja to viena mala ir kopīga '''(''OB'')''', bet divas pārējās malas '''''OA''''' un '''''OC''''' ir savstarpēji pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''AOB''''' un ∢'''''BOC''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''AOB''''' + ∢'''''BOC''''' = 180°.
|}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Le Monde}}
'''Laikraksta ''Le Monde'' 100 gadsimta grāmatas''' ir pēc [[Francija]]s [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāja]] ''[[Fnac]]'' un [[Parīze]]s laikraksta ''[[Le Monde]]'' 1999. gada pavasarī rīkotās aptaujas veidots [[20. gadsimts|20. gadsimta]] simts labāko grāmatu saraksts.

sentences: '''Londonas satiksmes nodeva''' (bieži saīsina '''CC''') ir maksa tiem [[Londona]]s autobraucējiem, kuri pārvietojas ar savu [[mehāniskais transportlīdzeklis|mehāniskajiem transportlīdzekļiem]] pa noteiktām [[Londonas satiksmes nodevas zona|Londonas satiksmes nodevu zonām]] (CCZ). Šīs maksas mērķis ir ierobežot privāto automašīnu lietošanu, samazināt [[sastrēgums|sastrēgumus]] un iegūt naudas līdzekļus, kurus pēc tam iegulda [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] attīstībā. Par šādu satiksmes nodevas zonu [[2003. gads|2003]].gada [[17. februāris|17.februārī]] tika pasludināta daļa no [[Centrālā Londona|Centrālās Londonas]]. [[2007. gads|2007]].gada [[19. februāris|19.februārī]] arī [[Rietumlondona|Rietumlondonā]] izveidoja šādas zonas. Lai gan šī nav pirmā šāda veida shēma [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], tā bija lielākā, kad tā tika ieviesta, un joprojām tā ir viena no lielākajām [[pasaule|pasaulē]]. Par 10,50 [[sterliņu mārciņa|sterliņu mārciņu]] samaksu<ref>http://www.tfl.gov.uk/roadusers/congestioncharging/6744.aspx</ref> ir iespējams katru dienu no septiņiem rītā līdz sešiem vakarā iebraukt zonā jebkādiem [[satiksmes līdzeklis|satiksmes līdzekļiem]].

sentences:
[[Kategorija:Ērģeles]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Profesijas]]

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aira caryophyllea FWS-01.jpg|att_nosaukums=[[Neļķu aira]] (<i>Aira caryophyllea</i>)|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aira|ģints_lv=Airas|binomial=Aira|sinonīmi=|kategorijas=nē|autors=}}'''Airas''' ({{val|la|Aira}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Airu dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Dienvidrietumāzija|Dienvidrietumāzijā]], kā arī [[Āfrika|Āfrikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Aira|title=Genere Aira - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-09-13}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Elifa Žale Ješilirmaka
 |       piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Cīņas sports
 |          vārds_orig = ''Elif Jale Yeşilırmak''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds = ''Юлия Гурамиевна Реквава''
 |              dz_dat = {{ddv|1986|7|30}} <!-- dat -->
 |             dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Smoļenska|td=Krievija}}
 |             mir_dat = <!-- {{mdv|20xx|x|x|1986|7|30}} -->
 |            mir_viet = <!-- {{vieta|}} -->
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērv|cm=165}}
 |               svars = {{mērv|kg=63}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{RUS}}<br>{{TUR}}
 |        sporta veids = [[Cīņas sports]]
 |               klubs =
 |          disciplīna = Brīvā cīņa
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = <!-- ? (20??) -->
 |          os_medaļas = <!-- ? (? zelta, ? sudraba, ? bronzas) -->
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība = <!-- ? (20??) -->
 |          pč_medaļas = <!-- ? (? zelta, ? sudraba, ? bronzas) -->
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry | {{RUS}} }}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2009. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā| Viļņa 2009]] |līdz 59 kg}}
{{MedalCountry | {{TUR}} }}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts cīņas sportā|Pasaules čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2014. gada pasaules čempionāts cīņas sportā|Taškenta 2014]]|līdz 58 kg}}
{{Medal|Silver|[[2018. gada pasaules čempionāts cīņas sportā|Budapešta 2018]]|līdz 59 kg}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas spēles]]}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Eiropas spēles|Baku 2015]]|[[Cīņas sports 2015. gada Eiropas spēlēs|līdz 58 kg]]}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā| Belgrada 2012]] |līdz 63 kg}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā| Kaspijska 2018]] |līdz 59 kg}}
{{Medal|Bronze|[[2019. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā| Bukareste 2019]] |līdz 59 kg}}
}}
'''Jūlija Rekvava''' ({{val|ru|Юлия Гурамиевна Реквава}}; dzimusi {{dat|1986|7|30}}), no 2011. gada '''Elifa Žale Ješilirmaka''' ({{val|tr|Elif Jale Yeşilırmak}}) ir <!-- bijusī --> [[Krievija]]s un [[Turcija]]s [[Brīvā cīņa|brīvā stila]] [[cīkstone]], [[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempione]], [[Pasaules čempionāts cīņas sportā|Pasaules]] un Eiropas čempionātu medaļniece.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Prāters
| photo = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| photo_width =
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Austrija|Vīne|Lepoldštate}}
| lat_d = 48.2161
| long_d = 16.3956
|map=Vīne
| region = AT
| area =
| created =
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}
'''Prāters''' ({{val|de|Prater}}) ir publisks [[parks]] [[Lepoldštate]]s rajonā [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], starp [[Donava|Donavu]] un [[Donavas kanāls|Donavas kanālu]]. Tajā ietilpst arī parka ziemeļos esošais Prātera izklaides un atrakciju parks (''Wurstelprater'') ar [[Vīnes Milzu panorāmas rats|Vīnes Milzu panorāmas ratu]] pie tā ieejas. Parka teritorija ir izstiepta ap 5 km garumā, paralēli Donavai, lielāko parka daļu aizņem Zaļais Prāters (''Grüner Prater''). Tā nosaukumu saista ar [[latīņu valoda]]s vārdu ''pratum'' — [[pļava]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Listers
|     vārds_orig = ''Joseph Lister''
|         attēls =Joseph Lister, 1st Baron Lister (1827 – 1912) surgeon Wellcome M0002551.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Vethema]], [[Londona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Volmera]], [[Kenta]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Joseph Lister signature.png
|        zinātne =
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Londonas Universitātes koledža]]|[[Londonas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[asepse]]s principu ieviesējs medicīnā
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Privātais investors''' ir privātpersona vai [[Sabiedriska organizācija|nevalstiska institūcija]], kas iegulda privātos līdzekļus uzņēmējdarbībā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ļera Averbaha''' ({{val|ru|Лера Авербах}}, {{val|en|Lera Auerbach}}, īstajā vārdā '''Valērija Averbaha''' {{val|ru|Валерия Авербах}}; dzimusi 1973. gada 21. oktobrī [[Čeļabinska|Čeļabinskā]]) ir [[krievi|krievu]] komponiste, pianiste un dzejniece.

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Dekoratīvās žurkas''' ir [[žurkas]] (galvenokārt [[pelēkās žurkas|pelēko žurku]] [[Šķirne|šķirnes]]), kas paredzētas turēšanai [[Māja|mājas]] apstākļos un ir ļoti atšķirīgas no savvaļas žurkām. Šīs žurkas tiek speciāli vairotas un audzētas ar mērķi nodot tās kā [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekus]] [[grauzēji|grauzēju]] mīļotājiem.<ref>[http://pnc.lv/majai/26112010-par_zurkam_kas_apmilojamas Vilkāja, D.(05.12.2010 ''Par mīlīgajām dekoratīvajām žurciņām.'' Skatīts:27.11.2013]{{Novecojusi saite}}</ref>  Dekoratīvo jeb mājas žurku [[dzīves ilgums]] ir aptuveni 2-3 gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |title=Parker, L. ''Life expectancy of a Store-bought rat.'' Skatīts: 27.11.2013 |access-date=27.11.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140116054250/http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |archivedate=16.01.2014 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagali
|attēls          =
|image_caption   = Tagalu vīrieši tradicionālajos baronga kreklos
|native_name     = ''mga Tagalog''
|skaits          = 28 273 666 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagalu valoda]]<br/>[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas=
|radi            = citi [[filipīnieši]]
}}

sentences:
em (1926)]]
'''Kinooperators''' (vienkāršoti '''operators''') ir speciālists, kas ir atbildīgs par [[Kinokamera|filmēšanas kameru]] un apgaismes grupas vadību, veidojot [[kinofilma|kinofilmu]], televīzijas produkciju vai citus tiešraides raidījumus, kā arī ir atbildīgs par māksliniecisku un tehnisku lēmumu pieņemšanu saistībā ar filmējamo attēlu. Šīs jomas izpēti un praksi sauc par [[kino|kinematogrāfiju]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dosona sala
|attēls              = Dawson Island West.jpg
|attēla paraksts     = Dosona salas rietumu krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Dawson''
|izvietojums         = [[Magelāna šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=58|lats= |latNS=S
|longd=70|longm= 35|longs= |longEW=W
|platība             = 1290
|garums              = 82
|platums             = 36
|krasta līnija       = 285
|augstākais kalns    =
|augstums            = 975
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 415
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Puertoherisa
|piezīme =
}}
'''Dosona sala''' ({{val-es|Isla Dawson}}) ir [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā.

sentences:
''Cosmographia Universalis'' (1575)]]
 logo]]
'''Vecrīgas siluets''' ir [[Rīga]]s pilsētas grafiskais simbols, kas iekļauts [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]]. Tradicionālais [[Vecrīga]]s [[siluets]] parasti attēlo [[Rīga]]s pilsētas senāko daļu no [[Daugava]]s puses, ietverot [[Rīgas pils|Rīgas pili]] un trīs augstākos baznīcu [[tornis|torņus]] ([[Rīgas Doms]], [[Rīgas Svētā Pētera baznīca]], [[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]). Silueta zemāko daļu veido [[Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas baznīca]], [[Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca]], [[Rīgas Anglikāņu baznīca]], [[Rīgas rātsnams]], [[Rīgas Reformātu baznīca]] un [[Rīgas Svētā Jāņa baznīca]].

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellinīda ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|      apakšdzimta = Patellininae
|   apakšdzimta_lv = Patellinīnas
|         binomial = Patellininae <small>Rhumbler, 1906</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Haynesella}}
* {{TaksoSaite|Mesopatellina}}
* {{TaksoSaite|Patellina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellinīnas''' (''Patellininae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta. Apakšdzimtu 1906. gadā izveidoja vācu biologs [[Ludvigs Ramblers]]. Patellinīdas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Istra
|attēls=
|paraksts=
|garums=39
|baseins=272
|kritums=34,3
|gada_notece=
|izteka=[[Dziļezers (Istras pagasts)|Dziļezers]]
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Zilupe (upe)|Zilupe]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zosēnu pagasts
| karte             = Zosēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Zosēnu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Zosēnu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Zosenu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Melnbārži
| platība           = 67,4
| iedzīvotāji       = 403<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 403 / 67.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Brivzemnieku pagasts}}
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Brīvzemnieku pagasts}}

sentences: '''Skropstiņas''' ir [[vienšūnas organismi|vienšūnas organismu]] orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulīšu]] tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.

sentences:
anatomiskā uzbūve]]
'''Oža''' ir viena no sajūtām jeb [[pamatmaņas|pamatmaņām]], kuru nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt [[smarža]]s, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir savādāki.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name =
|Article =[[Monako Firstiste]]s
|Image = Flag of Monaco.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = 4:5 vai 2:3
|Adoption = {{dat|1881|04|04}}
|Design =
|Type =
|Image2 = Flag of Monaco (state).svg
}}
'''Monako karogs''' ir viens no [[Monako]] oficiālajiem valsts simboliem. Tas sastāv no divām horizontālām joslām: augšējā ir sarkana, apakšējā — balta. Karogs tika apstiprināts {{dat|1881|4|4}}. Karoga krāsas ir saistītas ar [[Grimaldi (dzimta)|Grimaldi]] dzimtu. Pastāv alternatīvais karogs, kas tiek izmantots kā valdības karogs, kaut arī ikdienā tas tiek izmantots samērā reti.

sentences:
'''Mašīnmācīšanās''' ir [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] apakšnozare, kas izmanto [[datorsistēma]]s, lai efektīvi veiktu konkrētus uzdevumus, neizmantojot skaidri programmētas instrukcijas, tā vietā paļaujoties uz paraugiem un secinājumiem. Mašīnmācīšanās [[algoritms|algoritmi]] vai algoritmu ietvari izveido [[iztvērums|iztvēruma]] datu matemātisku modeli, kas pazīstams kā "apmācības dati", lai veiktu prognozēšanu vai pieņemtu lēmumus. Mašīnmācīšanās tiek izmantota situācijās, kur nav iespējams izstrādāt īpašu instrukciju algoritmus uzdevuma veikšanai, piemēram,
e-pasta filtrēšanas, tīkla iebrucēju atklāšana, [[mašīntulkošana]] un [[datorredze]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Macracanthorhynchus hirudinaceus adult BAM1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Macracanthorhynchus hirudinaceus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Acanthocephala
| tips_lv =Kāšgalvjtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archiacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Eoacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Palaeacanthocephala}}
| kategorijas = nē
}}
'''Kāšgalvjtārpi''' jeb '''dzelkņgalvji''' (''Acanthocephala'') ir [[parazīti]]sku [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas iepriekš tika uzskatīti par [[Veltņtārpu tips|veltņtārpu]] [[Klase (bioloģija)|klasi]]. Tie ir brīvi dzīvojoši parazītiski [[tārpi]] ar cilindrisku ķermeni un izbīdāmu snuķi, uz kura atrodas kāši. Pieaugušās formas dzīvo [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[zarnu trakts|zarnu traktā]], savukārt, [[kāpuri]] - [[ūdens]] bezmugurkaulnieku [[ķermeņa dobums|ķermeņa dobumā]]. Aprakstītas ir ap 750 dzelkņgalvju sugām. [[Cilvēki|Cilvēku]] invadēšanās ar dzelkņgalvjiem izsauc [[akantocefaloze|akantocefalozi]].
'' ar kāšiem klātais snuķis]]

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Venezuela}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Zaļais tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Žaliasis tiltas''
|attēls               = Green Bridge of Vilnius 2015.JPG
|attēla paraksts      = Skats no dienvidu krasta
|karte                =
| plat_d = 54 | plat_m  = 41 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 16 | gar_s  = 47 | gar_EW  = E
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Nere]]
|atrašanās vieta      = {{flaga|Lietuva}}[[Viļņa]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = [[tērauds]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 24m<ref name="nedelia">{{tīmekļa atsauce |title=Вильнюсские мосты через Нярис |url=http://www.nedelia.lt/express_nedelia/ekspress-nash-byt/ekspress-gorod/8560-proshloe-i-nastojashheee-mostov-cherez-neris.html |website=nedelia.lt |accessdate={{dat|2020|4|3||bez}}}}</ref>
|platums              =
|augstums             = 5m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = 1536
|iepriekšējais tilts  = [[Baltais tilts]]
|nākamais tilts       = [[Karaļa Mindauga tilts]]
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Zaļais tilts''' ({{val|lt|Žaliasis tiltas}}) ir tilts [[Lietuva]]s galvaspilsētā [[Viļņa|Viļņā]]. Savieno [[Senamestis|Viļņas vecpilsētu]] un [[Naujamestis seņūnija|Jaunpilsētu]] ar [[Šnipišķu seņūnija|Šnipišķu seņūniju]], kas atrodas upes labajā krastā. Laika gaitā šajā vietā uzbūvētais tilts vairākkārt tika izpostīts un būvēts no jauna. Esošo uzbūvēja pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]], tas kļuva par vienu no pirmajiem un nozīmīgākajiem pilsētas tiltiem, kas tika atjaunoti pēckara gados. Šobrīd tilts ir iekļauts Lietuvas Republikas aizsargājamo kultūras vērtību reģistrā (kods 8048).<ref name="kvr.kpd.lt">{{tīmekļa atsauce |title=Žaliasis tiltas su skulptūromis |url=https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/37722B8C-14DA-4970-8C06-E99613685E99 |website=kvr.kpd.lt |accessdate={{dat|2020|4|3||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161119142319/http://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/37722B8C-14DA-4970-8C06-E99613685E99 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Scolopax minor Ninigret NWR.jpg
|    att_nosaukums = [[Amerikas sloka]]s (''Scolopax minor'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Scolopax
|         ģints_lv = Slokas
|         binomial = Scolopax <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Riboukleāze''' (arī '''RNāze''') ir [[Nukleāzes|nukleāžu]] tips, kas [[Katalīze|katalīzē]] [[RNS]] degradāciju sīkākos komponentos. Ribonukleāzes var iedalīt endoribonukleāzēs un eksoribonukleāzēs.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopti '''valstu nacionālie dzīvnieki'''.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Elpa
| Attēls =
| Apraksts =
| Att_izm = 250px
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Daugavpils|td=Latvija}}
| Žanrs = [[roks]]
| Gadi = 1983—1995, 2008—2009, 2015
| Izdevējkompānija =
| Mlapa =
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki = Jānis Logins (balss, taustiņinstrumenti)<br />
Valdis Rundzāns ([[basģitāra]])
}}
'''Elpa''' bija latviešu rokgrupa no [[Daugavpils]], kas pastāvēja no 1983. līdz 1995. gadam.

sentences: {{Commonscat|World Wide Web|Vispasaules tīmeklis}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salgales pagasts
| karte             = Salgale parish LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Salgales pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Salgales pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs2           = [[Emburga (Salgales pagasts)|Emburga]]
| platība           = 156,88
| iedzīvotāji       = 1845<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1845 / 156.88 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Annenburg
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Анненбургская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{cita nozīme|ezeru Āfrikā|par ezeru Džūkstes pagastā|Kundziņu ezers}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Turkanas ezers
|attēls=LakeTurkanaSouthIsland.jpg
|map = Kenija#Etiopija
| vieta        = {{KEN}}<br />{{ETH}}
| plat_d=3 | plat_m=3 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=1 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=6 405
|garums=
|Vid_dziļums=30,2
|Max_dziļums=109
|tilpums=203,6
|augstums_vjl=360,4
|izteka=
|baseins=130 860
|salas=
|pilsētas=[[Lojangalani]]
}}
'''Turkanas ezers''' ({{val-en|Lake Turkana}}), agrāk saukts arī '''Rūdolfa ezers''', ir liels [[sālsezers]] [[Kenija|Kenijā]], pati ziemeļu daļa atrodas [[Etiopija|Etiopijā]]. Ezers sakrīt ar lielā Austrumāfrikas lūzuma zonu, atrodas tuksneša zonā. Pasaulē lielākais pastāvīgais ezers tuksneša zonā, spēj saglabāties sava salīdzinoši lielā dziļuma dēļ. Pasaulē lielākais ezers ar sārmainu ūdeni. Ezerā un tā tuvumā var būt spēcīgas vētras, jo ezers iesilst un atdziest lēnāk nekā apkārtējā zeme. Turkanas ezera apkaime joprojām ir maz pārveidota, to reti apmeklē eiropieši. Vietējie iedzīvotāji pārsvarā pieder [[gabra]], [[rendille]] un [[turkana]] ciltīm.

sentences:
{{atsauces+}}
'''OGLE-TR-132b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-132]], kas atrodas 1585 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,03 AU un gads uz tās ilgst tikai 40,557 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemērots dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-132b, tad uz tās būtu 1901 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Brasaī
|     vārds_orig = ''Brassaï''
|         attēls =Brassai-1681052842.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Brašova]], [[Transilvānija]]
[[Austroungārija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Boljēsirmēra]],
{{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Ungārija|ungāru]], vēlāk [[Francija|franču]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = fotogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tupou VI''' ([[Tongiešu valoda|tongiešu]]: ''Tupou VI'', pilnā vārdā — ''ʻAhoʻeitu ʻUnuakiʻotonga Tukuʻaho''; dzimis 1959. gada 12. jūlijā, [[Nukualofa|Nukualofā]], [[Tonga|Tongā]]), ir Tongas karalis kopš 2012. gada. Viņš ir sestais [[Tongas karaļu uzskaitījums|Tongas karalis]], kurš cēlies no Tupou dinastijas, nepārtraukti valdošās kopš 1875. gada. Pirms tam viņš 6 gadus bija valsts premjerministrs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences: '''Gliese 581 e''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,028 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentriciāte ir 0,0261. 1 gads uz planētas ilgst 3,149 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 2,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: '''Banāni''' ir [[pārtika|pārtikā]] plaši lietoti [[auglis|augļi]], kas tiek iegūti no [[banānaugi]]em, parasti no [[nosmailinātais banāns|nosmailinātā banāna]] (''Musa acuminata'') vai ''[[Musa × paradisiaca]]''. Tos iegūst arī no citām banānaugu ģints sugām, piemēram, ''[[Musa balbisiana]]'', ''[[Musa fehi]]'' un ''[[Musa troglodytarum]]''. Par banāniem dēvē arī ''[[Ensete ventricosum]]'' augļus, lai gan strikti ņemot, tas nepieder banānaugu ģintij.<ref name="Morton"/><ref name="Grattan"/> No botāniskā viedokļa banāns ir [[oga]]<ref name="waynesword"/> ar daudzām [[sēkla|sēklām]] un plānu [[miza|mizu]]. Banāni ir aptuveni 15 cm gari un 3—4 cm diametrā.

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> =
| programming language =
| operating system =
| size =
| language =
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name =
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kilimandžāro
| Nosaukums2       = ''Kilimanjaro''
| Photo            = Mt. Kilimanjaro 12.2006.JPG
| Photo size       = 260px
| Augstums         = 5895 (Kibo)
| karte            = Tanzānija
| latd= 3 |latm= 04 |lats= 33 |latNS= S
| longd= 37 |longm= 21 |longs= 12 |longEW= E
| paraksta_izvietojums = left
| reljefa_karte    = jā
| Atrašanās vieta  = {{TZA}}
| Kalnu grēda      =
| Last eruption    = pirms 150–200 tūkstošiem gadu<ref name="hal.univ-brest"/>
}}

sentences: '''Amerikas Savienoto Valstu Antarktikas programma''' ({{val|en|United States Antarctic Program}}, USAP) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] valdības organizācija, kas nodrošina, koordinē un pārrauga valsts darbības [[Antarktika|Antarktikā]]. Programmu finansē un pārvalda ASV valdības aģentūra [[Nacionālais Zinātnes fonds]] ''(National Science Foundation)''. Programmā katru gadu tiek iesaistīti ap 3000 ASV pilsoņu.<ref>[http://www.nsf.gov/od/opp/antarct/usap.jsp National Science Foundation. United States Antarctic Program]</ref>

sentences: : ''Šis raksts ir par lauksaimniecības darbarīku. Par mērvienību skat. rakstu [[Arkls (mērvienība)]].''

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =''Champ Car''
| aktuāla_sezona =
| logo           =2007CCWSlogo.jpg
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Autošoseja]]
| dibin          =[[1979]] (CART)<br />[[2004]] (''Champ Car'')
| izj            =[[2008. gads|2008]]
| komandas       =9 (izjaukšanas brīdī)
| valsts         =Visas
| čempions_br    ={{flaga|Francija}} [[Sebastjēns Burdē]]
| čempions_km    ={{flaga|ASV}} ''[[Newman/Haas/Lanigan Racing]]''
| mlapa          =[http://www.champcarworldseries.com champcarworldseries.com]
}}
'''''Champ Car World Series''''' (bieži saīsina kā '''''CCWS''''' vai '''''Champ Car''''') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] atklāto riteņu autosacīkšu čempionāts, kas norisinājās no 1979. gada. Sākotnēji sacīkšu nosaukums bija '''''Championship Auto Racing Teams''''' (''CART''). 2003. gadā tās bankrotēja un tika pārpirktas, vēlāk pārdēvētas par '''''Champ Car World Series'''''. {{Dat|2008|2|22||bez}} čempionāts apvienojās ar konkurentu sacīkstēm ''Indy Racing League'' (tagad ''[[INDYCAR]]''), kuras no ''CART'' bija atdalījušās 1996. gadā. 2008. gadā ''CCWS'' tika likvidēts.

sentences: {{ambox|text=Šie noteikumi attiecas uz ikvienu Wikimedia fonda projektu, kas skaidri norāda uz saikni ar fondu lapas apakšmalā un izmaiņu lapā}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Nīderlandes polārstacija
| oriģinālnosaukums    = ''Nederlands Poolstation''
| attēls               = Ny-Aalesund IMG 6472 Ny London houses rk 139927.JPG
| paraksts             = «Londonas namiņi», kuros izvietojusies Nīderlandes polārstacija
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NED}}
| latd=78| latm=55| lats=32| latNS=N
| longd=11| longm=56| longs=02| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1995
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Groningenas universitāte]]
| pers_vasara          = 8
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Nīderlandes polārstacija''' ({{val|nl|Nederlands Poolstation}}) ir [[Nīderlande]]s vasaras [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.rug.nl/research/arctisch-centrum/collaboration/nlpolarstation/ Netherlands Polar Station]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Groningenas universitāte|Groningenas universitātei]].

sentences: '''Adopcija''' ir process, ar kuru [[persona]] uzņemas citas personas, parasti [[bērns|bērna]], audzināšanu no šīs personas bioloģiskajiem vai likumīgā [[cecāki|vecāka]] vai vecākiem, un ar šo procesu uz mūžu pārnes visas [[tiesības]] un pienākumus, līdz ar izcelsmi, no bioloģiskā vecāka vai vecākiem. Atšķirībā no [[aizbildniecība]]s vai citām sistēmām, kas paredzētas jaunu cilvēku aprūpei, adopcija ir paredzēta, lai panāktu pastāvīgu statusa maiņu, un tādēļ sabiedrības atzīšana ir nepieciešama, izmantojot [[tiesību zinātne|juridiskas]] vai [[reliģija|reliģiskas]] [[sankcijas]].

sentences:
[[Kategorija:Rumānijā dzimušie]]
[[Kategorija:Bukareste]]
{{catmore|Bukareste}}

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Balks''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jeruzaleme
 | official_name            = {{ara|יְרוּשָׁלַיִם}}
{{ara|القدس}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = HaArbaa IMG 0541.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Jerusalem.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Emblem_of_Jerusalem.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Izraēla#Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ISR}}
{{PSE}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Jeruzaleme (apgabals)|Jeruzaleme]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 125.156
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 652
 | population_as_of         = 2013. gada
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 890428
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1029300
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[IDT]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 31 | latm = 46 | lats = 06 | latNS = N
 | longd = 35 | longm = 12 | longs = 49 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 754
 | website                  = {{URL|http://www.jerusalem.muni.il}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Mediči''' ({{val|it|Medici}}) bija [[oligarhs|oligarhu]] ģimene [[Itālija|Itālijā]], kas no [[13. gadsimts|13.]] līdz [[18. gadsimts|18. gadsimtam]] bieži bija valdošā [[Florence|Florencē]], kā arī ar lielu ietekmi citās Eiropas valstīs un pilsētās.

sentences: Jo lielāku [[enerģija|enerģiju]] izstaro [[zvaigzne]], jo tās [[masa]] un izmēri ir lielāki. Visumā lielākajām zvaigznēm [[rādiuss]] var būt pat tūkstošiem reižu lielāks nekā [[Saule]]i. Lielākās [[Visums|Visuma]] zvaigznes sauc par [[Milzu zvaigzne|milzu]] un [[pārmilzu zvaigzne|pārmilzu zvaigznēm]] un tās visumā ik sekundi izstaro miljoniem reižu vairāk enerģijas nekā Saule.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hansjohems Autrums
|     vārds_orig = Hansjochem Autrum
|         attēls = Hansjochem Autrum.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Bromberga]],  [[Vācija]]<br />(tagad [[Bidgošča]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   nodarbošanās = zoologs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolskābes struktūrformula

Glikolskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O3
|molmasa=76,05
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=75 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Glikolskābe''' (hidroksietiķskābe, 2-hidroksietānskābe, CH2OHCOOH) ir vienkāršākā hidroksi[[karbonskābe]]. Glikolskābe ir bezkrāsaina, kristāliska, higroskopiska viela bez smaržas, kas labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''airBaltic Training''}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = airBaltic Training
| logo             =
| caption          =
| type             = [[SIA]]
| foundation       = [[2010. gads]]
| founder          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{Vieta|Latvija|Rīga|Pilotu iela 6|3s=Pilotu iela}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[aviācija|aviācijas apmācība]]
| products         =
| services         = pilotu apmācība
 apkalpes apmācība
IATA kursi
| owner            =
| parent           = [[airBaltic]]
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.airbaltictraining.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''airBaltic Training''''' ir ''[[airBaltic]]'' meitasuzņēmums, kas piedāvā aviācijas apmācību pakalpojumus [[Rīga|Rīgā]].<ref>[http://www.airbaltictraining.com/en/about-us/ airBaltic Training | About Us] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151029193240/http://www.airbaltictraining.com/en/about-us/ |date={{dat|2015|10|29||bez}} }}, airbaltictraining.com {{en ikona}}</ref> Pieejamā pilotu, apkalpes un personāla apmācība ir starptautiski atzīta,<ref>[http://bizness.delfi.lv/viedokli/laikraksts-airbaltic-training-ir-loti-specigas-pozicijas-aviacijas-apmacibas-tirgu.d?id=42008300 Laikraksts: 'airBaltic Training' ir ļoti spēcīgas pozīcijas aviācijas apmācības tirgū], delfi.lv, {{dat|2011|12|25|SK}}</ref> un 2011. gada februārī ''airBaltic Training'' kļuva par pirmo Starptautiskās gaisa satiksmes asociācijas (IATA) reģionālo apmācību centru visā Eiropas Savienībā. Apmācības programmas apmeklē cilvēki no vairāk nekā 30 dažādām valstīm, tostarp no Skandināvijas, Rietumeiropas, Tālajiem Austrumiem un [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s (NVS). 2013. gadā uzņēmuma apgrozījums bija starp 2 un 3 miljoniem eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.exim.lv/air-baltic-training |title= airBaltic Training Ltd |accessdate=2015-11-08 |work= |publisher= Latvian Export Import Directory|date= }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jugla
| tips                = stacija
| attēls              = Juglas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Juglas stacija 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1900
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      = Jegel
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 3 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (4 km) <br /> [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Filmas infokaste| nosaukums latviski= Pēcpusdienas tīkli
  | attēls= Meshes of the Afternoon 1.png
  | paraksts=
  | nosaukums oriģinālvalodā= Meshes of the Afternoon
  | valsts= [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | režisors= [[Maija Derena]]
[[Aleksandrs Hamids]]
  | producents= Maija Derena
  | scenārija autors= Maija Derena
  | galvenajās lomās= Maija Derena
Aleksandrs Hamids
  | mūzika= [[Teiji Ito]]
(pievienota [[1959]]. gadā)
  | operators= Aleksandrs Hamids
  | montāža= Maija Derena
  | izdošanas laiks= [[1943]]. gadā
  | ilgums= 14 min
  | valoda= bez dialoga
  | budžets=
  | imdb= 0036154
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|uzņēmumu "Laima"|Laima (nozīmju atdalīšana)|Laima}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| foundation = 1870. gadā
| logo = Laima logo jauns.jpg
| logo_size = 150
| location_city = {{vieta|Latvija|Rīga|Miera iela 22|3s=Merķeļa iela (Rīga)}}
| location_country =
| products = Šokolāde un dažādi saldumi
| owner = [[Orkla]], {{NOR}}
| homepage = [http://www.laima.lv/ www.laima.lv]
| founder = Teodors Rigerts
| type = Zīmols
}}

sentences:
{{citas nozīmes|valsti Eiropā|Luksemburga (nozīmju atdalīšana)|Luksemburga}}
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Luksemburgas Lielhercogiste
|        vietējais_nosaukums = ''{{val|lb|Groussherzogtum Lëtzebuerg}}''
''{{val|fr|Grand-Duché de Luxembourg}}''
''{{val|de|Großherzogtum Luxemburg}}''
|           valsts_nosaukums = Luxembourg
|           karoga_nosaukums = Luksemburgas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Luxembourg.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Luksemburgas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 105px
|             ģerboņa_attēls = Greater coat of arms of the grand-duchy of Luxembourg.svg
|                valsts_moto =
 ''{{val|lb|[[Mir wëlle bleiwe wat mir sinn]]}}''
''{{val|fr|[[Mir wëlle bleiwe wat mir sinn|Nous voulons rester ce que nous sommes]]}}''
''{{val|de|[[Mir wëlle bleiwe wat mir sinn|Wir wollen bleiben, was wir sind]]}}''
("Mēs gribam palikt kas mēs esam")
|               valsts_himna =
''[[Luksemburgas himna|Ons Heemecht]]''
''Mūsu Dzimtene''
[[attēls:Ons_Heemecht.ogg|center]]
|               royal_anthem = ''[[De Wilhelmus]]'' {{smallsup|1}}
|              kartes_attēls = EU-Luxembourg.svg
|            kartes_paraksts = {{kartes_paraksts |location_color=dark green |region=[[Eiropa]] |region_color=dark grey |subregion=the [[Eiropas Savienība]] |subregion_color=green |legend=EU-Luxembourg.svg}}
|              galvaspilsēta = [[Luksemburga (pilsēta)|Luksemburga]]
|latd=49 |latm=36 |latNS=N |longd=6 |longm=7 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_valodas = [[luksemburgiešu valoda]] (''[[de jure]]'' kopš 1984),
[[vācu valoda]]
[[franču valoda]]
|non_valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|Nīderlandiešu]]
|demonym = Luksemburgietis
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Luksemburgas valdnieki|Monarhs]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Lielhercogs Anrī]]
|              valsts_galva2 = [[Liks Frīdens]]
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = No Franču impērijas
|         neatkarības_datums = {{dat|1815|6|9}}
|      neatkarības_notikums2 = ''1st Treaty of London''
|        neatkarības_datums2 = {{dat|1839|4|19}}
|      neatkarības_notikums3 = ''2nd Treaty of London''
|        neatkarības_datums3 = {{dat|1867|5|11}}
|      neatkarības_notikums4 =
|        neatkarības_datums4 =
|         iestāšanāsESdatums = {{dat|1957|3|25}}
|                platība_km2 = 2586.4
|area_sq_mi = 998.6
|              platība_rangs = 175.
|             procenti_ūdens = 0.00%
|         iedzīvotāju_skaits = 660 809<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://lustat.statec.lu/vis?fs[0]=Th%C3%A8mes%2C1%7CPopulation%20et%20emploi%23B%23%7CEtat%20de%20la%20population%23B1%23&pg=0&fc=Th%C3%A8mes&df[ds]=ds-release&df[id]=DF_B1102&df[ag]=LU1&df[vs]=1.0&pd=2015%2C2023&dq=A..&ly[rw]=AGE&ly[cl]=SEX&lo=1|website=statec.lu|access-date=18 April 2023}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|population_census = 643 941<ref>{{tīmekļa atsauce | url=https://statistiques.public.lu/fr/recensement/evolution-de-la-population.html | title=Évolution de la population  }}</ref>
|population_census_year = 2021
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 255
|population_density_sq_mi = 660.4
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 59.
|               IKP_PPP_gads = 2022
|                    IKP_PPP = $90,532 miljardi<ref name="IMFWEOLU">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=53&pr.y=5&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=137&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, October 2019 |publisher=International Monetary Fund |website=IMF.org |access-date=8 January 2020}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs = 98.
|         IKP_PPP_per_capita = $140 694<ref name="IMFWEOLU"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 1.
|GDP_nominal = $86,898 miljardi<ref name="IMFWEOLU"/>
|GDP_nominal_rank = 71.
|GDP_nominal_year = 2022
|GDP_nominal_per_capita = $135 046<ref name="IMFWEOLU"/>
|GDP_nominal_per_capita_rank = 3.
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,930<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce|url=https://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf|title=Human Development Report 2021/2022|language=en|publisher=[[United Nations Development Programme]]|date=8 September 2022|access-date=8 September 2022}}</ref>
|                   HDI_gads = 2021
|                  HDI_rangs = 17.
|             HDI_kategorija = ļoti augsts
|                     valūta = [[Euro]] ([[€]]){{smallsup|2}}
|               valūtas_kods = EUR
|country_code = LUX
|                 laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST = [[Central European Summer Time|CEST]]
|             utc_offset_DST = +2
|drives_on = right
|                     domēns = [[.lu]]{{smallsup|3}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 352
|                   piezīme1 = ''Not the same as the ''[[Het Wilhelmus]]'' of the Nīetherlands.''
|                   piezīme2 = Pirms 1999: luksemburgiešu franču
|                   piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
}}
'''Luksemburgas Lielhercogiste''' ({{val|lb|Groussherzogtum Lëtzebuerg}}, {{val|fr|Grand-Duché de Luxembourg}}, {{val|de|Großherzogtum Luxemburg}}) ir valsts [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. Valsts iekārta ir [[Unitāra valsts|unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]. Tā ir viena no turīgākajām valstīm pasaulē pēc [[Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa|IKP uz vienu iedzīvotāju]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences:
}}{{legend|#66004a|[[Šiītu islāms]]}}{{legend|#04161b|[[Ibadīti]]}}]]
Terminam "'''musulmaņu pasaule'''" jeb "'''islāma pasaule'''<nowiki>''</nowiki> ir vairākas nozīmes. Reliģiskā nozīmē islāma pasaule attiecas uz [[musulmaņi]]em, bet kultūras nozīmē uz islāma [[Civilizācija|civilizāciju]], kas ietver arī šajā civilizācijā dzīvojošos nemusulmaņus. Mūsdienu [[Ģeopolitika|ģeopolitiskajā]] nozīmē šis termins parasti attiecas uz valstīm, kurās ir musulmaņu vairākums.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Telšu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Telšiai_Cathedral_Exterior,_Telšiai,_Lithuania_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Telšu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Telšu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.982345
| longd                 = 22.246209
| location              = {{vieta|Lietuva|Telšu apriņķis|Telši}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]], [[klasicisms]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      = D
| groundbreaking        = 1794
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Telšu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736136"
}
</mapframe>
'''Telšu svētā Padujas Antonija katedrāle''' ({{val|lt|Telšių šv. Antano Paduviečio katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Telši|Telšos]]. [[Telšu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 26959).

sentences: '''Flīzes''' ir kāda materiāla (piemēram, [[akmens]], [[Betons|betona]], [[keramika]]s) plāksnes, ko lieto celtniecībā sienu, grīdu vai citu virsmu apdarei. Flīzes parasti izmanto [[Vannas istaba|vannas istabās]], [[Virtuve|virtuvēs]], [[Peldbaseins|peldbaseinos]] un citās vietās, kur nepieciešams [[Mitrums|mitruma]] izturīgs materiāls. Flīzes plaši izmanto arī ēku [[Fasāde|fasādēm]], terasēm un citām ārējām virsmām.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Marita Koha
 |      vārds_orig = ''Marita Koch''
 |          attēls = Bundesarchiv Bild 183-1984-0402-025, Marita Koch.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Marita Koha 1984. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1957|2|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācijas Demokrātiskā Republika|Vismāra}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Vācijas Demokrātiskā Republika}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=171}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=61}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1976}}, {{oss|V=1980}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,83 s
 |           PR1_d = [[100 m]]
 |             PR2 = 21,71 s {{icon|er}}
 |           PR2_d = [[200 m]]
 |             PR3 = 47,60 s {{icon|wr-v}}
 |           PR3_d = [[400 m]]
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = s
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1980|teksts=Maskava 1980}}|400 m}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=1980|teksts=Maskava 1980}}|4×400 m stafete}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|200 m}}
{{Medal|Gold|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|4×100 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 1983]]|100 m}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[1978. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Prāga 1978]]|400 m}}
{{Medal|Gold|[[1978. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Prāga 1978]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[1982. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1982]]|400 m}}
{{Medal|Gold|[[1982. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1982]]|4×400 m stafete}}
{{Medal|Gold|[[1986. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1986]]|400 m}}
{{Medal|Gold|[[1986. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1986]]|4×400 m stafete}}
}}
'''Marita Koha''' ({{val|de|Marita Koch}}; dzimusi {{dat|1957|2|18}}), bijusi arī '''Marita Koha Meiere''' (''Marita Koch Meier''), ir bijusī vācu [[vieglatlēte]], piedalījusies sprinta distanču sacensībās. Karjeras laikā pārstāvējusi [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātisko Republiku]] (Austrumvāciju), uzstādījusi 16 [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordus]] stadionā un 14 rekordus telpās. Viņai pašlaik pieder arī pasaules rekords 400 m sprintā — {{dat|1985|10|6||bez}} šo distanci veica 47,60 sekundēs.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .cs
|background            = #CCF
|atklāts               = 1990
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Dzēsts
|reģistrācija          = Nav
|sponsors              = Nav
|domātais-pielietojums = [[Čehoslovākija|Čehoslovākiju]] saistīta darbība (sākotnēji, pirms dzēšanas), vēlāk [[Serbija un Melnkalne|Serbiju un Melnkalni]] (rezervēts, bet netika izmantots)
|reālais-pielietojums  = Tika izmantots [[Čehoslovākija|Čehoslovākijā]], bet nekad netika izmantots [[Serbija un Melnkalne|Serbijā un Melnkalnē]]
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Nav
|dokumenti             = Nav
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = Nav
|}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Baldones rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Baldone]]
| iedz =
| plat =
| pils =
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
[[Kategorija:Šveice]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Šveice]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 79
|             7. čaula =
|             6. čaula = 1
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Au
|             atommasa = 196,966569
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
 Zelta tīrradnis un tīra zelta kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = -1, 1, 2, '''3''', 4, 5
|  elektronegativitāte = 2,54
|              blīvums = 19300
|  kušanas temperatūra = 1337,33 K (1064,18 °C)
| viršanas temperatūra = 3129 K (2856 °C)
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Šolti
|     vārds_orig = ''Georg Solti''
|         attēls = Georg Solti (1974).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Džordžs Šolti 1974. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Budapešta]], [[Austroungārija]]<br />({{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Antiba]], [[Piejūras Alpi]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu sapnis
| attēls                   = americandreamz.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Dreamz''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]
| producents               =
* [[Kriss Veics]]
* Pols Veics
| scenārija autors         = Pols Veics
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Grānts]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Mendija Mūra]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|4|21|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/american-dreamz-2006|title=American Dreamz|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518094426/https://bbfc.co.uk/releases/american-dreamz-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americandreamz.htm|title=American Dreamz|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Amerikāņu sapnis''' ({{val|en|American Dreamz}}) ir 2006. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hjū Grānts]], [[Deniss Kveids]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Vilems Defo]] un [[Mendija Mūra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|4|21||bez}}.

sentences:
veidošanās no amonjaka (Lūisa bāzes) un ūdeņraža katjona (Lūisa skābes)]]
'''Lūisa skābes''' ir [[molekula]]s vai [[jons|joni]], kam ir brīvas [[orbitāle]]s un kas var piesaistīt citas molekulas vai jona nedalīto [[elektronu pāris|elektronu pāri]], veidojot [[adukts|adukta]] tipa savienojumus. Saskaņā ar [[Gilberts Lūiss|Gilberta Lūisa]] (''Gilbert Newton Lewis'') izveidoto teoriju [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] veido kopīgi elektronu pāri, kas aizpilda atomu ārējos elektronu apvalkus tā, lai atomu elektronu konfigurācijas atbilstu [[inertās gāzes|inerto gāzu]] elektronu konfigurācijām ([[oktetu likums]]).

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Dimitrios Joannidis'''{{fact}} ({{val|el|Δημήτριος Ιωαννίδης}}, ''Dimitrios Ioannidis''; dzimis 1923. gada 13. martā [[Atēnas|Atēnās]], miris 2010. gada 16. augustā) bija [[Grieķijas Karaliste]]s armijas virsnieks, brigadieris, viens no vadošajiem [[Grieķijas militārā hunta|Grieķijas militārās huntas]] locekļiem. Huntas vadītājs un [[Grieķija]]s Republikas faktiskais [[diktators]] no 1973. gada 25. novembra līdz 1974. gada 23. jūlijam. Pēc demokrātijas atjaunošanas tiesāts un 35 gadus pavadījis cietumā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences: '''Pasāti''' ir pastāvīgi [[vējš|vēji]], kuri visu gadu pūš virzienā uz [[ekvators|ekvatoru]]: [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] no [[ziemeļaustrumi]]em, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] no [[dienvidaustrumi]]em. Vienu no otra šos pasātus atdala [[bezvējš|bezvēja]] josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs [[okeāns|okeāna]], kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz [[sauszeme]]s, tie maina savu [[virziens|virzienu]] atkarībā no [[reljefs|reljefa]]. Vēji pūš no 30° [[paralēle|paralēlēm]] abās puslodēs. [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pasāti tuvējās [[Āzija]]s dēļ maina savu raksturu un kļūst par [[musoni]]em.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Apija
 | official_name            = ''Apia''
 | image_skyline            = Samoa - Apia Govt buildings.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               = <!-- lietot, ja ir Emblēma -->
 | image_shield             = <!-- lietot, ja ir Ģerbonis -->
 | pushpin_map              = Samoa
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              = Samoa Apia Map.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Rajons
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Samoa}} [[Samoa]]
 | subdivision_name1        = Tuamasaga
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1850. gados
 | established_title2       = Galvaspilsēta
 | established_date2        = 1959. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 123,81
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           = 51,8
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 41 611
 | population_urban         = 36 735
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 6 534
 | timezone                 = [[SST]]
 | utc_offset               = -11
 | timezone_DST             = [[Havaju-aleutu laika josla|HST]]
 | utc_offset_DST           = -10
 | latd = 13 | latm = 50 | lats = 00 | latNS = S
 | longd = 171 | longm = 45 | longs = 00 | longEW = W
 | postal_code_type         = <!-- Pasta indekss -->
 | postal_code              = <!-- LV-XXXX  -->
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{novecojis}}
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Stīvens Džeksons
 |       vārds_orig = ''Stephen Jackson''
 |           attēls = StephenJacksonCrop.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts =

 |      pilns vārds = Stīvens Džese Džeksons
 |           dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|4|4}}
 |          dz_viet = {{Vieta|ASV|Teksasa|Portartūra (Teksasa)}}
 |          mir_dat =
 |         mir_viet =
 |          tautība = Amerikānis
 |           garums = 203 [[centimetrs|cm]]
 |            svars = 98 [[kilograms|kg]]
 |              poz = [[Uzbrūkošais aizsargs]]
[[Vieglais uzbrucējs]]
 |          kar_sāk = 1997
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =

 |       vidusskola = ''Lincoln High School
Oak Hill Academy''
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte = ''Butler Community''

 |              kom = [[Sanantonio "Spurs"]]
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga = [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]

 |          b_klubs =
 |           drafts = 43., otrā kārta
 |          dr_gads = [[1997. gada NBA drafts|1997]]
 |          dr_līga = [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]
 |           dr_kom = [[Fīniksas "Suns"]]

 |         kl_sez 1 = 2000—2001
 |          klubs 1 = [[Ņūdžersijas "Nets"]]
 |         kl_sez 2 = 2001—2003
 |          klubs 2 = [[Sanantonio "Spurs"]]
 |         kl_sez 3 = 2003—2004
 |          klubs 3 = [[Atlantas "Hawks"]]
 |         kl_sez 4 = 2004—2007
 |          klubs 4 = [[Indiānas "Pacers"]]
 |         kl_sez 5 = 2007—2009
 |          klubs 5 = [[Goldensteitas "Warriors"]]
 |         kl_sez 6 = 2009—2011
 |          klubs 6 = [[Šarlotas "Bobcats"]]
 |         kl_sez 7 = 2011—2012
 |          klubs 7 = [[Milvoki "Bucks"]]
 |         kl_sez 8 = 2012—''pašlaik''
 |          klubs 8 = [[Sanantonio "Spurs"]]

 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 =

 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =

 |             balv =
 |       sasniegumi =
* [[NBA čempioni|NBA čempions]] (2003)
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =

 |    rādīt_medaļas =
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
}}
'''Stīvens Džese Džeksons''' ({{val|en|Stephen Jesse Jackson}}: dzimis {{dat|1978|4|4}} [[Portartūra (Teksasa)|Portartūrā]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir profesionāls amerikāņu [[basketbolists]], spēlē [[Uzbrūkošais aizsargs|uzbrūkošā aizsarga]] un [[Vieglais uzbrucējs|vieglā uzbrucēja]] pozīcijās. Pašlaik (2013) pārstāv [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubu [[Sanantonio "Spurs"]]. [[1997. gada NBA drafts|1997. gada NBA draftā]] viņu izraudzījās [[Fīniksas "Suns"]] otrajā kārtā ar kopējo 43. kārtas numuru.

sentences: {{citas nozīmes|stāvokli, kad nav gaismas|Tumsa (nozīmju atdalīšana)|Tumsa}}

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences:
[[Kategorija:Pusvadītāji]]
[[Kategorija:Elektronikas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Ražotāji pēc produkcijas veida]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vadīt dzīvi
| attēls                   = Managementfilm09.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Management''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Belbers]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Mārtijs Bouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kristīna Hāna]]
| scenārija autors         = Stīvens Belbers
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Echo Films]]''
* ''[[Image Entertainment]]''
* ''[[SKE]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|7|Toronto kinofestivāls|2009|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/management-2008|title=Management|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=management.htm|title=Management (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vadīt dzīvi"''' ({{val|en|Management}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Belbers]]. Galvenās lomas atveido  [[Dženifere Anistone]], [[Stīvs Zāns]], [[Vudijs Harelsons]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Vectēva paradokss''' ir ar [[Ceļošana laikā|ceļošanu laikā]] saistīts [[paradokss]], kad, mainot pagātni, rodas neatbilstības.<ref name="lobo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arxiv.org/pdf/gr-qc/0206078v2.pdf|title=Time, Closed Timelike Curves and Causality|page=2|author=Francisco Lobo|year=2002|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Nosaukums cēlies no paradoksa apraksta — persona, kas aizceļo uz pagātni un nogalina savu vectēvu, tādā veidā novērš sava tēva vai mātes piedzimšanu un līdz ar to sevis paša eksistenci.<ref name="sagan-nova">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pbs.org/wgbh/nova/time/sagan.html|title=Carl Sagan Ponders Time Travel|work=NOVA|date=December 10, 1999|publisher=[[PBS]]|accessdate=2016-05-21}}</ref> Neskatoties uz nosaukumu, šī paradoksa jēga nav tieši saistīta ar nepieciešamību nogalināt savu vectēvu, lai novērstu savu dzimšanu. Šis paradokss attiecināms uz jebkuru darbību, kas maina pagātni,<ref name="Norman">{{Atsauce|title=Beyond Experience: Metaphysical Theories and Philosophical Constraints|date=2001|author=Norman Swartz|publisher=University of Toronto Press|url=http://www.sfu.ca/~swartz/beyond_experience/chap08.htm|pp=226—227}}</ref> jo rodas pretrunas, ja pagātne kļūst atšķirīga no tādas, kāda tā bijusi.<ref name="NicholasSmith">{{Tīmekļa atsauce|url=http://plato.stanford.edu/entries/time-travel/index.html#CauLoo|author=Nicholas J.J. Smith|date=2013|title=Time Travel|work=Stanford Encyclopedia of Philosophy|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Šādas teorētiskas darbības rezultātā persona nekad nepiedzimtu, līdz ar to tā nevarētu izmantot [[Laika mašīna|laika mašīnu]], lai nokļūtu pagātnē un to izmainītu.

sentences: '''Franču Indoķīna''' bija [[Francija]]s kolonija, kas oficiāli pastāvēja no 1887. gada 17. oktobra līdz 1954. gada 21. jūlijam mūsdienu [[Vjetnama]]s, [[Laosa]]s, [[Kambodža]]s, kā arī nelielās [[Taizeme]]s un [[Ķīna]]s teritorijas daļās. No 1887. līdz 1947. gadam oficiālais nosaukums bija Indoķīnas Savienība, pēdējos pastāvēšanas gados — Indoķīnas Federācija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķieģelis
| operators =
| attēls = Brickmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Nora Zehetnera]]
* [[Noa Fleiss]]
* [[Mets O'Līrijs]]
* [[Noa Segans]]
* [[Megana Guda]]
* [[Emīlija de Ravina]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Lukass Hass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Brick''
| studija = ''Bergman Lustig Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|450 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl608798209/|title=Brick |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ķieģelis"''' ({{Val|en|Brick}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Raians Džonsons]], kuram tā bija kinodebija. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Nora Zehetnera]], [[Noa Fleiss]], [[Mets O'Līrijs]], [[Noa Segens]], [[Megana Guda]], [[Emīlija de Ravina]], [[Ričards Roundtrijs]] un [[Lukass Hass]].

sentences: '''Teātra mūzika''' ir [[mūzika]], kas ir komponēta vai pielāgota izrādīšanai [[Teātris|teātros]]. Teātra mūzikas žanros ietilpst [[opera]], [[balets]] un vairāki muzikālā teātra veidi, sākot no pantomīmas līdz [[Operete|operetei]] un mūsdienu skatuves [[Mūzikls|mūzikliem]] un revijiem. Vēl viena teātra mūzikas forma ir nejaušā mūzika, ko, tāpat kā radio, kino un televīzijā, izmanto, lai pavadītu darbību vai atdalītu lugas ainas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Guntiņas
| ģints = Lychnis
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Lychnis chalcedonica 2zz.jpg
| att_nosaukums = ''Sagina apetala''
| binomial = Lychnis chalcedonica
| sinonīmi = ''Silene chalcedonica''
| suga = Lychnis chalcedonica
| suga_lv = Sarkanā guntiņa
}}'''Sarkanā guntiņa''' ({{Val-la|Lychnis chalcedonica}}) ir augu suga [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā suga ir vietām plaši kultivēts krāšņumaugs, kurš dabā ir reti sastopams pamestu mājvietu apkaimē, ceļmalās un nezālienēs mītņu tuvumā; Latvija ir  ziemeļrietumos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lychnis-chalcedonica-l/|title=sarkanā guntiņa - Lychnis chalcedonica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-11}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
|         building_name = Vecā Svētā Pētera bazilika
|         infobox_width = 340px
|                 image = Basilica_di_San_Pietro_1450.jpg
|            image_size = 300px
|              map_type = Vatikāns
|           map_caption = Atrašanās vieta Vatikānā
|              location = {{vieta|Vatikāns}}
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 08 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 27 | longs = 12 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
|     consecration_year = ap 360. gadu
|                status =
|            leadership =
|               website =
|             architect =
|    architecture_style = Senās Romas arhitektūra
|        groundbreaking = starp [[318]]. un [[322]]. gadu
|        year_completed =
|        specifications = yes
|              capacity =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tartu Jāņa baznīca
| native_name           = ''Tartu Jaani kirik''
| image                 = Tartu asv2022-04 img15 StJohn Church.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Igaunija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Tartu Jāņa baznīca
| latd  = 58.382778 | latNS  = N
| longd = 26.720278 | longEW = E
| religious_affiliation = [[luterisms]]
| location              = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 14. gadsimts
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
}}

sentences: '''Veiksme''' ir kādas [[problēma]]s vai [[situācija]]s iepriekš neparedzēts, bet veiksmīgs [[atrisinājums]]. Veiksmes faktors bieži vien nosaka, vai būs labvēlīgs [[rezultāts]] vai tomēr nebūs. Piemēram, var mēģināt izsargāties no iekļūšanas [[vētra|vētrā]], bet tikai veiksmes gadījumā tā patiešām nesāksies. Veiksme ir īpaši svarīga, kad iespējas uzlabot situāciju ir izsmeltas un iznākums ir atkarīgs no ārējiem [[apstākļi]]em.

sentences:
{{citas nozīmes|filmu|Terminators|Terminators}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators
| attēls                   = Terminator1984movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Terminator''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džeimss Kemerons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Michael Biehn|Maikls Bīns]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Paul Winfield|Pols Vinfīlds]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Hemdale Film Corporation]]''
* ''[[Gale Anne Hurd|Pacific Western Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|10|26}}
| ilgums                   = 108 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=terminator.htm |title=The Terminator (1984) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate=August 27, 2012}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|78 371 200}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Terminators 2: Pastarā diena]]"
| imdb                     = 0088247
}}
'''"Terminators"''' ({{val|en|The Terminator}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džeimss Kemerons]]. [[Arnolds Švarcenegers]] attēlo Terminatoru, kiborgu-slepkavu no nākotnes, kas ieradies nogalināt Sāru Konoru ([[Linda Hamilton]]e). Viņas dēls, Džons Konors, nākotnē kļūs par cilvēces glābēju post-apokaliptiskā karā pret robotiem. [[Michael Biehn|Maikls Bīns]] attēlo Kailu Rīzu, kareivi no nākotnes, kurš nosūtīts atpakaļ pagātnē, lai pasargātu Konoru.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

sentences: '''1848. gada revolūcijas''', ko dēvē arī par "Tautu pavasari",<ref>[https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/siis-dienas-aciim/tautu-pavasaris-revoluciju-vilnis-eiropa-1848.-gada.a102472/ Tautu pavasaris - revolūciju vilnis Eiropā 1848. gadā] 2018. gada 15. aprīlī</ref> bija politisko nemieru un nacionālo [[revolūcija|revolūciju]] vilnis, kas pārmainīja 1815. gadā [[Vīnes kongress|Vīnes kongresā]] noteikto kārtību un pārņēma lielu daļu [[Eiropa]]s 1848. gadā un turpinājās arī 1849. gadā.

sentences: '''Rekes''' ({{val|de|von der Recke, von der Reck}}) ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā. Pēdējie [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] atzaram piederīgie dzimtas locekļi pameta Latviju 1939. gadā.

sentences: '''Varšavas Robinsoni Krūzo''' bija [[Polija|poļi]] un [[ebreji]], kuri pēc [[1944. gads|1944. gada]] [[Varšavas sacelšanās]] beigām un tai sekojošās [[Varšava]]s iznīcināšanas, ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]], nolēma palikt un slēpties vācu okupētās pilsētas drupās. Tas norisinājās trīsarpus mēnešus, no {{dat|1944|10|2|ģ}} līdz [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] ienākšanai {{dat|1945|1|17}}.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Inna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Inn
| citvaloda2      = rm
| oriģinālnosaukums2 = En
| attēls            = Innsbruck3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Austrija#Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Graubindene]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] pie [[Pasava]]s
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=50 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}
{{AUT}}
{{GER}}
| garums            = 517
| iztekas_augstums  = 2484
| ietekas_augstums  = 289
| kritums           =
| caurtece          = 740
| gada_notece       =
| baseins           = 26 063
| pietekas          =

sentences:
{{noformējums+}}
{{Skolas infokaste
|name                   = Viduskurzemes pamatskola - attīstības centrs
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Saules Stari, [[Pelču pagasts]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = pamatskola-attīstības centrs
|fundingtype            =
|opened                 = 1963
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                =
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Ināra Oļena
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = 1.—9. klase
|years                  =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 201 (2022./23. m.g.)
|language               = latviešu
|schedtyp               = dienas skola
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             =
|free_text              =
|homepage               = {{URL|http://www.viduskurzeme.lv/}}
}}

sentences:
rakstā (18. gadsimts). Apvilktas sūtras 2.1, 2.2, 2.4 and 2.5, kuras ietver komnetāri (''bhasya'').]]
'''Jogas sūtras''' ({{val|sa|योगसूत्र}}) ir [[Rādža joga]]s pamatteksts, kas sastāv no četrās sadaļās apkopotām 196 [[sūtra|sūtrām]] jeb aforismiem. Par tā autoru uzskata [[Pataņdžali]].

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Nektārijs no Eginas
|dzimšanas datums=1846. gada 1. (13.) oktobrī
|nāves datums=1920. gada 8. (21.) novembrī
|piemiņas diena=9. (22.) novembrī
|godā=[[Pareizticība]]
|attēls=File:Святитель Нектарий Эгинский. Живописный портрет XXI века.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Silivri rajons|Silivri]]
|nāves vieta=[[Atēnas]]
|nosaukums=Νεκτάριος Αιγίνης
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=[[1961. gads|1961. gada]] [[20. aprīlis|20. aprīlī]]
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maikls Freins''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Michael Frayn,'' dzimis 1933. gada 8. septembrī Milhilā, tolaik Midlseksā, šobrīd [[Londona|Londonā]]) ir [[Angļi|angļu]] dramaturgs un prozaiķis. Viņš ir vislabāk pazīstams kā komēdijas "Klusumu! Notiek izrāde!" un drāmu "Kopenhāgena" un "Demokrātija" autors. Viņa romāni, tādi kā "Towards the End of the Morning", "Headlong" un "Spies", guvuši atzinīgu kritiķu vērtējumu un bijuši komerciāli veiksmīgi, līdz ar to Freins kļuvis par vienu no nedaudzajiem [[Angļu valoda|angļu valodā]] rakstošajiem rakstniekiem, kas guvuši panākumus gan drāmā, gan prozā. Viņš ir sarakstījis arī filozofiskus darbus, piemēram, "The Human Touch: Our Part in the Creation of the Universe".

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes jūras]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Īrijas jūras]]

sentences: '''Elkonis''' ({{val-la|cubitus}}) jeb '''elkoņa locītava''' (''articulatio cubiti'') ir [[roka]]s vītņveida [[locītava]]<ref>{{lv ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.neslimo.lv/pme/?name=locitava | title= Locītava | publisher= Populārā medicīnas enciklopēdija | accessdate= 2011-04-06}}</ref> starp [[augšdelms|augšdelma]] un [[apakšdelms|apakšdelma]] kauliem. Elkonis ļauj saliekt un izstiept roku. Elkoni anatomiski veido [[kauls|kauli]], [[muskuļi]], [[cīpsla]]s, [[saite]]s, [[nervs|nervi]] un [[asinsvadi]]. Elkoni veido trīs kauli: [[augšdelma kauls]], [[spieķkauls]] un [[elkoņa kauls]].<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.buzzle.com/articles/anatomy-of-elbow.html | title= Anatomy of Elbow | publisher= Buzzle.com | accessdate= 2011-04-06 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20111003011117/http://www.buzzle.com/articles/anatomy-of-elbow.html | archivedate= 2011-10-03 }}</ref> Faktiski elkoņa locītava veido trīs atsevišķas locītavas, kas atrodas vienā locītavas somiņā. Elkoņa locītavā ir arī trīs saites: mediālā sānu saite, laterālā sānu saite un gredzenveida saite. Elkoņa locītavu ieskauj vairāki muskuļi. Divi no tiem, [[augšdelma divgalvainais muskulis]] (bicepss) un [[augšdelma trīsgalvainais muskulis]] (tricepss), nodrošina elkoņa saliekšanu un izstiepšanu.<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.sports-injury-info.com/elbow-anatomy.html | title= Elbow Anatomy | publisher= Sports Injury Info | accessdate= 2011-04-06}}</ref>

sentences:
'''Iekšmērs''' ir [[Mērinstruments|mērlīdzeklis]] urbuma diametra mērīšanai. Tas var būt urbuma diametra kontroles līdzeklis, ar kuru nenosaka reālo izmēru, bet, izmantojot fiksētu caurejošo un necaurejošo izmēru, nosaka atbilstību noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]], šim mērķim iekšmēru izmanto līdzās [[Robežkalibrs|robežkalibra tapai]] lielu diametru urbumiem. Mikrometriskais iekšmērs jeb cauruļveida iekšējais [[Mikrometrs (mērinstruments)|mikrometrs]] ir mikrometrisks mērinstruments, kura mērījumu precizitāte ir tāda pati kā mikrometram. Atšķirībā no iekšējā mikrometra, mērījumos ar trubveida iekšējo mikrometru tiek ievērots [[Abes princips]]. Teleskopiskais jeb indikatora iekšmērs tiek izmantots kopā ar [[Mērgalva|mērgalvu]] jeb indikatoru, noskaidrojot urbuma diametra novirzi no uzdotā nominālizmēra (Abes princips netiek ievērots). <gallery widths="240" heights="150">
Attēls:Nutromer1.JPG|alt=|Mikrometriskais iekšmērs
Attēls:TelescopicGauges155-905.jpg|alt=|Teleskopiskie iekšmēri
Attēls:Mahr MarCator 810 A dial indicator.png|alt=|Apaļskalas mērgalva
</gallery>{{Tehnoloģija-aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]

sentences: Projekta '''"Politika"''' mērķis ir apkopot un sakārtot informāciju par pasaules politiskajiem notikumiem un personībām.

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{atveidošana|infokastē}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gilads Cukermans
|     vārds_orig = Ghil'ad Zuckermann
|         attēls = zuckermann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gilads Cukermans 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =  [[Izraēla]], [[Itālija]], [[GBR]], [[Austrālija]], [[Ķīna]], [[Singapūra]], [[Japāna]], [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Slovākija]]
|      pilsonība = [[Izraēla]], [[Itālija]], [[Austrālija]], [[GBR]]
|        tautība =
|   darba_vietas = [[Adelaida|Adelaidas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Churchill College Cambridge]], [[Shanghai Jiao Tong University]], [[Weizmann Institute of Science]], [[The University of Queensland]], [[National University of Singapore]], [[Teksasas Universitāte Ostinā]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]] ([[St Hugh's koledža]]), [[Kembridžas Universitāte]] ([[Churchill koledža]]), [[Telavivas Universitāte]], [[Apvienotās pasaules koledžas|United World College of the Adriatic]]
|        zinātne = [[lingvistika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Ivrits]], [[:en:Phono-semantic matching|Phono-semantic matching]], Revivalistics
|    apbalvojumi =
}}

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #007f00
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas E ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|E{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| eirokarte          = {{{eirokarte|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| garums_lv          = {{{garums_lv|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República del Perú''
''Piruw Republika''
''Piruw Suyu''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Peru Republika
|            valsts_nosaukums = Peru
|               karoga_attēls = Flag of Peru.svg
|            karoga_nosaukums = Peru karogs
|              ģerboņa_attēls = Escudo nacional del Perú.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Peru ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Somos libres, seámoslo siempre]]''
|               kartes_attēls = Peru (orthographic projection).svg
|               galvaspilsēta = [[Lima]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
[[kečvu valoda]] (lokāla)
[[aimaru valoda]] (lokāla)
|              valsts_iekārta = [[Prezidentālā republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Peru prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva =[[Dina Boluarte]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Vice Prezidents]]
|               valsts_galva2 = vieta vakanta
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Peru premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Gustavo Adrianzén]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Peru vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1821|7|28}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1824|12|9}}
|                 platība_km2 = 1 285 220
|               platība_rangs = 20.
|              procenti_ūdens = 8,8
|          iedzīvotāju_skaits =
| population_estimate    = 34 294 231<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.inei.gob.pe/media/principales_indicadores/libro_1.pdf|title=Perú: Estimaciones y Proyecciones de Población Total, por Años Calendario y Edades Simples, 1950–2050|trans-title=Peru: Estimates and Projections of Total Population, by Calendar Years and Simple Ages, 1950–2050|publisher=National Institute of Statistics and Informatics|date=September 2009|language=es|access-date=18 September 2018|archive-date=18 September 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180918125613/https://www.inei.gob.pe/media/principales_indicadores/libro_1.pdf|dead-url=no}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 23
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 193.
|                     IKP_PPP = $385,719 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2020
|               IKP_PPP_rangs = 47.
|          IKP_PPP_per_capita = $11516
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 103.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,777
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 79.
|                        Gini = 41,5
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sols]] (S/.)
|                valūtas_kods = PEN
|                  laika_zona = PET
|                  utc_offset = -5
|                      domēns = [[.pe]]
|              tālsarunu_kods = 51
|                iso_kods_num = 604
|              iso_kods_alfa2 = PE
|              iso_kods_alfa3 = PER
}}

sentences:
{{cita nozīme|vienkāršāko hinonu|citiem hinoniem|hinoni}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
''p''-benzohinona struktūrformula un molekulas modelis

''p''-benzohinona adatveida kristāli
|       citi nosaukumi = ''p''-benzohinons, para-benzohinons,
hinons, para-hinons,
2,5-cikloheksadiēn-1,4-dions
|           CAS numurs = 106-51-4
|      ķīmiskā formula = C6H4O2
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 1318
|  kušanas temperatūra = 115 °C
| viršanas temperatūra = sublimējas
| šķīdība ūdenī        = nedaudz šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''1,4-benzohinons''' (C6H4O2), kuru bieži sauc par '''para-hinonu''' vai vienkārši par '''hinonu''', ir vienkāršākais [[hinoni|hinonu]] pārstāvis — dzeltena kristāliska viela, kuras īpatnējā smarža atgādina [[hlors|hlora]] smaku. Para-hinons destilējas ar ūdens tvaiku un viegli [[sublimācija (fizika)|sublimējas]]. Nokļūstot uz [[āda]]s, krāso to brūnā krāsā.

sentences:
[[Kategorija:Publicisti]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences:
{{cita nozīme|valsti|arhipelāgu|Zālamana salas}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Solomon Islands
|    pilnais_valsts_nosaukums = Zālamana Salas
|            valsts_nosaukums = Solomon Islands
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Solomon_Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Zālamana Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Solomon Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Zālamana Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"To Lead is to Serve"''
(Vadīt nozīmē kalpot)
|                valsts_himna = ''"God Save Our Solomon Islands"''
(Dievs, svētī mūsu Zālamana Salas)
|               kartes_attēls = LocationSolomonIslands.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Honiara]]
|latd=9 |latm=28 |latNS=S |longd=159 |longm=49 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Zālamana Salu monarhs|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Zālamana Salu ģenerālgubernators|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Sers Deivids Vunagi]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Zālamana Salu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Manasehs Sogavare]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1978]]. gada 7. jūlijs
|                 platība_km2 = 28896
|               platība_rangs = 142
|              procenti_ūdens = 3,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 707851<ref>https://population.un.org/wpp/</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 167
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 24,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 189
|                     IKP_PPP = $911 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 171
|          IKP_PPP_per_capita = $1,894
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 146
|                         HDI = 0,602
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 129
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Zālamana Salu dolārs]]
|                valūtas_kods = SBD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .sb
|              tālsarunu_kods = 677
|                iso_kods_num = 090
|              iso_kods_alfa2 = SB
|              iso_kods_alfa3 = SLB
}}
'''Zālamana Salas''' ({{val|en|Solomon Islands}}) ir vidēji attīstīta salu valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, kura aizņem lielāko daļu [[Zālamana salas|Zālamana salu]] arhipelāga. Uz ziemeļrietumiem no tās ir [[Papua-Jaungvineja]], ziemeļos — [[Nauru]], austrumos — [[Tuvalu]], dienvidaustrumos — [[Fidži]], bet dienvidos atrodas [[Vanuatu]]. Valsts ietilpst [[Nāciju sadraudzība|Nāciju sadraudzībā]], tās formālais vadītājs ir [[Lielbritānijas karalis]].

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| logo_attēls          = Inbox.lv logo.png
| nosaukums            = Inbox.lv
| veids                = daudzfunkcionāls portāls
| valsts               = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Latvija]]
| īpašnieks            = Andris Griķis <br /> Jevgeņijs Kuzņecovs
| darbību_uzsāka       = 1998.gadā
| valodas              = [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]], [[angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [http://www.inbox.lv/index/?language=lv Inbox.lv]
}}
'''''Inbox.lv''''' ir daudzfunkcionāls portāls<ref>[http://company.inbox.lv/index.php/about-inbox/?lang=lv Par Inbox.lv]</ref> [[Latvija|Latvijā]], kas nodrošina [[e-pasts|e-pasta]] un citus interneta pakalpojumus. Portāla īpašnieks ir '''SIA ''Inbokss'''''.

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu nakts
| operators =
| attēls = Day for Night (1973 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Fransuā Trifo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Žaklīna Bisita]]
* [[Valentīna Kortēze]]
* [[Dani (dziedātāja)|Dani]]
* [[Aleksandra Stjuarte]]
* [[Žans Pjērs Omons]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
* Fransuā Trifo
| mūzika = [[Žoržs Delerjē]]
| oriģinālnos = ''La Nuit américaine''
| studija = * ''Les Films du Carrosse''
* ''PECF''
* ''PIC''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner]]-[[Columbia Pictures|Columbia Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|1973|5|24|Francija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu nakts"''' ({{Val|en|La Nuit américaine}}) ir 1973. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Fransuā Trifo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žaklīna Bisita]], [[Valentīna Kortēze]], [[Dani (dziedātāja)|Dani]], [[Aleksandra Stjuarte]], [[Žans Pjērs Omons]], [[Žans Pjērs Leo]] un Fransuā Trifo.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[attēls:Phospholipids aqueous solution structures LV.png|thumb|Lipīdu dubultslāņu struktūras|right|250px]]
'''Bioloģiskā membrāna''' jeb '''biomembrāna''' ir noslēdzoša vai atdaloša membrāna, kas kalpo kā selektīvi caurlaidīga barjera [[organisms|dzīvos organismos]]. [[Eikariots|Eikariotu]] [[šūna|šūnu]] bioloģiskās membrānas sastāv no [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]] dubultslāņa ar iestrādātiem integrālajiem [[olbaltumvielas|proteīniem]] (permanenti iestrādāti vai savienoti ar biomembrānu, kuri parasti pilda receptorās vai transporta funkcijas, kā arī tie var būt dažādi [[enzīmi]]) vai perifērajiem proteīniem, kas īslaicīgi pievienojas biomembrānai funkciju pildīšanai. [[Lipīdi]] šūnu membrānā nodrošina plūstenu matricu, kur proteīniem rotēt un [[difūzija|difundēt]] dažādu fizioloģisku funkciju veikšanai. Proteīni ir pielāgoti augstajai membrānas plūstamībai (lipīdu dubultslāņa [[viskozitāte]], ko ietekmē tās pakojums un apkārtējā vide) lipīdu dubultslānī dažādu anulāro lipīdu klātbūtnē. Šūnu membrānas ir atšķirīgas no izolējošiem [[audi]]em, ko veido šūnu slāņi kā piemēram [[gļotāda]] vai [[bazālā membrāna]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Vaiga kauls |
  Latin        = Os zygomaticum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray165.png |
  Caption      = Vaiga kauls (ārējā virsma) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Vezuvs
| Nosaukums2       = {{ubl|''Vesuvio''|''Vesuvius''}}
| Photo            = Vesuvius from plane.jpg
| Paraksts         = Skats uz Vezuva krāteri no lidmašīnas
| Augstums         = 1281
| Relatīvais_augstums = 1232
| karte            = Itālija#Kampānija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 40 |latm= 49 |lats= |latNS= N
| longd= 14 |longm= 26 |longs= |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}}
| Kalnu grēda      = [[Apenīni]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[1944. gads|1944]]. gadā no 17. līdz 23. martam
}}

sentences:
]]
'''Militārisms''' ir [[valsts]] [[politika]], kurai raksturīga intensīva bruņošanās, lai stiprinātu militāro potenciālu [[agresija]]i pret citām valstīm, kā arī [[ideoloģija]], kas attaisno militāra spēka lietošanu attiecībā pret citām valstīm.

sentences:
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|dzelzceļa staciju|Vecāķi (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecāķi
|attels             =
|paraksts           = Vecāķu pludmale. 2007. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Zvejniekciems (Rīga)|Zvejniekciems]]
|platiba            = 2,303 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 733 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|24}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1030
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecaki/ apkaimes.lv]
}}

sentences: {{Tilta infokaste|apkalpo=New York City Departament of Transportation|arhitekts=[[Džons A. Roblings]]|atklāts={{dat|1883|5|24}}|atrašanās vieta={{vieta|ASV|Ņujorka}}|attēls=Brooklyn Bridge Postdlf.jpg|augstums=84,3 m|celtniecība=|garums=1825,4 m|koordinātas=|nosauk oriģinālval=''Brooklyn Bridge''|nosaukums=Bruklinas tilts|map=Ņujorka#Manhatana|latNS=N|latd=40|latm=42|lats=20|longEW=W|longd=73|longm=59|longs=47|transporta veids=[[Automašīna]]s, [[Metro]]|šķērso=[[Austrumu upe|Austrumu upi]]}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Gustavs Ernesakss
|          vārds_orig = ''Gustav Ernesaks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustava Ernesaksa piemineklis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Perila|td=Igaunija}}
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 24
|             m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|             tautība = [[igauņi|igaunis]]
|             dzimums = V
|               stils =
|               žanrs = operas, skaņdarbi koriem
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = [[Tallinas konservatorija]]
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Kristālrežģis''' ir cietās vielās visbiežāk sastopamais daļiņu izvietojuma veids. Kristālrežģus iedala atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģos.<ref name="zommers">K. Zommers, Ķīmijas rokasgrāmata, Rīga, Zvaigzne, 1981, "Cietās vielās daļiņas visbiežāk izvietotas tā, ka tās veido kristālrežģus, piemēram, atomu, jonu, metālu un molekulu kristālrežģus. Ķīmiskie elementi un to savienojumi var veidot dažādas formas jeb '''modifikācijas'''. Modifikāciju veidošanos nosaka noteikts atomu izvietojums kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums dimanta kristālrežģī (atomu kristālrežģī. (..) Oglekļa atomu telpiskais izvietojums grafīta kristālrežģī (atomu kristālrežģī).</ref> Dažādus vienas vielas kristālrežģa veidus sauc par kristālrežģa modifikācijām.<ref name="zommers" /> Vielas, kam ir dažādas kristālrežģa modifikācijas sauc par [[alotrops|alotropiem]], piemēram, [[ogleklis|ogleklim]] ir vairāki alotropi, tostarp [[grafīts]] un [[dimants]].

sentences: ) baletam Sanktpēterburgā, 1899. gads. Lenjani bija pirmā balerīna, kas jebkad oficiāli tika nosaukta par ''Prima balerīna assoluta'' — augstākais rangs sievietēm. ]]

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Uganda]]
[[Kategorija:Uganda]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikānis Parīzē
| operators =
| attēls = An American in Paris (1951 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, romantika, komēdija
| režisors = [[Vinsente Minelli]]
| producents = [[Arturs Frīds]]
| scenārijs = [[Alans Džejs Lerners]]
| aktieri = * [[Džīns Kelijs]]
* [[Leslī Karona]]
* [[Oskars Levants]]
* [[Žoržs Getarī]]
* [[Nīna Foha]]
| mūzika = * '''Mūzika''':
* [[Džordžs Gēršvins]]
* '''Vārdi''':
* [[Aira Gēršvins]]
| oriģinālnos = ''An American in Paris''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|10|4}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikānis Parīzē"''' ({{Val|en|An American in Paris}}) ir 1951. gada muzikāla romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Vinsente Minelli]]. Filmu iespaidoja [[Džordžs Gēršvins|Džordža Gēršvina]] 1928. gada simfoniskā poēma ''An American in Paris''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://theatricalia.com/play/e69/an-american-in-paris|title=An American in Paris {{!}} Theatricalia|website=theatricalia.com|access-date=2023-11-03}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Kelijs]], [[Leslī Karona]], [[Oskars Levants]], [[Žoržs Getarī]] un [[Nīna Foha]].

sentences:
darināja un pirmoreiz lietoja jēdzienu "mīms" savā 1976. gadā izdotajā grāmatā "[[Savtīgais gēns]]"]]
'''Mīms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf|title=Svarīgākie lēmumi 2014. gadā|publisher=[[Valsts valodas centrs]]|accessdate={{dat|2015|06|01||bez}}|quote=LVEK 2014. gada 8. oktobra sēdē (protokola Nr. 37 2. §) atbalstīja svešvārda ''meme'' atbilsmi latviešu valodā formā '''mīms''' ar nozīmi 'angļu biologa R. Dokinsa postulētā kultūras pārmantošanās vienība, kas funkcionē analoģiski bioloģiskās iedzimtības vienībai gēnam, piem., melodija, mode, tradīcija, tikumisks princips, teorija, jēdziens; ar mīmiem, tāpat kā ar gēniem, var notikt mutācijas un dabiskā izlase', kas fiksēta "Svešvārdu vārdnīcas" 1999. gada izdevumā.|archive-date={{dat|2017|12|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171215084054/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valodaskonsultacijas.lv/lv/questions/486|title=Kā latviešu valodā tulkot "meme"?|access-date=24.03.2022|date=24.03.2022}}</ref> ({{val|en|meme}}), arī '''mēme''',<ref>[https://www.apollo.lv/6851645/izskaidrota-2019-gada-popularaka-meme-uz-dusmigo-kaki-kliedzosa-sieviete Apollo. Izskaidrota 2019. gada populārākā mēme "Uz dusmīgo kaķi kliedzošā sieviete"]</ref><ref>[https://rebaltica.lv/2018/08/10-popularakas-politiskas-memes-sovasar/ ReBaltica. 10 populārākās politiskās mēmes šovasar]</ref> ir ideja, uzvedība vai kāds cits kultūras elements, kas izplatās no indivīda uz indivīdu.<ref name="p03">[http://www.merriam-webster.com/dictionary/meme Meme]. ''Merriam-Webster Dictionary''.</ref> Ideju, simbolu vai prakšu pārnese ar mīmiem attiecas uz rakstos, runā, žestos, rituālos vai citās imitējamās formās ietvertu kultūras elementu izplatīšanos sabiedrībā vai kādā sociālajā grupā. Mīmi ir kultūras analogi [[gēns|gēniem]], un to pavairošanās un mutēšanās notiek pēc līdzīgas loģikas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hermanis fon Helmholcs
|     vārds_orig = Hermann von Helmholtz
|         attēls = Hermann von Helmholtz.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Potsdama|Potsdamā]], [[Vācija|Vācijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1894
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Harlotenburga|Harlotenburgā]] (tagad iekļauta [[Berlīne|Berlīnē]])
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ferdinands fon Helmholcs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Frīdriha Vilhelma Medicīnas institūts [[Berlīne|Berlīnē]]
|        zinātne = [[fizika]], [[fizioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Vilhelms Vīns]]
|     sasniegumi = [[enerģijas nezūdamības likums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hermanis fon Helmholcs''' ({{val|de|Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz}}; {{dat|1821|8|31|N}} — {{dat|1894|9|8|N}}) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās [[fizika]]s, [[matemātika]]s un [[fizioloģija]]s nozarēs. Profesors [[Kēnigsberga]]s, [[Bonna]]s, [[Haidelberga]]s un [[Berlīne]]s universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kasjans Jevčenko
| Vārds_orig = ''Євченко Касян Дмитрович''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Kasjans Jevčenko 2006. gadā
| Fons = mūziķis
| Dz_vārds = Kasjans Dmitrovičs Jevčenko
| Dzimis = {{Dat|1925|3|20}}
| Vieta_dz = {{flaga|Ukrainas PSR}} Žovtņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukrainas PSR]] [[Padomju Savienība|PSRS]]
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2009|10|24|1925|3|20}}
| Vieta_mr = {{flaga|Ukraina}} Kvitņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukraina]]
| Instrumenti = balss
[[ģitāra]]
[[akordeons]]
[[klavieres]]
[[sitamie instrumenti]]
| Žanrs = [[folkmūzika]]
[[akadēmiskā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[mūziķis]]
[[komponists]]
| Gadi = 1950—2009
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī = Anatolijs Avdievskis
Antons Sova
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Kasjans Jevčenko''' ({{val|uk|Євченко Касян Дмитрович}}; dzimis {{Dat|1925|3|20}}, miris {{dat|2009|10|24}}) bija ukraiņu [[mūziķis]], tautas instrumentu meistars, ansambļu "Guk", "Gučok" un "Gučeņa" vadītājs, Grigorija Verevkas Ukrainas Nacionālā tautas kora solists.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Рачківська Р. П., Сучасна музика в сучасному світі «Любов, сурми та козобаси Касяна Євченка». (Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка).}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Орел Л. (1995.). Унікальна збірка музею. Пам’ятки України: історія та культура. 1995.}}</ref>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#A5ACAF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1976, 1980, 1983)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džošs Makdenjelss|bg_color=#000000|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Las Vegas Raiders|logo=Las Vegas Raiders logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Lasvegasas "''Raiders''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Nevada|Paradaisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1960|menedžeris=Deivs Cīglers|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Allegiant Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=65 000|krāsas=Sudraba, melna<br />{{color box|#A5ACAF}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Marks un Kerols Deivisi|prezidents=Dens Ventrelle|divīzijas tituli=15}}'''Lasvegasas "Raiders"''' ({{Val|en|Las Vegas Raiders}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Paradaisa|Paradaisā]], [[Nevada]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1960. gadā kā '''Oklendas "Raiders"'''. "Raiders spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Allegiant Stadium'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
{{DEFAULTSORT:-09}}
[[Kategorija:1. gadu tūkstotis p.m.ē.]]
[[Kategorija:Gadsimti]]

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Bērenss
|     vārds_orig = Johann Christoph Berens
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
 ķeizaram [[Jozefs II Hābsburgs|Jozefam II]] sakarā ar viņa viesošanos Rīgā 1780. gadā.]]
'''Johans Kristofs Bērenss''' ({{val|de|Johann Christoph Berens}}; dzimis {{dat|1729|10|7}}, miris {{dat|1792|11|19}}) bija [[Rīga]]s lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Kārlis Bērenss|Kārli]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict = Hirosimas un Nagasaki bombardēšana
| partof =
| image =
| caption = Atombumbu sprādziena izraisīti sēnes mākoņi virs [[Hirosima]]s (pa kreisi) un [[Nagasaki]] (pa labi).
| date = 1945. gada 6. un 9. augusts
| place = {{flaga|Japāna}} [[Hirosima]] un [[Nagasaki]], [[Japāna]]
| coordinates =
| map_type =
| latitude =
| longitude =
| map_size =
| map_caption =
| map_label =
| territory =
| result = Apspriests; iespējams ietekmēja Japānas kapitulāciju
| status =
| combatant1 = {{plainlist|
*{{flagicon|United States|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
*''[[Manhetenas projekts]]:''
**{{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
**{{flag|Kanāda|1921}}}}
| combatant2 = {{flaga|Japāna|1870}} [[Japānas Impērija]]
| commander1 = {{flagicon|United States|1912}} [[Viljams Pērsons]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Pols Tibetss]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Roberts A. Luiss]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Čārlzs Svīnijs]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Frederiks Ešvorts]]
| commander2 = {{flagicon|Empire of Japan|army}} [[Shunroku Hata]]
| units1 =
| units2 =
| units3 =
| strength1 =
| strength2 =
| casualties1 = 1 brits, 7 nīderlandieši un 12 amerikāņu kara cietumnieki
| casualties2 = {{longitem|Hirosimā<ref name="rerf-deaths"/>:
* 20,000 karavīri gājuši bojā
* 70 000–126 000 civiliedzīvotāji gājuši bojā}}
{{longitem|Nagasaki<ref name="rerf-deaths"/>:
* 39 000–80 000 gājuši bojā
* Vismaz 150 karavīri gājuši bojā}}
{{longitem|Kopā bojā gājušie:
* 129 000–226 000}}
| notes =
}}
[[Japāna]]s pilsētu '''[[Hirosima]]s un [[Nagasaki]] bombardēšana''' notika [[1945]]. gada 6. un 9. augustā [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigu posmā. Abu pilsētu [[bombardēšana]] ir pašlaik vienīgais gadījums, kad karā tikuši izmantoti [[kodolieroči]].

sentences: '''1. septembris''' ir gada 244. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (245. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 121 diena.

sentences:
{{Literatura}}
'''Literatūra''' (no {{val|la|littera}} — 'burts') jeb '''rakstniecība''' ir viss [[cilvēce]]s uzrakstītais [[teksts|tekstu]] kopums ar māksliniecisku vai sabiedrisku nozīmi. Literatūra tiek iedalīta [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], [[zinātniskā literatūra|zinātniskajā literatūrā]] un [[publicistika|publicistikā]]. Šaurākā nozīmē jēdziens "literatūra" apzīmē mākslas veidu — daiļliteratūru.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Kārlsbādes alu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Carlsbad Interior Formations.jpg
| photo_caption =
| location = [[Ņūmeksika]], ASV
| map = USA#Ņūmeksika
| relief = y
| map_label = Karlsbādes alu NP
| lat_d = 32 | lat_m = 10 | lat_s = 31| lat_NS = N
| long_d = 104 | long_m = 26 | long_s = 38| long_EW = W
| established = {{dat|1930|5|14|N|bez}}
| area = 18 926 ha
| visitation_num = 440 691
| visitation_year = 2019
| visitation_ref =
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| embedded1 = {{designation list | embed = yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_type = Daba
  | designation1_criteria = vii, viii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/721 721]
  | designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
  | designation1_free1name = Reģions
  | designation1_free1value = Ziemeļamerika
  | designation1_free3name =
  | designation1_free3value =
  }}
}}
'''Kārlsbādes alu nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Ņūmeksika]]s štata dienvidaustrumos [[Gvadelupas kalni|Gvadelupas kalnos]]. Apmeklētāji var doties pārgājienā nokļūstot [[ala|alās]] caur tās dabisko ieeju vai arī var izmantot [[lifts|liftu]], lai nokļūtu tieši centrā sabiedrībai pieejamajai daļai.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{infokaste+}}
 noraksts).]]
'''Egils Skallagrimsons''' ({{val-is|Egill Skalla-Grímsson}}; pirms [[910]] — pirms [[990]]) bija [[Islande]]s [[vikingi|vikingu]] virsaitis un dziesminieks (skalds), kura dzīve aprakstīta [[Egila sāgas|Egila sāgās]]. Viņš ar savu karadraudzi sirojis [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Kursa (valsts)|Kursā]],<ref>{{LKV|IV.|6855}}</ref> [[Dānija|Dānijā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences: '''5. augusts''' ir gada 217. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (218. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 148 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Internal Affairs''
| operators =
| attēls = Internal affairs film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Maiks Figiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Nensija Trevisa]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Ričards Bredfords]]
* [[Viljams Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Internal Affairs''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|1|12}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Internal Affairs''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Maiks Figiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Endijs Garsija]], [[Nensija Trevisa]], [[Lorija Metkalfa]], [[Ričards Bredfords]] un [[Viljams Boldvins]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecauces pagasts
| karte             = Vecauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecauces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Auce
| platība           = 40,06
| iedzīvotāji       = 820<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 820 / 40.06 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Programmatūras licence''' ir lietotāja un [[Programmatūras izstrādātājs|programmatūras izstrādātāja]] juridiska vienošanās, kas nosaka programmatūras lietotāja tiesības un pienākumus, kā arī [[Programmatūra|programmatūras]] izplatītāja atbildību. Programmas licence var būt ļoti atšķirīga, jo tās izstrādātājs var ņemt jau gatavus paraugus vai sastādīt to pats. Parasti licencē iekļauj informāciju par licences tipu, lietotāja izmantošanas ierobežojumiem un izplatīšanas tiesībām, kā arī izstrādātāja autortiesībām un garantijām.<ref name="profizgl">{{Publikācijas atsauce|title=1. INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PAMATJĒDZIENI|url=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/6584/mod_resource/content/0/GM1.pdf}}</ref>

sentences:
{{Militārās_vienības_infokaste|nosaukums=Ukrainas Desanta trieciena spēki|attēls=|virsraksts=Emblēma|valsts={{karogs|Ukraina}}|pastāvēšana=1992—pašlaik|daļa no=[[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņotajiem spēkiem]]|karaspēka veids=[[Gaisa spēki]]|krāsas=|karavīru skaits=20 000 (2022)|devīze=''Завжди перші!''|militārās operācijas=[[Krievijas—Ukrainas karš]]:
* [[Donbasa karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā]]|pašreizējais komandieris=[[Ģenerālmajors]] Maksims Mirhorodskis (no 2021. gada)|komandieri=|pakļautība=}}'''Ukrainas Desanta trieciena spēki''' ({{val|uk|Десантно-штурмові війська Збройних сил України}}) ir atsevišķa [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] vienība.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OH
|molmasa=32,04
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97 °C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7 °C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Mūzils
|     vārds_orig    = ''Robert Musil''
|         attēls    = Robert_Musil_1900.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Mūzils ap 1900. gadu
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Klāgenfurte]], [[Austroungārija]]<br/>({{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Musil Signature.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, esejists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Mann ohne Eigenschaften'' (1930–1943)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Christopher Marlowe
|         attēls = Christopher Marlowe.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Iespējamais Mārlova portrets Kembridžā
|     dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|2|26}}
|        dz_gads = 1564
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kenterberija]], [[Kenta]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1593
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Debtforda]], [[Londona]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[renesanses laika angļu teātris]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Viljams Šekspīrs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Šajā sarakstā parādās raksti, uz kuriem ir visvairāk vikisaišu Vikipēdijas rakstu vārdtelpas rakstu vikitekstā. Saraksts atjaunināts [https://dumps.wikimedia.org/lvwiki/20231201/ 2023. gada 1. decembrī].

sentences: '''Gajānas dolārs''' ({{val|en|Guyana Dollar}}) ir [[Gajāna]]s nacionālā valūta kopš 1839. gada 29. janvāra. Starptautiskais apzīmējums ir G$ un GYD.

sentences: '''Terminoloģija''' ir mācība par [[termins|terminiem]] un to lietošanu. [[Termins]] ir [[jēdziens]] un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo [[zināšanas|zināšanu]] sistēmas. Terminoloģija kā [[zinātne]]s nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

sentences:
]]
'''Kristalizācija''' ir dabisks vai mākslīgs cietu [[kristāls|kristālu]] veidošanās process — šķīdināmās vielas [[nogulsnes|nogulšņu]] izkrišana no šķīduma, [[kausējums|kausējuma]] sasalšana vai, retāk, kristālu veidošanās tieši no [[gāze]]s ([[desublimācija]]). Tas ir pretējs process kušanai vai šķīšanai. Kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti sakrīt ar kristalizēšanās temperatūru. Kristalizācijas process ir eksotermisks un kristalizācijas siltums ir vienāds ar kušanas siltumu, tikai tam ir pretēja zīme. Ar jēdzienu 'kristalizācija' apzīmē arī kristālu veidošanos no [[pārsātināts šķīdums|pārsātināta šķīduma]].

sentences:
'''Pārgauja''' ir [[Valmiera]]s pilsētas daļa [[Gauja]]s kreisajā krastā.
Par Pārgauju bieži dēvē visu Valmieras teritoriju Gaujas kreisajā krastā, kaut šajā pilsētas daļā atrodas arī [[Kārliena]] (pie [[Valmiera (stacija)|Valmieras stacijas]]), [[Krāču kakts]] (Gaujas ielokā), [[Kauguru vēris]] un agrākās [[Kaugurmuiža|Kaugurmuižas]] centrs.

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Krievu karagājiens notika uz [[Sakala]]s zemi (pie Vīlandes, kartē - ''Fellin'') un [[Rēvele]]s zemi (kartē - ''Reval'').]]
'''1223. gada krievu karagājiens uz Igauniju''' notika 1223. gada beigās. Karagājienu organizēja [[Vladimiras-Suzdaļas kņazi|Suzdaļas kņazs]] Jurijs (Georgijs) Vsevolodovičs, un to vadīja viņa brālis [[Novgorodas kņazs]] Jaroslavs Vsevolodovičs un [[Pleskavas kņazs]] [[Vladimirs Mstislavičs]]. Krievu karaspēks ar apmēram 20 000 vīriem ieradās [[Ugaunija]]s zemē, nometināja savus garnizonus [[Tērbata]]s un [[Otepē]] pilīs un caur [[Sakala]]s zemi devās uz Livoniju, tomēr ceļā sastaptais [[Sāmsala]]s karaspēks pārliecināja viņus vispirms doties pret dāņu rokās esošo [[Rēvele]]s cietoksni. Apvienotais krievu un igauņu karaspēks četras nedēļas aplenca Lindanises pili (tagad - [[Tallina]]), bet nespēja to ieņemt <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/027_latv.htm |title=Indriķa hronika XXVII. 3.-4. |access-date={{dat|2009|08|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091020131507/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/027_latv.htm#re011 |archivedate={{dat|2009|10|20||bez}} }}</ref>. Tajā laikā [[Zobenbrāļu ordenis]] savukārt uzbruka Tērbatai un [[Jerva]]i.
== Skatīt arī ==
* [[Livonijas krusta kari]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dmitrijs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Dmitri von Fölkersahm/Дмитрий Густавович фон Фёлькерзам''
|         attēls = Dmitry von Fölkersam.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = Papes muiža, Rucavas pagasts, [[Grobiņas apriņķis]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīcas pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Bruņukuģis "Osļabja" (''Ослябя''), pie [[Cusima]]s salas
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kara jūrnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Allere
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aller Vorsfelde.jpg
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Vācija#Lejassaksija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=52| sāk_plat_m=06| sāk_plat_s=09| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11| sāk_gar_m=14| sāk_gar_s=01| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52| iet_plat_m=56| iet_plat_s=45| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=9| iet_gar_m=11| iet_gar_s=08| iet_gar_EW=E
| garums            = 215
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 130
| ietekas_augstums  = 10
| kritums           =
| caurtece          = 118
| gada_notece       =
| baseins           = 15 721
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Magdeburgas Berde]]
| ieteka             = [[Vēzere]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{DEU}}
| pietekas      = [[Leine]]
}}
'''Allere''' ({{val|de|Aller}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]], [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]] un [[Lejassaksija|Lejassaksijā]].<ref>{{PZT|29}}</ref> [[Vēzere]]s labā krasta pieteka. Sākas Berdas augstienē. Tek pa Ziemeļvācijas zemieni.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Arendole
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Arendoles muižas pils.jpg
| image_caption            = Arendoles muižas kungu māja
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Rožkalnu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,2
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1821&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 35
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =9| lats =3| latNS = N
| longd =26| longm =36| longs =40| longEW = E
| elevation_m              = 105
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5308 Arendole
}}
'''Arendole''' ({{ipa2|arendɔlɛ}}; arī '''Randauka''')<ref name=lgia/> ir ciems [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Rožkalnu pagasts|Rožkalnu pagastā]]. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos [[Dubna (upe)|Dubnas]] kreisajā krastā {{nobr|13 km }} no pagasta centra [[Rimicāni]]em, {{nobr|27 km}} no novada centra [[Preiļi]]em un {{nobr|210 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Darba atmiņa''' [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir īslaicīgā [[atmiņa]] un daļa no tās ilglaicīgās atmiņas, kuras [[informācija]] tobrīd ir aktivizēta.

sentences:
{{kosmosā}}
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Lorela O'Hara
|          vārds_orig = ''Loral O'Hara''
|              attēls = Expedition 68 Press Conference (NHQ202209200018).jpg
|          att_izmērs = 300px
|       att_nosaukums = L. O'Hara 2022. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1983
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Hjūstona]], [[Teksasa]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 69. ekspedīcija|SKS-69]], [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-24]]''
}}
'''Lorela Ešlija O'Hara''' (''Loral Ashley O'Hara''; dzimusi {{dat|1983|5|3}}) ir ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]], inženiere.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Aļaskas grēda
|attēls                 = Peaks of the Alaska Range (1).jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =N |lat_deg =63|lat_min =4|lat_sec =10
|lon_dir =W |lon_deg =151|lon_min =0|lon_sec = 26
|region                = Ziemeļamerika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ASV}}
|ģeo_apgabals           = [[Kordiljeri]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 650
|platums                =
|kalns                  = [[Makinlija kalns]]
|augstums               = 6168
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Aļaskas grēda''' ({{val|en|Alaska Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī.<ref>{{PZT|34}}</ref> Stiepjas ap 650 km garumā uz ziemeļiem izliekta pusloka formā no [[Vaitrivera]]s [[Kanāda]]s [[Jukona (teritorija)|Jukonas]] teritorijā austrumos līdz [[Klārka ezers|Klārka ezeram]] Aļaskas dienvidrietumos. Grēdai pieder Ziemeļamerikas augstākā virsotne [[Denali]] (6168 m). Kalnu grēda veido augstu barjeru mitrajām gaisa masām no [[Aļaskas līcis|Aļaskas līča]] ziemeļu virzienā. Bagātīgie nokrišņi sniega veidā veicina intensīvu kalnu [[ledājs|ledāju]] veidošanos grēdas nogāzēs.

sentences: '''Tiešā tirgvedība''' jeb '''tiešais mārketings'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=direct%20marketing&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - direct marketing]</ref> ir [[tirgvedība]]s veids, kurā uzņēmumu [[reklāma]]s ziņas tiek piegādātas tieši potenciālajiem klientiem, bez citu [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] starpniecības. Šie reklāmas materiāli var būt fiziski — iespiesti materiāli, kas tiek izdalīti uz ielas vai nosūtīti pa pastu; un elektroniski — e-pasta sūtījumi vai [[īsziņa]]s. Trīs lielākie tiešās tirgvedības paveidi ir [[telemārketings]], [[e-pasta mārketings]] un [[tiešā pasta mārketings]]. Kopumā tiešā tirgvedība ir daudz agresīvāks tirgvedības veids, jo cenšas potenciālo klientu sasniegt individuāli un izraisīt tūlītēju, aktīvu darbību. Tiešās tirgvedības materiālu mērķis ir veicināt pārdošanu, tāpēc tie vienmēr aicina sūtījuma saņēmēju uz konkrētu rīcību — zvanīt uz norādīto telefonu, rakstīt uz norādīto e-pasta adresi vai apmeklēt interneta lapu, kurā tiek veikts pārdošanas darījums.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Orlen S.A.''
| native_name      =
| logo             = Orlen logo.png
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Plocka]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s produktu ražošana un izplatīšana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.orlen.pl orlen.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Orlen Spółka Akcyjna''''' (līdz 2023. gadam ''Polski Koncern Naftowy Orlen Spółka Akcyjna'' jeb ''PKN Orlen'') ir [[Polija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir lielākais uzņēmums Centrālajā un Austrumeiropā.<ref name="notesfrompoland 2022.11.03" /> ''Orlen'' galvenais birojs atrodas [[Plocka|Plockā]]. Uzņēmums ir dibināts 1999. gadā.

sentences: '''Vides ietilpība''', '''vides caurlaides spēja''' jeb '''ekoloģiskā ietilpība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=ecological%20capacity |title= Akadēmiskā terminu datubāze — ecological capacity |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 1. februārī}}</ref> ir [[ekosistēma]]i raksturīgais [[populācija]]s blīvuma līdzsvars. Ja indivīdu skaits populācijā ir mazs un vides ietilpība nav sasniegta, tad [[dzimstība]] pārsniedz mirstību. Šajā gadījumā ir paaugstināta [[izdzīvotība]] un populācija ir veselīga, tā aug.<br />Ja vides ietilpība ir pārsniegta, notiek pretējs process.

sentences:
{{Commonscat|Taylor Swift|Teilora Svifta}}
{{Catmore}}

sentences: '''Uzlabots šifrēšanas standarts''' jeb '''AES''' ({{val-en|Advanced Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Advanced Encryption Standard|lang=EN}}</ref>, pazīstams arī pēc tā sākotnējā [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] nosaukuma '''''Rijndael''''', ir [[cipardati|cipardatu]] [[šifrēšana]]s standarts, ko ieviesa ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST) 2001. gadā.<ref name="fips-197">{{Tīmekļa atsauce|url=http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|title=Announcing the ADVANCED ENCRYPTION STANDARD (AES)|publisher=ASV Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts (NIST)|work=Federālais informācijas apstrādes standartu publikācija 197|date=2001. gada 26. novembrī|accessdate=2012. gada 2. oktobrī|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170312045558/http://nvlpubs.nist.gov/nistpubs/FIPS/NIST.FIPS.197.pdf|archivedate=2017. gada 12. martā|df=|language=en}}</ref>

sentences: '''Trīs skaidrības''' ({{val-zh|三清}}) ir trīsvienība [[daoisms|daoisma]] svētajā kanonā. To veido trīs galvenie dievi daoisma panteonā, kas tiek uzskatīti par [[dao]] vistīrāko izpausmi.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Grafa''' vai '''Grāfa''' var būt:
* [[Soņa Grafa]] — vācu izcelsmes ASV šahiste;
* [[Štefija Grāfa]] — vācu tenisiste.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Azriēls no Žironas''' ({{val-he|עזריאל בן מנחם}}; dzimis ap [[1160]], miris ap [[1238]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[Kabala]]s skolotājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
[[Kategorija:Koknese]]
[[Kategorija:Ielas Aizkraukles novadā|Koknese]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Koknese]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
[[File:Bright red tomato and cross section02.jpg|thumb|right|Botānikā tomāts ir auglis. Tomēr sarunvalodā to sauc par dārzeni; tāpēc ASV Augstākā tiesa lēma, ka ievedmuitas noteikumu kontekstā tomāts uzskatāms par dārzeni.]]
'''Nikss pret Hedenu''' bija tiesas prāva 1893. gadā, kurā [[ASV Augstākā tiesa]] lēma, ka saskaņā ar ASV ievedmuitas noteikumiem, [[tomāts]] tiek klasificēts kā [[dārzenis]], nevis [[auglis]].<ref>{{cite web|url=http://caselaw.lp.findlaw.com/scripts/getcase.pl?court=US&vol=149&invol=304|title=FindLaw's United States Supreme Court case and opinions.|website=Findlaw}}</ref> Tiesas vienbalsīgais viedoklis bija, ka 1883. gada tarifu likumā izmantota vārdu "auglis" un "dārzenis" ikdienas, nevis botānikas nozīme.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Apvienotajos Arābu Emirātos|emirātu|Dubaijas emirāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dubaija
 | official_name            = ''دبي''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Dubai Skyline mit Burj Khalifa (18241030269).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Apvienotie Arābu Emirāti
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Apvienotie Arābu Emirāti}}
 | subdivision_type1        = Emirāts
 | subdivision_name1        =  [[Dubaijas emirāts]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 4114
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2459068
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 24 | latm = 57 | lats =  | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 20 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|http://www.visitdubai.com/}}
 | footnotes                =
}}
'''Dubaija''' ({{val|ar|دبي}}, ''Dubayy'') ir pilsēta [[Apvienotie Arābu Emirāti|Apvienotajos Arābu Emirātos]], [[Dubaijas emirāts|Dubaijas emirātā]], kas atrodas valsts ziemeļaustrumos pie [[Persijas līcis|Persijas līča]]. Tā ir Dubaijas emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas 160 kilometru attālumā no AAE galvaspilsētas [[Abū Dabī]]. Pilsētas kopējā platība ir 4114 [[km²]], pēc 2016. gada datiem tajā dzīvo 2 459 068 iedzīvotāji. Tā ir lielākā Apvienoto Arābu Emirātu pilsēta gan pēc iedzīvotāju skaita, gan platības.

sentences:
{{Citas nozīmes|sporta veidu|regbijs (nozīmju atdalīšana)|regbijs}}
{{Sporta infokaste
| attēls      = USO-Sale Sharks - 20131205 - Ballon flottant.jpg
| att_izm     = 250px
| apraksts    = Uzbrūkošais spēlētājs (Nr. 10) mēģina sist bumbu garām vārtsargam, lai gūtu vārtus
| savienība   =
| iesauka     =
| pirmais     = 19. gadsimta vidus, Anglija
| reģistrētie =
| klubi       =
| kontakts    = Jā
| komanda     = spēlētāju skaits atšķiras katrā no regbija paveidiem
| jdzimums    = jā, atsevišķas sacensības
| kategorijas = [[komandu sports]], [[bumbu sports]]
| ekipējums   = [[regbija bumba]]
| vieta       = [[futbola laukums]]
| olimpisks   = olimpiskajās spēlēs spēlē regbija paveidu [[regbijs-7]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
[[Kategorija:Nasdaq]]
[[Kategorija:Uzņēmumi pēc biržas]]

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences:
]]
'''Krimas Autonomās Republikas Augstākā padome''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Верховна Рада Автономної Республіки Крим'', [[Krimas tatāru valoda|krimas tatāru]]: ''Qırım Muhtar Cumhuriyetiniñ Yuqarı Radası'') bija [[Ukraina|Ukrainas]] [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomās Republikas]] vienpalātas [[parlaments]]. Tajā ir 100 deputātu vietas.

sentences: '''Lūpas''' ({{val-la|labia oris}}) ir cilvēka un daudzu citu dzīvnieku [[mute]]s ārējais [[orgāns]]. Lūpas ir [[gremošanas orgānu sistēma]]s sākums. Lūpas tiek izmantotas arī, lai [[skūpstīšanās|skūpstītos]]. Lūpas nodrošina arī cilvēka spēju [[runāšana|runāt]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1927
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Detroita]], [[Mičigana]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| dzīves_vieta = [[Detroita]], [[Mičigana]]<br />[[Annārbora]], [[Mičigana]]
| tautība =[[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| darba_vietas =[[Mičiganas Universitāte]]
| alma_mater =[[Veina Universitāte]]
| zinātne =[[fizika|fiziķis]]
| sasniegumi =[[Leita-Upatnieka hologramma]]
}}

sentences: '''„Kur ir manas mājas?”''' ({{val|cz|Kde domov můj?}}) ir [[Čehija|Čehijas Republikas]] [[valsts himna]]. Šī himna tika sarakstīta jau 1860. [[gads|gadā]], taču sākta oficiāli lietot pēc Čehijas neatkarības atgūšanas 1993. gadā.

sentences: '''Zvejošana''' jeb '''zveja''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana, ko veic ar īpašiem rīkiem. Parasti zivju ķeršana notiek [[brīvā daba|brīvā dabā]]. Zvejošanas tehnikas ir dažādas. Zivis var [[makšķerēšana|makšķerēt]], ķert ar [[tīkls|tīkliem]], [[murds|murdiem]], [[žebērklis|žebērkli]] vai [[tralis|traļiem]]. Zvejot var no dažāda veida [[zvejas kuģis|zvejas kuģiem]] vai [[laiva]]s, kā arī stāvot ūdenī vai ūdenstilpes krastā. Nereti ar terminu zvejošana apzīmē arī citu ūdens dzīvnieku ķeršanu, piemēram, [[gliemenes|gliemeņu]], [[gliemji|gliemju]] vai [[vēžveidīgie|vēžveidīgo]] ķeršanu, toties neapzīmē zivju iegūšanu [[zivjaudzētava|zivjaudzētavās]] vai [[vaļu medības]].

sentences: '''Uzņēmējdarbības tīmeklis''' ir cilvēku kopums, kurus saista savstarpējas [[komercija|komerciālas]] intereses. Uzņēmējdarbības tīmeklis palīdz [[uzņēmējs|uzņēmējiem]], nereti arī atsevišķiem [[speciālists|speciālistiem]], [[eksperts|ekspertiem]], [[zinātnieks|zinātniekiem]], dibināt noderīgus kontaktus. Bieži uzņēmējdarbības tīmekļu dalībnieki ir [[Mazie un vidējie uzņēmumi|mazo un vidējo uzņēmumu]] [[īpašnieks|īpašnieki]] vai to [[uzņēmuma vadītājs|vadītāji]], kuri meklē savas [[produkcija]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] papildu [[pārdošana]]s iespējas, vai arī [[kapitālieguldījumi|kapitālieguldījumu]] piesaistes iespējas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Abes ezers
|attēls=East Africa-Lake Abbe.jpg
|paraksts=Abes ezers no kosmosa, 2006. gada jūlijs
|map = Etiopija#Džibutija
| vieta        = {{ETH}}<br />{{DJI}}
| plat_d= 11| plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=41 | gar_m=47 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=320
|garums=24
|Vid_dziļums=8,6
|Max_dziļums=37
|tilpums=
|augstums_vjl=243
|izteka=
|baseins=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Abes ezers''' (''Abbe'', ''Abhe Bad'') ir [[sālsezers]] uz [[Etiopija]]s un [[Džibutija]]s robežas. Viens no sešiem ezeriem, kas šeit izvietoti virknē. Ieplūst [[Avaša]]s upe. [[Afāras ieplaka]]s zemākais punkts — šeit sastopas trīs [[Zemes garoza]]s gabali.

sentences: '''"Zilā marmora bumbiņa"''' ({{val|en|The Blue Marble}}) ir [[Zeme]]s [[fotogrāfija]], ko {{dat|1972|12|7||bez}} plkst. 10.39 ([[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) no 45 tūkstošu kilometru liela attāluma uzņēma ''[[Apollo 17]]'' apkalpes dalībnieki.<ref name=Petsko>{{publikācijas atsauce|last=Petsko|first=Gregory A|title=The blue marble|journal=[[Genome Biology]]|volume=12|issue=4|pages=112|doi=10.1186/gb-2011-12-4-112|url=http://www.springerlink.com/content/f61183q243148q3w/|year=2011}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lazdulejas pagasts
| karte             = Lazdulejas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2            = [[Egļuciems (Lazdulejas pagasts)|Egļuciems]]
| platība           = 87,17
| iedzīvotāji       = 256<ref name="PMLP">[https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/7140/download PMLP dati]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2021
| blīvums           = {{#expr: 256 / 87.17 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Pēteris Bīnemanis fon Bīnenštamms''' ({{val|de|Peter Bienemann von Bienenstamm}}; 1749—1820) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[muiža|muižnieks]].

sentences:
'''Kolagēns''' ir galvenais strukturālais [[proteīns]], kas veido dzīvnieku [[Saistaudi|saistaudus]]. Tas sastāda 25-35% no ķermeņa kopējā proteīnu daudzuma.<ref name=":0">Di Lullo, Gloria A.; Sweeney, Shawn M.; Körkkö, Jarmo; Ala-Kokko, Leena & San Antonio, James D. (2002). "Mapping the Ligand-binding Sites and Disease-associated Mutations on the Most Abundant Protein in the Human, Type I Collagen".</ref> Kolagēns visvairāk atrodams [[Cīpsla|cīpslās]], [[Saite (anatomija)|saitēs]], [[āda|ādā]], [[Skrimslis|skrimšļos]], [[kauli|kaulos]], starpskriemeļu diskos u. c. Kolagēnu lielākoties izdala saistaudu šūnas — [[fibroblasts|fibroblasti]]. Pastāv vismaz 16 kolagēna veidi.<ref>Molecular Cell Biology. 4th edition. Section 22.3 Collagen: The Fibrous Proteins of the Matrix http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK21582/
</ref>

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Ringštrāse
 |       nosauk orig = Ringstraße
 |            attēls = Wien_Schubertring_a.jpg
 |   attēla paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 5,3 km
 |           atklāta = 12. gadsimts
 |    vēst nosaukumi =
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| bodystyle  = width: {{#if:{{{box width|}}}|{{{box width}}}|22em}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vilemstade
 | official_name            = ''Willemstad''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Willemstad harbor.jpg
 | pushpin_map              = Kirasao#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1634
 | latd  = 12 | latm  =  7 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 68 | longm = 56 | longs =  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Autonoma valsts
 | subdivision_name1        = {{flag|Kirasao}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 136660
 | population_as_of         = 2011
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Vilemstade''' ({{val|nl|Willemstad}}) ir [[Kirasao]] ([[Karību jūra]]s sala) [[galvaspilsēta]]. Bija [[Nīderlandes Antiļas|Nīderlandes Antiļu]] galvaspilsēta līdz to likvidācijai 2010. gadā. Pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedz 150 tūkstošus. Te atrodas vecākā [[Amerika|Amerikā]] pastāvošā [[sinagoga]]. Pilsētas centrs ir iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Spoku mednieki<ref name="Lussier">{{Ziņu atsauce|last=Lussier |first=Germain |title=Nope, Ghostbusters Did Not Suddenly Get a New Title |url=https://gizmodo.com/nope-ghostbusters-has-not-suddenly-gotten-a-new-title-1786062339 |publisher= [[Gizmodo]] |access-date=January 19, 2022 |archive-date=September 2, 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160902034026/http://io9.gizmodo.com/nope-ghostbusters-has-not-suddenly-gotten-a-new-title-1786062339 |dead-url=no}}</ref>
|    oriģinālnos = ''Ghostbusters''
|         attēls = Ghostbusters 2016 film poster.png
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Pols Fīgs]]
|     producents =
* [[Aivans Raitmans]]
* [[Eimija Paskāla]]
|      scenārijs =
* [[Keitija Dipolda]]
* Pols Fīgs
|        aktieri =
* [[Melisa Makartija]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Leslija Džonsa]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Maikls Viljamss]]
* [[Kriss Hemsvorts]]
|         mūzika = [[Teodors Šapiro]]
|      operators = [[Roberts Jomans]]
|        montāža =
* [[Brents Vaits]]
* Melisa Bretermone
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''<ref name="thrreview"/>
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''<ref name="thrreview">{{Ziņu atsauce|author=Peter Debruge |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/ghostbusters-film-review-909313/ |title='Ghostbusters': Film Review |work=[[The Hollywood Reporter]] |date=July 10, 2016 |access-date=January 19, 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181129053454/https://www.hollywoodreporter.com/review/ghostbusters-film-review-909313 |archive-date=November 29, 2018 |dead-url=no}}</ref>
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2019|7|9|[[Graumana ķīniešu teātris]]|2016|7|15|ASV|2016|7|29|Latvija}}
|         ilgums = 116 minūtes<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/ghostbusters-film |title=''GHOSTBUSTERS'' (12A) |work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=June 27, 2016 |access-date=June 27, 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160712015129/http://www.bbfc.co.uk/releases/ghostbusters-film |archive-date=July 12, 2016 |dead-url=no}}</ref>
|         valsts = {{USA}}<ref name="BFI">{{Ziņu atsauce|title=Ghostbusters (2016) |url=http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/579ddc97d8ed3 |publisher=[[British Film Institute]] |access-date=December 1, 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161201082033/http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/579ddc97d8ed3 |archive-date=December 1, 2016 |dead-url=no}}</ref>
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|144 miljoni}}<ref name="BOM">{{Ziņu atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ghostbusters2016.htm |title=Ghostbusters (2016) |work=[[Box Office Mojo]] |access-date=November 28, 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161118214630/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ghostbusters2016.htm |archive-date=November 18, 2016 |dead-url=no}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|229.1 miljoni}}<ref name="BOM"/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1289401
}}
'''"Spoku mednieki"''' ({{val|en|Ghostbusters}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas komēdija, kuras režisors ir [[Pols Fīgs]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Melisa Makartija]], [[Kristena Viga]], [[Keita Makinona]], [[Leslija Džonsa]], [[Čārlzs Denss]], [[Maikls Viljamss]], [[Kriss Hemsvorts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|7|9||bez}}, ASV kinoteātros to demonstrēja no {{dat|2016|7|15|ģ|bez}}, Latvijā no {{dat|2016|7|29|ģ|bez}}.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = FreeDOS
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = The FreeDOS project
|family = [[DOS]]
|source_model = Atvērtā pirmkoda programmatūra
|latest_release_version = 1.1
|latest_release_date = {{dat|2012|01|02}}
|kernel_type = [[Monolīts kodols]]
|ui =
|license = [[GPL]] un citas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |title=FreeDOS |3= |access-date={{dat|2009|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |archivedate={{dat|2008|12|17||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081217120856/http://www.freedos.org/cgi-bin/lsm.cgi?mode=dir&dir=util |date={{dat|2008|12|17||bez}} }}</ref>
|working_state = Aktuāls
|website = [http://www.freedos.org/ www.freedos.org/]
|supported_platforms = [[x86]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Aleksandrs fon der Pālens
|     vārds_orig = ''Friedrich Alexander von der Pahlen
Матвей Иванович Пален''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Pēteris Ludvigs fon der Pālens]], Juliāna Šepinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ivars Smilga
| vārds_orig =
| attēls = Smilga.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1892
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 02
| dz_vieta = [[Alojas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 26
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Nadežda Polujana-Smilga
| bērni = 2 meitas
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Galium odoratum
|        attēls = Waldmeister(Mai).JPG
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Gentianales
|      rinda_lv = Genciānu rinda
|        dzimta = Rubiaceae
|     dzimta_lv = Rubiju dzimta
|         ģints = Galium
|      ģints_lv = Madaras
|          suga = G. odoratum
|       suga_lv = Smaržīgā madara
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kandavas pagasts
| karte             = Kandavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Kandava
| platība           = 165
| iedzīvotāji       = 1499<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1499 / 165 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kandava.lv
| nos_vācu          = Kandau
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кандауская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum quercinum 2.jpg
| att_nosaukums=Ozolu lācītis
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. quercinum
| suga_lv =Ozolu lācītis
| binomial =Leccinum quercinum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Amanda Dudamela
 | vārds_orig              = ''Amanda Dudamel''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1999|10|19}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Merida}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = modele
 | darbības gadi           = 2021—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Amanda Dudamela Ņūmena''' ({{val|es|Amanda Dudamel Newman}}; dzimusi [[1999.]] gada [[19. oktobris|19. oktobrī]]) ir [[Venecuēla|venecuēliešu]] modele, konkursa ''Miss Venezuela 2021'' uzvarētāja.<ref>[https://www.pageantcircle.com/2021/10/miss-venezuela-2021-is-amanda-dudamel.html Miss Venecuēla 2021 ir Amanda Dudamela]</ref>

sentences: [[File:Ceva's theorem 1.svg|thumb|upright=1.1|Čevas teorēmas 1. gadījums — punkts ''O'' atrodas trijstūra ''ABC'' iekšpusē]]

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences: Daļas, kuru saucējā ir 10, 100, 1000 utt. un kuras pieraksta īpašā veidā bez saucēja, sauc par '''decimāldaļām'''. [[Cipars|Ciparus]] pa labi no komata sauc par skaitļa decimālcipariem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Matemātika 5.klasei|last=J.Mencis (sen.), J.Mencis (jun.)|first=|publisher=Zvaigzne ABC|year=2008|isbn=978-9984-40-138-6|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Veikfīldas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = All Saints Wakefield Cathedral - geograph.org.uk - 344712.jpg
| image_size            =
| caption               = Veikfīldas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Veikfīldas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 53.683056
| longd                 = -1.496944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumjorkšīra|Veikfīlda}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = ap 1300. gadu
| year_completed        = 1905. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 75 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Veikfīldas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2363343"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Studentu korporācijas infokaste
|           nosaukums = ''Concordia Rigensis''
|             vapenis = Rigensis.jpg
|         vapenis_izm =
|  dibināšanas datums = {{dat|1869}}
|   dibināšanas vieta = [[Rīga]]
|      komānu garantē =
|              krāsas = zils-zelts-sarkans
|              devīze = ''Wahr und treu, kuhn und frei''
|    Latīniskā devīze = ''Viribus unitis''
|                  cq = Jēkaba iela 14, [[Rīga]], [[Latvija]]<br /> Tarpenbekstrasse 140, [[Hamburga]]
|          mājas lapa = {{URL|http://www.concordia-rigensis.de/}}
}}
'''''Concordia Rigensis''''' ir [[Rīga|Rīgā]] dibināta un šobrīd [[Hamburga|Hamburgā]] pastāvoša [[vācbaltiešu studentu korporācijas|vācbaltiešu studentu korporācija]].
Tās devīzes ir: ''Wahr und treu, kuhn und frei'' (Patiess un uzticīgs, drošs un brīvs) un ''Viribus unitis'' (Kopīgiem spēkiem).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Francis Crick
| attēls =Francis Crick.png
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Northemptona]], [[Northemptonšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=7
| m_diena=28
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Ņujorkas Politehniskā Universitāte]],
[[Salka bioloģisko pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]], [[neirobioloģija]]
| pasniedzēji =[[Makss Perucs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS|DNS struktūra]], [[apziņa]]s pētījumi
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = ''Lielā krievu enciklopēdija''
| attēls           = Great Russian Encyclopedia in Vilnius University Library.jpg
| att_izm          = 275px
| image_caption    = LKE sējums
| author           =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{RUS}}
| language         = [[Krievu valoda|krievu]]
| series           =
| subject          = vispārēja
| genre            = [[enciklopēdija]]
| publisher        =
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          = 35 sējumi cietos vākos<br />elektroniskā versija
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Fabian Gottlieb von der Osten-Sacken''
|         attēls = Fabian Wilhelm von Osten-Sacken.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = portrets (1822-1828)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1752
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kijiva]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Vilhelms Ferdinands fon der Ostenzakens, Hedviga Eleonora fon Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = feldmaršals
|  dienesta_laiks = 1766–1835
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1768–1774)]], [[Krievu-turku karš (1787—1792)]], [[Polijas dalīšanas]], [[Napoleona kari]], [[Novembra sacelšanās]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Epilobium
| attēls = Onagraceae - Epilobium parviflorum-2.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Sīkziedu kazroze]] (''Epilobium parviflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Onagraceae
| dzimta_lv = Naktssveču dzimta
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Juss.
| ģints = Epilobium
| ģints_lv = Kazrozes
}}'''Kazrozes''' (''Epilobium'') ir [[naktssveču dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000954-2|title=Epilobium Dill. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-01|language=en}}</ref> Tās visbiežāk ir sastopamas subarktiskajos, mērenajos un subantarktiskajos reģionos, savukārt [[Subtropu josla|subtropos]] un [[Tropi|tropos]] kazrožu sugas ir sastopamas tikai vēsajā kalnu [[Bioma|biomā]], piemēram, [[Jaungvineja]]s augstienēs.

sentences: [[polinoms|Polinoma]] '''diskriminants''' ir noteikta funkcija no šī polinoma koeficientiem. Diskriminanta vērtība ir cieši saistīta ar šī polinoma reālo sakņu skaitu.

sentences: '''Hipiji''' ir [[subkultūra]] un [[jauniešu kustība]], kas izveidojās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1960. gadu vidū un vēlāk izplatījās pārējā pasaulē. [[Etimoloģija|Etimoloģiski]] termins "hipijs" ir cēlies no vārda "[[hipsteris]]", ar ko tajā laikā apzīmēja [[bītņiki|bītņikus]]. Agrīnie hipiji pauda [[Zudusī paaudze|zudušās "bītņiku" paaudzes]] [[1960. gadu kontrkultūra|kontrkultūras vērtības]], veidoja kolektīvus, klausījās [[psihodēliskais roks|psihodēlisko roku]], centās īstenot [[seksuāla revolūcija|seksuālo revolūciju]] un daudzi izmantoja dažādas substances, kā [[marihuāna|marihuānu]], [[LSD]] un [[psilocibīna sēnes|maģiskās sēnes]], lai nonāktu [[mainīgie apziņas stāvokļi|citos apziņas stāvokļos]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aglonas Romas katoļu bazilika
| infobox_width         =
| image                 = Aglona Basilica.jpg
| image_size            = 290px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| label = Aglonas bazilika
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 07| lats  = 37| latNS  = N
| longd = 27 | longm = 00| longs = 56| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aglona]]
| geo                   =
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 1800
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = baznīca
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = [http://aglonasbazilika.lv/ aglonasbazilika.lv]
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = baroks
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1768
| year_completed        = 1780
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          = 60 m
| materials             = ķieģeļi, apmesti
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aglonas katoļu bazilikas un klostera apbūve
|      numurs = 6490
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aglonas bazilika
|      numurs = 6491
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aglonas katoļu klosteris
|      numurs = 6492
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
'''Aglonas Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu bazilika''' ir nozīmīgs [[Latvija]]s [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] [[Reliģija|reliģisks]] centrs. [[1980]]. gadā, [[Aglona]]s dievnamam svinot savu 200 gadu jubileju, pāvests [[Jānis Pāvils II]] piešķīra tai titulu "[[Basilica minoris]]". [[1993]]. gada [[septembris|septembrī]] savas Latvijas vizītes laikā pāvests apmeklēja baziliku. Pasākumos piedalījās ap 300 000 svētceļnieku.
Aglonas [[bazilika]] ir veltīta Dievmātes Debesīs Uzņemšanas godam.

sentences: Pirmais '''romiešu-jūdu karš''' norisinājās [[66. gads|66]]-[[73. gads|73 gadā]]. To dažkārt sauc par '''Lielo ebreju sacelšanos''' (המרד הגדול ''ha-Mered Ha-Gadol''), jeb vienkārši '''Ebreju karš''''','' bija pirmā no trim lielākajām ebreju sacelšanām pret [[Romas impērija|Romas impēriju]]. [[Ebreji]] cīnījās romiešu kontrolētajā [[Jūdeja|Jūdejā]], un rezultātā tika izpostītas ebreju pilsētas, pārvietoti tās iedzīvotāji un piešķirta zeme romiešu militārām vajadzībām, kā arī nopostīts ebreju templis un valsts.

sentences: '''Rinda''' ({{val-la|ordo}}) ir augu sistemātikas pamattaksons. Tas apvieno radniecīgas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Dzīvnieku sistemātikas gadījumā [[kārta]] ir rindai atbilstošs [[taksons]].

sentences: '''Pamede''' ({{val-la|terra Pomesania}}, {{val-de|Pomesanien}}) jeb '''Pomezānija''' bija [[Balti|baltu]] [[Prūši|prūšu]] zeme tagadējās Polijas [[Pomožes vojevodiste]]s teritorijā. Pamede atradās starp [[Visla]]s un Ilfingas (tagad [[Elblonga]]s) upēm un robežojās ar [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] ziemeļos, [[Pomerelija|Pomereliju]] rietumos, [[Kulma (zeme)|Kulmas]] zemi dienvidos un [[Pagude (zeme)|Pagudes zemi]] austrumos.

sentences:
{{Kuģis
|vārds = M/S Mermaid II
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kravas pasažieru
|īpašnieks = DFDS Lisco
|pieraksta osta = Rīga, Latvija
|mezgli = 18 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|kn]]
|tonnāža = 13 730 tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens =
|garums = 137,4 m
|platums = 34,62 m
|iegrime = 6,16 m
|pasažieri = max 92
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri = 1100
}}

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Staņislavs Olijars
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Osaka07 D6A Stanislavs Olijars.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        paraksts = Staņislavs Olijars [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007. gada Pasaules čempionātā]] Osakā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1979|3|22}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Čeļabinska|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=LAT/athcode=136175/index.html |title=IAAF profils |access-date={{dat|2010|03|05||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100325134248/http://www.iaaf.org/athletes/biographies/country=lat/athcode=136175/index.html }}</ref>
 |           svars =90 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[110 m barjerskrējiens]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Ludmila Olijare]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|110 m/b}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Vīne 2002]]|60 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Pasaules čempionāts junioriem]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ansī 1998]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Eiropas čempionāts junioriem]]}}
{{MedalSilver|[[1997. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā junioriem|Ļubļana 1997]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Eiropas U23 čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[1999. gada Eiropas U23 čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 1999]]|110 m/b}}
}}
'''Staņislavs Olijars''' (dzimis {{dat|1979|03|22}} [[Čeļabinska|Čeļabinskā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], kas pārsvarā startēja [[110 metru barjerskrējiens|110 metru barjerskrējienā]]. Viņš ir [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempions]] un [[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002. gada Eiropas čempionāta]] sudraba medaļnieks šajā distancē. Kopš 2003. gada S. Olijaram pieder pasaules klases [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekords]] 110 m barjerskrējienā — 13,08 sekundes. Kopš 2015. gada decembra sāka strādāt kā [[FK Liepāja]] fiziskās sagatavotības treneris.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/sports/futbols/588519-olijars_pievienojies_fk_liepaja_treneru_korpusam|title=Olijars pievienojies FK «Liepāja» treneru korpusam|publisher=tvnet.lv|accessdate={{dat|2016|3|7||bez}}}}</ref> Pēc tam darbojies līdzīgā lomā citās futbola komandās, ieskaitot arī [[Latvijas futbola izlase|Latvijas futbola izlasi]] (kopš 2017. gada vasaras).

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|episcopatus Ixscolanensis}} <br /> {{val|la|episcopatus Livoniensis sive Rigensis}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1186
|gads_beigas            = 1255 (1582—1798)
|
|event_start            = Dibināta kā Brēmenes arhibīskapijai padota kristīto Daugavas līvu valsts, kas līdz 1212. gadam maksāja meslus [[Polockas kņazi]]em
|date_start             =
|event_end              = Pārtapa par [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapiju]], atjaunota kā Livonijas (Cēsu) bīskapija
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Medieval Livonia 1260.svg
|image_map_caption      = Livonijas bīskapija bija daļa no kartē attēlotās Rīgas arhibīskapijas
|
|galvaspilsēta          = [[Ikšķile]], no 1201. gada [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Līvu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Meinards]]
|leader2                = [[Bertolds (Livonijas bīskaps)|Bertolds]]
|leader3                = [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberts]]
|leader4                = [[Nikolajs fon Nauens]]
|year_leader1           = 1186—1196
|year_leader2           = 1196—1198
|year_leader3           = 1199—1229
|year_leader4           = 1229—1253
|leader                 =
|title_leader           = [[Livonijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              = Katoliskā Livonijas bīskapijas atjaunota 1582.—1798. gadā
}}

sentences:
s pietekas [[Laucesa (upe)|Laucesas]] [[ieteka]]]]
'''Pieteka''' ir [[ūdenstece]], kas ieplūst citā ūdenstecē ([[upe|upē]]) vai ūdenstilpē, bet neieplūst tieši [[jūra|jūrā]] vai [[okeāns|okeānā]]. Pietekas kādai konkrētai upei dala labā krasta pietekās un kreisā krasta pietekās (to nosaka pēc upes plūšanas virziena). Izšķir arī dažādas kārtas pietekas konkrētai ūdenstecei, atkarībā no tā, vai tās ietek galvenajā upē vai kādā no tās pietekām. Uzskaitījumos parasti pirmās raksta{{nepieciešama atsauce}} pietekas, kas atrodas vistuvāk upes, kurā tā ieplūst, [[izteka]]i, bet pēdējās — tās, kas atrodas vistuvāk upes, kurā tā ieplūst, [[ieteka]]i.

sentences: '''15. decembris''' ir gada 349. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (350. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 16 dienas.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Vārda brīvība''' ir vienas no pamattiesībām, ko paredz [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija]]. Plašākā nozīmē ar to saprot tiesības brīvi un publiski jebkādā veidā paust viedokli vai ierosināt darbību, šo tiesību izmantošanas procesā tiekot aizsargātam no jebkādiem centieniem šī viedokļa paušanu nepieļaut. Vārda brīvība sevī iekļauj [[cenzūra]]s aizliegumu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = ''Corynebacterium diphtheriae'' (Kruse, 1886) Lehmann et Neumann, 1896
| attēls = Corynebacterium diphtheriae Gram stain.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Actinobacteria
| tips_lv =
| dzimta =Corynebacteriaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Corynebacterium
| ģints_lv =
| suga =Corynebacterium diphtheriae
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Corynebacterium diphtheriae''''' ir nekustīgas [[Grampozitīvas baktērijas|grampozitīvas]] nūjiņveida baktērijas. Fakultatīvi anaerobi; kultivēšanai parasti ir vajadzīgi ar barības vielām bagāti [[agars|agari]], piemēram, seruma vai asins agars. Spēj izraisīt [[Difterija|difteriju]],<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> kura izplatās pa gaisu pilienu veidā. Diftērijas baktērijas ir parasti [[Cilvēks|cilvēku]] un [[Dzīvnieks|dzīvnieku]] [[āda]]s [[mikroflora]]s pārstāvji.<ref name="Ott2012"/><ref name="Cogen.etal2008"/>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Roberto Meloni
 |       name_orig = ''Roberto Agostino Meloni''
 |           image = Flickr - proteusbcn - Semifinal 2 Eurovision 2008 (41).jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Roberto Meloni 2008. gada Eirovīzijā
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1977|12|6}}
 |        location = [[Ardara (Itālija)|Ardara]], [[Sardīnija]], {{vieta|Itālija}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[itāļi|itālis]]
 |           field = [[popmūzika]], [[opera]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Roberto Agostino Meloni''' ({{val|it|Roberto Agostino Meloni}}; dzimis  {{dat|1977|12|6}} [[Ardara (Itālija)|Ardarā]], [[Sardīnija|Sardīnijā]], [[Itālija|Itālijā]]) ir [[itāļi|itāļu]] [[dziedātājs]] un pasākumu un [[televīzija]]s [[raidījumu vadītājs]], kurš dzīvo un darbojas [[Latvija|Latvijā]]. Divas reizes piedalījies [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]: 2007. gadā kā grupas "[[Bonaparti.lv]]" dalībnieks un 2008. gadā kā grupas "[[Pirates of the Sea]]" dalībnieks. Pazīstams arī kā pavārs televīzijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus kiang
|       suga_lv = Kiangs
|        pasuga = Equus kiang polyodon
|     pasuga_lv = Dienvidu kiangs
|      binomial = Equus kiang polyodon
}}
'''Dienvidu kiangs''' (''Equus kiang polyodon'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') pasuga, kas ir mazākā no visām kianga pasugām. Tā augums skaustā ir 100—105 [[centimetrs|cm]].

sentences: '''2. augusts''' ir gada 214. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (215. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 151 diena.

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oge Nilss Bors
|     vārds_orig = ''Aage Niels Bohr''
|         attēls = Aage Bohr.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oge Bors 1955. gadā
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Nilss Bors]], Margrēta Nūrlunda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[atomfizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Kopenhāgenas Universitāte]]|[[Kolumbijas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1975)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Wiener Staatsoper''
| attēls           = Wien - Staatsoper (1).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 12 | plat_s = 10.8 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8.8 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=24428 24428]
|   datums =
|     tips =
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.wiener-staatsoper.at/}}
}}
'''Vīnes Valsts opera''' ({{val|de|Wiener Staatsoper}}) ir lielākais operteātris [[Austrija|Austrijā]], mūzikas kultūras centrs. Viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē.

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences: '''Datorizētā projektēšana''' ('''CAD''') ({{val|en|Computer-aided design}}) pazīstama arī kā '''datorizētā rasēšana''' ('''CADD''') ({{val|en|Computer-aided drafting}}),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=CADD Primer |author=Vijay Duggal |publisher=Mailmax Publishing |url=http://www.caddprimer.com/cadd_primer_chapters/drawing_design_automation_introduction_0.htm}}</ref> ir [[datorsistēma|datorsistēmu]] izmantošana [[projekts|projektu]] izstrādē, analizēšanai vai optimizēšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Narayan|first=K. Lalit|title=Computer Aided Design and Manufacturing|year=2008|publisher=Prentice Hall of India|location=New Delhi|page=3|url=http://books.google.com/books?id=zXdivq93WIUC&printsec=frontcover}}</ref> Dartorizētā projektēšana apraksta [[tehniskā rasējuma]] izveidošanu, izmantojot datora programmatūru.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Madsen|first=David A.|title=Engineering Drawing & Design|year=2012|publisher=Delmar|location=Clifton Park, NY|pages=10|url=http://books.google.com/books?id=qdtJDEPZrrkC&pg=PA2}}</ref> CAD programmatūru izmanto, lai paaugstinātu projektētāja darba ražību, vienlaikus uzlabojot projekta kvalitāti, komunikāciju caur dokumentāciju un radītu ražošanas datubāzi.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Narayan|first=K. Lalit|title=Computer Aided Design and Manufacturing|year=2008|publisher=Prentice Hall of India|location=New Delhi|page=4|url=http://books.google.com/books?id=zXdivq93WIUC&printsec=frontcover}}</ref> Bieži CAD produkcija veidota elektronisku failu formā drukāšanai vai mehāniskās apstrādes darbībām. CAD programmatūra lieto vai nu uz vektoriem balstītu grafiku, lai atainotu tradicionālās projektēšanas objektus, vai arī radītu rastra grafiku, kas ataino kopējos projektēto objektu apveidus.

sentences: '''Televizors ''' ({{val|el|τῆλε}} (''tēle'') — 'tālu' + {{val|la|visor}} — 'skatītājs') jeb '''tālrādis'''<ref>[https://tezaurs.lv/#/sv/t%C4%81lr%C4%81dis tālrādis]. Tēzaurs</ref> ir [[elektronika|elektroniska]] ierīce, kas paredzēta [[televīzija]]s pārraižu [[uztvērējs|uztveršanai]] un demonstrēšanai, kā arī attēla un [[skaņa]]s attēlošanai no dažādiem [[videosignāls|videosignāla]] avotiem ([[videomagnetofons|videomagnetofoniem]], [[DVD]] atskaņotājiem).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dorotija Metkalfa-Lindenburgera
|     vārds_orig = Dorothy Metcalf-Lindenburger
|         attēls = Dorothy Metcalf-Lindenburger JSC2004-E-40090.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1975
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Kolorādospringsa]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džeisons Metkalfs-Lindenburgers
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 15 d 2 h 47 min
| kos_iesaukums = 2004.
| kos_misija = 1. [[STS-131]]
| kos_kuģi = [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]
}}
}}
'''Dorotija Metkalfa-Lindenburgere''' (''Dorothy Marie "Dottie" Metcalf-Lindenburger''; dzimusi {{dat|1975|5|2}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], [[skolotājs|skolotāja]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences:
{{cita nozīme|pārvietošanos ar velosipēdu|sporta veidu|riteņbraukšanas sports}}
]]
'''Riteņbraukšana''' ir pārvietošanās ar [[velosipēds|velosipēdu]]. Tas var būt [[brīvais laiks|brīvā laika]] pavadīšanas veids, nokļūšana no viena punkta citā, [[tūrisms|tūrisma]] veids, [[veselības uzturēšana]]s līdzeklis, kā arī [[sporta veids]]: [[riteņbraukšanas sports]]. [[Persona|Personas]], kas brauc ar divriteni, sauc par riteņbraucējiem vai velosipēdistiem.

sentences: '''Kaitējumu mazinoši pasākumi''' ir virkne [[publiskā veselība|publiskās veselības]] prakšu, kas ir ieviesta, lai mazinātu potenciālās kaitnieciskās sekas dažādai cilvēku uzvedībai, gan legālai, gan nelegālai. Galvenokārt šīs prakses attiecina uz [[psihotropās vielas|psihotropo vielu]] lietošanu un [[sekss|seksu]].

sentences: '''Karbonāti''' ir [[ogļskābe]]s (H2CO3) [[sāļi]]. Lielākā daļa karbonātu slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]], šķīstoši ir tikai [[nātrijs|nātrija]], [[kālijs|kālija]] un [[amonjaks|amonija]] karbonāti. [[Sārmzemju metāli|Sārmzemju metālu]] karbonāti ir sastopami dabā [[karbonātieži|karbonātiežu]] sastāvā. Par karbonātiem dažreiz sauc arī ogļskābes [[esteri|esterus]] (R1R2CO3). '''Karbonātjons''' (CO32-) ir ogļskābes anjons. Ogļskābe ir vāja divvērtīga skābe. '''Hidrogēnkarbonāti''' ir ogļskābes skābie sāļi. '''Hidrogēnkarbonātjons''' - HCO3-.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Gars
 | oriģinālnos = ''The Spirit''
 |      attēls = Thespiritposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Frenks Millers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Eva Mendesa]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Gabriels Mahts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[OddLot Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|12|25|}}
 |      ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008|title=The Spirit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 8, 2018|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628084350/http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spirit09.htm|title=The Spirit (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Gars"''' ({{val|en|the Spirit}}) ir 2008. gada ASV [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Frenks Millers]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lielās Antiļu salas
|attēls              = Carte antilles 1843.jpg
|attēla paraksts     = 1843. gada Antiļu salu karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Map of the Caribbean-Greater Antilles.png
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Karību jūra]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =

|platība             = 207 435
|garums              = 2100
|platums             = 400
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Dvarte]]
|augstums            = 3098
|salu skaits         =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{collapsible list|title=4 valstis|{{DOM}}
 {{HTI}}
 {{JAM}}
 {{CUB}}}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorijas
|valsts adm vienība1       = {{collapsible list|title=3 teritorijas|{{CYM}}
  {{flaga|USA}} [[Navasa]]
 {{PRI}} }}
|iedzīvotāji         = 35 067 000
|blīvums             = 169
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Havana]]
|piezīme =
}}
'''Lielās Antiļu salas''' ({{val|es|Antillas Mayores}}, {{val|fr|Grandes Antilles}}, {{val|en|Greater Antilles}}) ir lielākā no [[Antiļu salas|Antiļu salu]] [[arhipelāgs|arhipelāgu]] veidojošo salu grupām. Sastāv no [[Kuba]]s, [[Haiti (sala)|Haiti jeb Espanjolas]], [[Puertoriko]], [[Jamaika]]s, [[Huventuda]]s un daudzām mazākām saliņām. Lielās Antiļu salas veido 94%<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/243947/Greater-Antilles Encyclopædia Britannica]</ref> no kopējās Antiļu salu teritorijas un tajās dzīvo 90% arhipelāga iedzīvotāju.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Vilhelms Johans fon Cekels
|     vārds_orig = ''Alexander Wilhelm Johann von Zoeckell''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Rīgas vietniecība]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rauza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Smiltenes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = militārais speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs  - Francis Johans, māte - Magdalēna Elziabete, dzimusi fon Renne
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anželika Amēlija, dzimusi ''Volmérange-Helmund''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums      = Radio SWH
|logo           = Radio_SWH_logo.png
|logo_izm       = 200px
|formāts        = AC
|frekvence      = FM 105,2 MHz [[Rīga]]
FM 105,1 MHz [[Liepāja]]
FM 105,4 MHz [[Ventspils]]
FM 105,2 MHz [[Daugavpils]]
FM 101,2 MHz [[Jēkabpils]]
FM 106,5 MHz [[Rēzekne]]
FM 107,9 MHz [[Cesvaine]]
FM 106,5 MHz [[Valmiera]]
FM 100,1 MHz [[Kuldīga]]
FM 96,1 MHz [[Salacgrīva]]
FM 102,2 MHz [[Talsi]]
FM 94,7 MHz [[Saldus]]
FM 89,3 MHz [[Dundaga]]
FM 99,7 MHz [[Pāvilosta]]
|īpašnieks      = AS ''Radio SWH''
|māsas_stacijas = ''[[Radio SWH Rock]]''
''[[Radio SWH +]]''
''[[Radio SWH Gold]]''
''[[Radio SWH Spin]]''
''[[Radio SWH LV]]''
|tīmekļraide    = [http://www.radioswh.lv/swhlive_s.asx Radio SWH]
|mājaslapa      = [http://www.radioswh.lv/ www.radioswh.lv]
|raida_kopš     = {{Dat|1993|05|15}} 10:00
}}
'''''Radio SWH''''' ir [[Latvija]]s [[radio]]stacija, kas atrodas [[Rīga|Rīgā]]. Tā tika izveidota 1993. gadā, kļūstot par pirmo komerciālo radiostaciju Latvijā. Radio SWH tika dibināta kā 90-tajos gados ietekmīgā uzņēmēja [[Ainārs Gulbis|Aināra Gulbja]] kompānijas AS [[SWH Rīga (Software House Riga)|Software House Rīga (SWH Rīga)]] sastāvdaļa. Radiostaciju ''Radio SWH'' pārvalda AS ''Radio SWH'', kurai pieder arī radiostacijas ''[[Radio SWH+]]'', ''[[Radio SWH Rock]]'', ''[[Radio SWH Spin]]'', ''[[Radio SWH Gold]]'' un ''Radio SWH LV.''

sentences: '''Skābais lietus''' jeb '''skābie nokrišņi''' ir jebkurš [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas piesārņots ar skābajiem oksīdiem un tam ir zems [[pH]] līmenis. Skābais lietus galvenokārt novērojams daudzās [[Eiropa]]s valstīs un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas negatīvi ietekmē ūdeņus, paaugstinot to skābumu tiktāl, kamēr tajos nomirst visi tur esošie [[augi]] un [[dzīvnieki]]. Arī mežos un citur tas rada ļoti lielus postījumus. Skābā lietus sekas ASV vien ir 13 miljonus dolāru lielas. No mežu izzušanas vien līdz gadsimta beigām būs ap 1,75 miljardu dolāru lieli zaudējumi.

sentences: '''Raudas meteorpapīrs''' ir melna papīrveidīga masa, kas 1686. gadā tika atnesta ar vēju un [[Kurzeme|Kurzemē]] pie Raudas (mūsdienās Rauži) [[Embūtes draudzes novads|Embūtes draudzes novadā]] nokrita zemē. Šis meteorpapīrs ilgu laiku bija daudzu zinātnieku pētījumu objekts un, lai gan ir mikrobiāla seguma paraugs, joprojām šāda veida objektus mēdz saukt par meteorpapīru.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences: '''GJ 1214 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[GJ 1214]], kas atrodas 40 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saule]]s [[Čūsknesis|Čūskneša zvaigznājā]]. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/foto/redakcijas-foto/pasaule/asv-zinatnieki-atklajusi-udens-planetu-13932929|title=ASV zinātnieki atklājuši ūdens planētu|last=LETA/AFP|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par [[Zeme|Zemi]]. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.spacetelescope.org/news/heic1204/|title=Hubble Reveals a New Class of Extrasolar Planet|date={{dat|2012|2|21||bez}}|publisher=Spacetelescope.org|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/world/other/apstiprinata-jaunas-planetas-eksistence.d?id=42150792|title=Apstiprināta jaunas planētas eksistence|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> kas tādējādi to padara par hipotētisku [[ūdens planēta|ūdens planētu]]. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232 °C.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Adrenalīns
|                 attēls =
Adrenalīna struktūrformula
|         citi nosaukumi = Epinefrīns
|             CAS numurs = 51-43-4
|        ķīmiskā formula = C9H13NO3
|                molmasa = 183.207 g·mol−1
|                blīvums = 1.283±0.06 g/cm3 @ 20 °C
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ņeva
  | attēls            = Peter & Paul fortress in SPB 03.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Ņeva Sanktpēterburgā
  | karte             = NevaRiverLabelled.PNG
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Lādogas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Krievija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 74
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | kritums_km        =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 80
  | baseins           = 281 000
  | pietekas          = [[Mga]],[[Ižora]],[[Ohta]],[[Tosna]].
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color  = #FF0000
| bg_color    = #000000
| nos         = ''Eintracht''
| logo        =
| pilns       = ''Eintracht Frankfurt e.V.''
| iesauka     = ''Die Adler (ērgļi)''
| pilsēta     = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
| dib         = 1899
| dib_mēn     = 3
| dib_dat     = 8
| stad        = ''[[Deutsche Bank Park]]''
| ietilp      = 58 000
| prez        = {{flaga|Vācija}} Matiāss Beks
| tren        = {{flaga|Vācija}} [[Dino Topmellers]]
| līga        = [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]
| sez         = [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022.—2023.]]
| poz         = 7. vieta
| pattern_la1    = _frankfurt2324h
| pattern_b1     = _frankfurt2324h
| pattern_ra1    = _frankfurt2324h
| pattern_sh1    = _frankfurt2324h
| pattern_so1    = _frankfurt2324hl
| leftarm1       = 000000
| body1          = 000000
| rightarm1      = 000000
| shorts1        = 000000
| socks1         = FF0000
| pattern_la2    = _frankfurt2324a
| pattern_b2     = _frankfurt2324a
| pattern_ra2    = _frankfurt2324a
| pattern_sh2    = _frankfurt2324h
| pattern_so2    = _frankfurt2324al
| leftarm2       = 000000
| body2          = 000000
| rightarm2      = 000000
| shorts2        = 000000
| socks2         = 000000
| pattern_la3    = _nikechallenge4w
| pattern_b3     = _frankfurt2324t
| pattern_ra3    = _nikechallenge4w
| pattern_sh3    = _frankfurt2324t
| pattern_so3    = _frankfurt2324tl
| leftarm3       = FFFFFF
| body3          = FFFFFF
| rightarm3      = FFFFFF
| shorts3        = FFFFFF
| socks3         = FFFFFF
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences: '''Datora radīti attēli''', bieži izmantots saīsinājums angļu valodā '''CGI''' (no {{val|en|computer-generated imagery}}), ir [[datorgrafika]]s izmantošana, lai radītu vai palīdzētu attēlu radīšanā [[māksla|mākslā]], drukātajos medijos, [[videospēle|videospēlēs]], [[Kinofilma|filmās]], televīzijas programmās, [[Reklāma|reklāmās]], [[video]]klipos un [[Simulācija|simulatoros]]. Vizuālās ainas var būt gan dinamiskas, gan statiskas, un tās var būt divdimensiju (2D), lai gan termins CGI visbiežāk tiek izmantots attiecībā uz [[trīsdimensiju telpa|3D datorgrafiku]], kas izmantota, lai radītu ainas vai [[Specefekts|specefektus]] filmās un televīzijā. CGI var izmantot arī individuāli lietotāji, un to var rediģēt ar tādām programmām kā ''[[Windows Movie Maker]]'' vai ''[[iMovie]]''.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Nursijas Benedikts
|      dzimšanas datums = ap [[480. gads|480]]. gadu
|          nāves datums = [[547. gads|547]]. gadā
|        piemiņas diena = [[11. jūlijs]]
|                  godā =
|                attēls = Frari (Venice) - Sacristy - triptych by Giovanni Bellini - Saint Benedict of Nursia and Saint Mark.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Nursija]]
|           nāves vieta = [[Montekazino]]
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums = 1220. gadā
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences: {{Commonscat|Nazi concentration camps|Trešā reiha koncentrācijas nometnes}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Oto fon Mirbahs''' (''Otto Johann Heinrich von Mirbach'', 1766?—1855) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks un vēsturnieks, [[Kurzemes bruņniecība]]s Jelgavas apriņķa maršals. Sārcenes (''Sahrzen''), Dižilmājas (''Groß-Ilmajen'') un Mazilmājas (''Klein-Ilmajen''), Nodegu-Vartājas (''Nodaggen-Wartajen'') un Mazās Droges (''Klein-Drogen'') muižu īpašnieks. [[Jelgavas ģimnāzija]]s goda kurators (1840).

sentences: '''Ģeolokācija''' ir objekta reālās ģeogrāfiskās atrašanās vietas noteikšana. Objekts ģeolokācijā  parasti ir kāda elektroniska ierīce, piemēram, mobilais telefons vai pie interneta pieslēgts dators. Par ģeolokāciju var saukt gan vietas noteikšanas procesu, gan noteikto atrašanās vietu. Ģeolokācija ir cieši saistīta ar [[pozicionēšanas sistēma]]s lietošanu, bet var atšķirties no tās, lielāku uzsvaru liekot uz jēgpilnu vietas apzīmējumu (piemēram, mājas adrese) pretstatā tikai ģeogrāfiskajām koordinātēm.

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences: '''Klinkers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> ir [[keramika|keramisks]] materiāls — augstā temperatūrā (ap 1200 °C) apdedzināts [[māls]] ar blīvu, saķepušu iekšējo struktūru. Tam raksturīga maza [[ūdens]] uzsūkšanas spēja un liela mehāniskā izturība.<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga, Norden AB, 2001, 330. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Izmanto tādos izstrādājumos kā ārējās apdares [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[bruģis]], ķieģeļflīzes, grīdas [[flīzes]] un [[dakstiņi]]. Bruģi, kas tiek izgatavots no līdz saķepšanas stadijai apdedzināta māla, sauc par klinkera bruģi. Tam ir ļoti augsta nodilumizturība.

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastā dille
|           attēls = Illustration Anethum graveolens0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Anethum
|         ģints_lv = Dilles
|          ģints_r = Dilles
|             suga = A. graveolens
|          suga_lv = Parastā dille
|           suga_r = Dilles
|         binomial = Anethum graveolens
|         sinonīmi = ''Peucedanum graveolens''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Krī valoda
|nativename=Nēhiyawēwin, Nīhithawīwin, Nēhinawēwin, ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ
|familycolor=Amerikas
|states= [[Kanāda]]
|speakers= 117 410<ref name="census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=Statistics Canada: 2006 Census |access-date={{dat|2013|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131016163022/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |archivedate={{dat|2013|10|16||bez}} }}</ref>
|fam1=[[Algiskās valodas|Algiskās]]
|fam2=[[Algonkinu valodas|Algonkinu]]
|fam3=[[Centrālās algonkinu valodas|Centrālās algonkinu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]], [[Krī silabārijs]]
|nation=[[Ziemeļrietumu teritorijas]] ([[Kanāda]])
|iso1=cr|iso2=cre
|lc1=cre|ld1=Krī (kopējais)|ll1=none
|lc2=nsk|ld2=Naskapi|ll2=Naskapi valoda
|lc3=moe|ld3=Innuaimunu|ll3=Innuaimunu valoda
|lc4=atj|ld4=Atikameku|ll4=Atikameku valoda
|lc5=crm|ld5=Aļņu krī|ll5=Aļņu krī valoda
|lc6=crl|ld6=Ziemeļu austrumkrī|ll6=Ziemeļu austrumkrī valoda
|lc7=crj|ld7=Dienvidu austrumkrī|ll7=Dienvidu austrumkrī valoda
|lc8=crw|ld8=Purvu krī|ll8=Purvu krī valoda
|lc9=cwd|ld9=Mežu krī|ll9=Mežu krī valoda
|lc10=crk|ld10=Līdzenumu krī|ll10=Līdzenumu krī valoda
|map=

Krī dialektu areāli

}}
'''Krī valodas''' ir tuvi radniecīgu [[Algonkinu valodas|algonkinu]] [[valoda|valodu]] grupa, kurā runā ap 117 000 [[Kanāda]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] joslā no [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritorijām]] līdz [[Labradoras pussala|Labradorai]]. Tā ir visplašāk lietotā [[indiāņu valodas|indiāņu valoda]] Kanādā.<ref name="census"/>

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

sentences: '''Oriona josta''' ir [[asterisms]] [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]. To veido [[Alnitaks]], [[Alnilams]] un [[Mintaka]], trīs spožas zvaigznes, kuras izskatās izkārtojušās apmēram uz vienas līnijas un veido mednieka jostu klasiskajā Oriona zvaigznājā. Latvijā vislabāk to novērot ziemā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Alfonso Kuarons
 |            vārds_orig = ''Alfonso Cuarón''
 |                attēls = Alfonso Cuarón 2013 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Alfonso Kuarons 2013. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1961|11|28}}
 |              dz vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]], [[kinoproducents]]
 |         darbības gadi = 1983—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Alfonso Kuarons''' ({{val|es|Alfonso Cuarón Orozco}}; dzimis 1961. gada 28. novembrī [[Mehiko]]) ir [[Meksika|meksikāņu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinorežisors]], [[kinoproducents]], [[scenārists]] un [[montāžists]]. Saņēmis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par filmu "[[Gravitācija (2013. gada filma)|Gravitācija]]" 2014. gadā kā [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]] un [[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākā montāža]]. Vēl divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas saņēmis par filmu "[[Roma (2018. gada filma)|Roma]]" (2018) kā labākais režisors un labākais kinooperators.

sentences: '''Dīzeļlokomotīve''' ir [[lokomotīve]], kam primārais [[enerģija]]s avots ir [[dīzeļdzinējs]]. Parasti dīzeļlokomotīvēm ir elektriskais pārvads (šādas lokomotīves spēka iekārta ir dīzeļdzinējs, kurš piedzen ģeneratoru, kura saražotā strāva darbina vilces elektrodzinējus), tādējādi dīzeļlokomotīvi var uzskatīt par [[elektrolokomotīve|elektrolokomotīvi]] ar autonomu elektrisko spēka iekārtu. Pēc elektriskā jaudas pārvada veida dīzeļlokomotīves iedala maiņstrāvas, līdzstrāvas, kā arī maiņstrāvas-līdzstrāvas dīzeļlokomotīvēs. Mazākas jaudas manevru dīzeļlokomotīvēm mēdz būt [[hidrauliskais pārvads]].

sentences: {{Citas nozīmes|seno [[zemgaļi|zemgaļu]] zemi|Tērvete (nozīmju atdalīšana)|Tērvete}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hodgsonius_phoenicuroides_1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Muscicapidae
|    dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
|  ģints =Luscinia
|  ģints_lv =Lakstīgalas
|  suga= Luscinia phaenicuroides
|  suga_lv= Baltvēdera erickiņš
|      binomial = Luscinia phaenicuroides
([[John Edward Gray|Gray]] & [[George Robert Gray|Gray]], 1847)
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Hodgsonius phoenicuroides''
*''Hodgsonius phaenicuroides''
}}
'''Baltvēdera erickiņš''' (''Luscinia phaenicuroides'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] suga, kas pieder pie [[čakstīšu apakšdzimta]]s (''Saxicolinae''). Sastopams [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]].<ref name=thai>[https://www.thainationalparks.com/species/white-bellied-redstart Species of Thailand: White-bellied redstart]</ref> Baltvēdera erickiņam ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World ~Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref> Nesenā pagātnē tika sistematizēts monotipiskā ģintī, bet kopš 2010. gadā saskaņā ar ģenētiskajiem pētījumiem tiek klasificēts lakstīgalu ģintī.<ref>Sangster, G.; Alström, P.; Forsmark, E.; Olsson, U. (2010). "Multi-locus phylogenetic analysis of Old World chats and flycatchers reveals extensive paraphyly at family, subfamily and genus level (Aves: Muscicapidae)". Molecular Phylogenetics and Evolution. 57 (1): 380–392. PMID 20656044. doi:10.1016/j.ympev.2010.07.008</ref><ref>Gill, Frank; Donsker, David, eds. (2016). "Chats, Old World flycatchers". World Bird List Version 6.2. International Ornithologists' Union. Retrieved 20 May 2016.</ref>

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences: '''Parīzes nolīgums'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://likumi.lv/doc.php?id=288600 | title= Parīzes nolīgums | publisher= Latvijas Vēstnesis | accessdate= 2019. gada 19. aprīlī}}</ref> ({{val|fr|Accord de Paris}}, {{val|en|Paris Agreement}}) ir viena no [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] nolīgumiem, kas nosaka regulas, lai samazinātu [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] nokļūšanu atmosfērā sākot ar 2020. gadu. Vienošanās tika sagatavota [[Kioto protokols|Kioto protokola]] vietā. Nolīgums tika sagatavots {{dat|2015|12|12||bez}} Parīzē, [[21. ANO Klimata pārmaiņu konference|21. ANO Klimata pārmaiņu konferencē]], bet parakstīts {{dat|2016|4|22||bez}}. gada decembrī. Vienošanās ilgtermiņa mērķis ir nepieļaut kopējo planētas sasilšanu virs 2 °C, ieteicams līdz 1,5 °C un samazināt oglekļa dioksīda (CO<small>2</small>) emisijas līdz to neitralitātei 2050. gadā.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Ķengarags
| attels =
| paraksts = Latgales iela Ķengaragā
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Latgales priekšpilsēta]]
| apaksrajoni =
| platiba = 5,190 km²
| iedzivotaju_skaits = 44 084 ([[2023. gads|2023]])
| iever_celtnes =
| udenstilpnes = [[Daugava]]
 [[Ķengaraga dīķis]]
| parki = [[Ķengaraga parks]]
| autobuss = {{Rīga sab|t=a|15|18|31|49|60}}
| trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|15}}
| tramvajs = {{Rīga sab|t=tr|7}}
| mikroautobuss =
| cits = Elektrovilciens, Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
| pasta_indekss = LV-1019
LV-1057
LV-1063
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kengarags/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Datora pielāgošana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām''' (jeb '''datora pieejamība''' {{val|en|computer accessibility}}) ir [[dators|datorsistēmas]] pieejamību visiem cilvēkiem neatkarīgi no [[invaliditāte]]s veida vai traucējumu smaguma pakāpes. Termins "pieejamība" visbiežāk tiek lietots, atsaucoties uz specializētu aparatūru vai [[programmatūra|programmatūru]], vai abu kombināciju, kas paredzēta, lai persona ar invaliditāti vai traucējumiem varētu izmantot datoru. Datoru pieejamībai bieži ir tieša pozitīva ietekme uz cilvēkiem ar invaliditāti.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dalmācijas salas
|attēls              = Croatian islands map.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Horvātija
|relief              = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = dalmatinski otoka
|izvietojums         = [[Adrijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=43|latm=57|lats=19|latNS=N |longd=15|longm=23|longs=17|longEW=E
|platība             = 3260
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 778
|salu skaits         = 1246
|valsts              = Horvātija
|valsts adm vienības tips =
|valsts adm vienība       =
|iedzīvotāji         = 121 606
|blīvums             = 37,3
|pamatiedzīvotāji    = [[horvāti]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Dalmācijas salas''' ({{val|hr|dalmatinski otoka}}) ir [[Horvātija]]i piederošu salu grupa [[Adrijas jūra]]s austrumu piekrastē. Arhipelāgā ietilpst 1246 salas, saliņas un klintis,<ref>[https://hrcak.srce.hr/file/14783 COASTLINE LENGTHS AND AREAS OF ISLANDS IN THE CROATIAN PART OF THE ADRIATIC SEA DETERMINED FROM THE TOPOGRAPHIC MAPS AT THE SCALE OF 1 : 25 000]</ref> kas stiepjas gar [[Dalmācija]]s krastu {{nobr|440 km}} garumā no [[Rijekas līcis|Rijekas līča]] ziemeļos līdz [[Dubrovnika]]i dienvidos. Nozīmīgs tūrisma reģions.<ref>{{PZT|157}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Dugong Marsa Alam.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Sirenia
|       kārta_lv = Sirēnas
|        kārta_r = Sirēnas (zīdītāji)
|         dzimta = Dugongidae
|      dzimta_lv = Jūrasgovju dzimta
|    apakšdzimta = Dugonginae
| apakšdzimta_lv = Jūrasgovju apakšdzimta
|  apakšdzimta_r = Jūrasgovs
|          ģints = Dugong
|       ģints_lv = Jūrasgovis
|        ģints_r = Jūrasgovs
|           suga = Dugong dugon
|        suga_lv = Jūrasgovs
|      izplatība =
Jūrasgovs izplatības areāls iekrāsots zilā krāsā.
|       binomial = Dugong dugon ([[Philipp Ludwig Statius Müller|Müller]], 1776)
|    kategorijas = nē
}}
'''Jūrasgovs''' jeb '''dugongs''' (''Dugong dugon'') ir [[Sirēnas (zīdītāji)|sirēnu kārtas]] (''Sirenia'') jūrā dzīvojošs [[zīdītājs]], kas pieder pie [[Jūrasgovju dzimta|jūrasgovju dzimtas]] (''Dugongidae''). Jūrasgovs ir vienīgā [[suga]], kas izdzīvojusi līdz mūsdienām kādreiz tik plašajā jūrasgovju dzimtā. Tā ir vienīgā suga '''jūrasgovju ģintī''' (''Dugong'') un '''jūrasgovju apakšdzimtā''' (''Dugonginae'').

sentences: '''8. jūlijs''' ir gada 189. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (190. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 176 dienas.

sentences:
'''Amerikas grifi''' ir putnu dzimta, par kuras piederību kādai konkrētai putnu kārtai zinātniekiem ir domstarpības, tamdēļ tā ir kategorizēta visām trim pēc zinātnieku domām izvirzītajām kārtām.
{{Commonscat|Cathartidae}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Augusts Sangs
|         vārds_orig = ''August Sang''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava|td=Igaunija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1969
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Kersti Merilāsa]]
|              bērni = 1
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
| rakstīšanas valoda = [[igauņu valoda|igauņu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Augusts Sangs''' ({{val|et|August Sang}}, dzimis {{dat|1914|7|27}}, miris {{dat|1969|10|14}}) bija [[igauņi|igauņu]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences: '''Apkopējs''' (arī zināms kā '''uzkopšanas darbinieks''') ir [[profesija]], kurā strādājošie uzkopj netīras vietas un savāc atkritumus. Šī ir viena no izplatītākajām profesijām pasaulē.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2
| attēls                   = Cloudy with a Chance of Meatballs 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cloudy with a Chance of Meatballs 2''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kodijs Kemerons]]
* [[Kriss Pērns]]
| producents               =
* Pema Mārsdena
* Kirks Bodīfelts
| scenārija autors         =
* [[Džons Frensiss Deilijs]]
* [[Džonatans Goldšteins]]
* [[Ērika Rivinoja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Heiders]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Džeimss Kāns]]
* [[Vills Fortajs]]
* [[Endijs Sembergs]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Nīls Patriks Heriss]]
* [[Terijs Krūss]]
* [[Kristena Šāla]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  = Roberts Fišers jaunākais
| studija                  = ''[[Sony Pictures Animation]]''<ref name=afi>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.afi.com/members//catalog/DetailView.aspx?s=&Movie=69711|title=Cloudy with a Chance of Meatballs 2|work=[[AFI Catalog of Feature Films]]|accessdate=2017-06-20}}</ref>
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''<ref name="CWACOM2Numbers">{{tīmekļa atsauce |title=Cloudy with a Chance of Meatballs 2 |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cloudy-with-a-Chance-of-Meatballs-2#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate=October 25, 2018}}</ref>
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|27|ASV|2013|10|11|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|78 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{tīmekļa atsauce |title=Cloudy with a Chance of Meatballs 2 (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cloudy2.htm |work=Box Office Mojo |publisher=IMDb |accessdate=March 25, 2014}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|274,3 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo"/>
| iepriekšējā              = "[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2"''' ({{val|en|Cloudy with a Chance of Meatballs 2}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kodijs Kemerons]] un [[Kriss Pērns]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Bills Heiders]], [[Anna Ferisa]], [[Džeimss Kāns]], [[Vills Fortajs]], [[Endijs Sembergs]], [[Bendžamins Brets]], [[Nīls Patriks Heriss]], [[Terijs Krūss]] un [[Kristena Šāla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|27||bez}} ASV. Filma ir tiešs turpinājums 2009. gada filmai "[[Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus]]".

sentences: '''Salīdzinošā novērtēšana''' jeb '''benčmarkings''' ({{val|en|benchmarking}}) ir novērtēšanas un uzlabošanas metode, kas apzīmē vienas [[organizācija]]s procesa salīdzināšanu ar citas organizācijas rezultātiem, kā arī labāko [[industrija]]s piemēru pētīšanu. Parasti tiek salīdzināta un vērtēta [[kvalitāte]], laiks un [[izmaksas]]. Salīdzinošās novērtēšanas procesa gaitā vadība identificē veiksmīgākos uzņēmumus industrijā vai tirgū, kurus vieno līdzīgi vai tie paši [[Bizness|biznesa]] mērķi, un tiek salīdzināti esošie uzņēmuma biznesa procesi ar veiksmīgākajiem industrijā. Analizējot specifiskus indikatorus, tiek iegūta lietderīga [[informācija]] par to, kā uzņēmumi sasniedz mērķus un kādi biznesa procesi sekmē izdošanos. Salīdzinošās novērtēšanas galvenais mērķis ir mācīties no labākajiem piemēriem biznesā un uzlabot uzņēmuma esošos procesus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Benchmarking|url=http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf|publisher=Dr Vassilis Kelessidis|access-date={{dat|2017|06|01||bez}}|archive-date={{dat|2017|05|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170516183146/http://www.adi.pt/docs/innoregio_benchmarking-en.pdf}}</ref>

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Baltkrievijas milicija
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption =
| logo = Belarus_militia_logo.png
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1991. gada 1. martā
| formedmonthday =
| preceding1 = PSRS milicija
| dissolved =
| superseding =
| employees = 87 000 (2017)
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Baltkrievija}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Minska]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype =
| minister1name =
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.mvd.gov.by/|mvd.gov.by}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Baltkrievijas Republikas milicija''' ({{val|be|Міліцыя Рэспублікi Беларусь}}; {{val|ru|Милиция Республики Беларусь}}) ir [[Baltkrievija|Baltkrievijas]] tiesībsargājošā iestāde, kas atbild par regulāru [[Policija|policijas]] darbu valstī.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Law Enforcement Agencies of Belarus: Militsiya, Belarusian Auxiliary Police, State Security Committee of the Republic of Belarus|url=https://books.google.com/books?id=89i_bwAACAAJ|publisher=General Books LLC|date=2010-07-26|isbn=978-1-158-41346-1|first=L. L. C.|last=Books}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Lilija Švarckopfa
 |          attēls = Lilly Schwarzkopf.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|28}}
 |         dz_viet = [[Novopokrovka]], [[Kirgīzijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 173 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 65 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Septiņcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Lilija Švarckopfa''' ({{val|de|Lilli Schwarzkopf}}; dzimusi {{dat|1983|8|28}} [[Novopokrovka|Novopokrovkā]], [[Kirgīzijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir profesionāla vācu [[vieglatlēte]], startē septiņcīņas sacensībās.

sentences:
[[Kategorija:Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā|Apmetnes]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā]]
[[Kategorija:Aizvēsture]]

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Cesvaines pagasts}}

sentences: '''Maratons''' ir [[vieglatlētika]]s disciplīna — [[skriešana]] 42,195 [[kilometrs|kilometrus]] garā distancē, ko parasti skrien ārpus [[stadions|stadiona]] pa ielām un citiem ceļiem. Šī sporta skriešanas disciplīna ir izveidojusies, balstoties uz leģendu par [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] kareivi [[Feidipīds|Feidipīdu]] (''Φειδιππίδης''), kurš noskrēja no [[Maratona]]s līdz [[Atēnas|Atēnām]] (tik garu distanci, cik pašlaik ir maratona oficiālais garums), lai paziņotu par grieķu uzvaru [[Maratonas kauja|Maratonas kaujā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dmitrijs Petrovs
|     vārds_orig = ''Дмитрий Петров''
|         attēls = Dmitry Petrov 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PSR|Novomoskovska|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =  [[tulks]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences: '''Vārtu līnijas tehnoloģija''' ir metode, ar kuras palīdzību [[futbols|futbolā]] tiek noteikts, vai bumba ir pilnībā šķērsojusi vārtu līniju, līdz ar to nosakot, vai ir jāskaita vārtu guvums, vai arī nav. Tas tiek darīts ar elektronisko ierīču palīdzību. Šīs tehnoloģijas uzdevums nav aizvietot tiesnešus futbola spēlē, bet vienīgi palīdzēt tiem lēmumu pieņemšanā.

sentences: '''Baltkrievijas anteklīze''' ('''Baltkrievijas-Lietuvas izcilnis''', '''Mazūrijas-Baltkrievijas anteklīze''') ir liela [[Tektonika|tektoniska]] struktūra [[Austrumeiropas platforma]]s rietumu daļā, kur [[kristāliskais pamatklintājs]] ieguļ tuvu [[Zeme]]s virspusei. [[Anteklīze]] aizņem [[Baltkrievija]]s teritorijas centrālo un ziemeļrietumu daļu, tai piegulošās [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s teritorijas, kā arī [[Polija]]s ziemeļaustrumus. Pamatnē tiek izdalīta pēc -500 m [[izohipsa]]s, bet velves daļā pēc -300 m izohipsas. Izstiepta austrumu-rietumu virzienā 350 km garumā, un 40-120 km platumā (ieskaitot nogāzes, izmēri ir ~400x500 km).<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|127}}</ref> Robežojas dienvidos ar [[Podļasas-Brestas ieplaka|Podļasas-Brestas ieplaku]], [[Poļesjes sedliene|Poļesjes sedlieni]] un [[Pripetes ieliece|Pripetes ielieci]], austrumos un ziemeļaustrumos ar [[Žlobinas sedliene|Žlobinas sedlieni]] un [[Oršas ieplaka|Oršas ieplaku]], ziemeļos ar [[Latvijas sedliene|Latvijas sedlieni]], ziemeļrietumos ar [[Baltijas sineklīze|Baltijas sineklīzi]] un rietumos ar [[Varšavas ieplaka|Varšavas ieplaku]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Karls Jasperss
| vārds_orig    = ''Karl Jaspers''
|  attēls       = KarlJaspers.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1883
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 23
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Oldenburga}}
| m_gads        = 1969
| m_mēnesis     = 6
| m_diena       = 6
| m_vieta       = {{vieta|Šveice|Bāzele}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Heidelbergas Universitāte]]
| darba_vietas  =
| zinātne       = [[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji   =
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Datu biznesa modelis''' ir viens no dominējošiem [[Sociālie mediji|sociālo mediju]] platformu problemātiskajiem aspektiem. Sociālo mediju platformās, kā, piemēram, ''[[Facebook]]'', ''[[Instagram]]'' tiek ievākti lietotāju [[dati]]. ''Facebook'' [[Algoritms|algoritmu]] sistēma apstrādā saturu un [[Informācija|informāciju]], ko sniedz lietotājs, lai labāk personalizētu saturu (iekļaujot arī reklāmas)<ref name="facebook.com">{{tīmekļa atsauce |title=Facebook Data Policy |url=https://www.facebook.com/full_data_use_policy |website=https://www.facebook.com/full_data_use_policy}}</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anemone sylvestris 210407.jpg
|       att_izmērs =230px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Anemone sylvestris|Meža vizbulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Anemone
|         ģints_lv =Vizbuļi
|             suga =A. sylvestris
|          suga_lv =Meža vizbulis
|         binomial =Anemone sylvestris L.
}}
'''Meža vizbulis''', '''Daugavas vizbulis''' jeb '''Daugavas anemone''' ({{val|la|Anemone sylvestris}}) ir daudzgadīgs [[gundegu dzimta]]s lakstaugs. Tas ir lielākais no Latvijā sastopamajiem vizbuļiem.

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Bruno Tauts
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|05|04}}
| location = [[Kēnigsberga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1938|12|24}}
| deathplace =  [[Stambula]], {{TUR}}
| nationality = [[ebrejs]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[ekspresionisms]], [[modernisms]]
| famous works = [[modernisms|modernistiskās]] [[Berlīne]]s dzīvojamās ēkas (1913-1930)
| influenced by = [[Teodors Fišers]], [[Valters Gropiuss]]
| influenced = [[Valters Gropiuss]], [[Lekorbizjē]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences:
[[Krēta]]s salā [[sengrieķu valoda]]s doriešu dialektā]]
'''Bustrofedons''' (no {{val|grc|βοῦς}} — ‘vērsis’ un {{gree|στρέφω}} — ‘pagriežu’) ir [[rakstība]]s veids, kurā katrā jaunā rindiņā raksta virziens tiek mainīts uz pretējo, burtu formu pielāgojot raksta virzienam,<ref>[https://tezaurs.lv/bustrofedons:1 Tezaurs.lv Bustrofedons]</ref> faktiski [[spoguļraksts|spoguļrakstā]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[nacionālais parks|nacionālie parki]]''', kas atrodas '''[[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]''': [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Kopumā Baltijas valstīs ir 15 nacionālie parki (Igaunijā — 6, Latvijā — 4 un Lietuvā — 5). [[Vilsandi nacionālais parks]] ir vecākais nacionālais parks Baltijas reģionā, jaunākais — [[Rāznas nacionālais parks]] (dibināts 2007. gadā). Lielākais nacionālais parks Baltijas valstu reģionā ir [[Gaujas nacionālais parks]] (917,45 km²), savukārt mazākais — [[Traķu vēsturiskais nacionālais parks]] (82 km²).

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
ir legāli}}
{{legend|#72AB69|Legāla, tiek regulēta, bordeļi nav legāli}}
{{legend|#336699|Legāla, taču netiek regulēta, bordeļi nav legāli}}
{{legend|#993333|Prostitūcija ir nelegāla: prostitūtas tiek krimināli sodītas}}
{{legend|#D18076|Prostitūcija ir nelegāla: klienti tiek krimināli sodīti, taču ne prostitūtas}}
{{legend|#ababab|Nav datu}}]]

sentences: '''Aritmētika''' ({{val-el|αριθμός}}, ''arithmós'' — ‘[[skaitlis]]’) ir vecākā un viselementārākā [[matemātika]]s nozare, kuru izmanto gandrīz jebkurš cilvēks sākot no vienkāršu ikdienas matemātisku darbību veikšanas līdz pat moderniem [[zinātne]]s un [[uzņēmējdarbība]]s aprēķiniem. Tāpat aritmētiku attiecina uz matemātikas nozari (vai priekšteci), kurā ir uzskaitītas elementāras konkrētu matemātisko darbību īpašības ar skaitļiem. Profesionāli matemātiķi reizēm terminu "aritmētika" izmanto saistībā ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]],<ref name="Davenport, Harold"/> bet nevajadzētu to jaukt ar [[elementārā aritmētika|elementāro aritmētiku]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Hamās''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|حَمَاس}}
 Dalībnieki [[Izraēlas-Hamās karš (kopš 2023. gada)|Izraēlas-Hamās karā]] un [[Izraēlas—Palestīnas konflikts|Izraēlas—Palestīnas konfliktā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag_of_Hamas.svg|size=200px|alt=Hamās karogs}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = ''Hamās'' karogs
| label1         = Izveidota
| data1          = 1987. gada 10. decembrī
| label2         = Dibinātāji
| data2          = [[Ahmeds Jasins]]
[[Abdels Azizs al Rantisi]]
| label3         = Citi nosaukumi
| data3          = "Islāmiskā pretošanās kustība"
| label4         = Reliģija
| data4          = [[Sunnītu islāms]]
| label5         = Ideoloģija
| data5          = {{ubl|[[islāmisms]]|[[palestīniešu nacionālisms]]||[[islāma nacionālisms]]|[[antiamerikānisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label6         = Līderi
| data6          = [[Ismails Hānija]]
[[Jahja Sinvars]]
| label7         = Galvenā mītne
| data7          = [[Gaza]], [[Gazas josla]]
| label8         = Atdalījusies no
| data8          = "[[Musulmaņu brālība]]"
| label9         = Militārais spārns
| data9          = [[Izz ad-Din al-Qassam Brigades|Iz ad-Dīna al-Kasāma brigādes]]
| label10         = Biedru skaits
| data10          = 20 000 – 25 000
| label11         = Atzīta par teroristisku organizāciju
| data11          = {{karogs|Argentīna}}
{{karogs|Austrālija}}
{{karogs|ASV}}
{{karogs|Apvienotā Karaliste}}
{{karogs|Paragvaja}}
{{karogs|Japāna}}
{{karogs|Jaunzēlande}}
{{karogs|Kanāda}}
{{karogs|Izraēla}}
 [[Amerikas valstu organizācija]]
 [[Eiropas Savienība]]
}}
'''''Hamās''''' ({{val|ar|حماس}}, {{Unicode|''Ḥamās''}}) ir [[Palestīna]]s [[sunnīti|sunnītu]] [[paramilitārs|paramilitāra]] organizācija un [[politiska partija|politiskā partija]], kas ieguvusi lielāko daļu vietu [[Palestīnas Administrācija]]s [[Palestīnas Likumdošanas Padome|Likumdošanas padomē]].<ref name="BBCHamasVictory">[http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/middle_east/4650788.stm "Hamas sweeps to election victory"] BBC News</ref> Organizācijas nosaukums parasti tiek traktēts kā [[akronīms]] no {{ara| حركة المقاومة الاسلامية }} ''({{Unicode|Ḥarakat al Muqāwamat al Islāmiyyah}})'', kas nozīmē ''Islāmiskā pretošanās kustība''. Vārdam ''hamās'' arābu valodā ir nozīmes "centība", "iedvesma", "entuziasms".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''A.P. Møller - Mærsk A/S''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1904. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kopenhāgena]]
| location_country = {{DNK}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]], [[loģistika]]
| products         =
| services         = konteineru pārvadājumi par jūru un sauszemi, termināļi, loģistikas risinājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.maersk.com maersk.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Cercartetus_nanus.jpg
| att_nosaukums =[[Austrumu pundurposums]] (''Cercartetus nanus'')
| att_izmērs=240px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Phalangeriformes
| apakškārta_lv=Posumi
| virsdzimta = Phalangeroidea
| virsdzimta_lv = Kuskusu virsdzimta
| iedalījums=
| binomial=Phalangeroidea <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1888)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Infobox University
|native            = Manheimas Universitāte
|image             = SchlossEhrenhof_2017.jpg
|caption = Manheimas pils, kurā atrodas universitāte
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1967
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Vācija#Eiropa
| latd  = 49.4832 | latNS  = N
| longd = 8.4647 | longEW = E
| academic_staff    = 907
| administrative_staff  = 617
|students          = 12 001
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{GER}}, [[Bādene-Virtemberga]], [[Manheima]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           =https://www.uni-mannheim.de/
|logo              =University of Mannheim.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Red_Kite_12_(5939333545).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | virskārta=Neognathae
 | virskārta_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Milvinae
| apakšdzimta_lv=Kliju apakšdzimta
| ģints = Milvus
| ģints_lv = Klijas
| suga = Milvus milvus
| suga_lv = Sarkanā klija
| binomial = Milvus milvus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Sarkanā klija''' (''Milvus milvus'') ir liela auguma [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]], kas ir [[endēms|endēma]] [[Palearktika]]s rietumu daļai un galvenokārt sastopams [[Eiropa|Eiropā]].<ref name=iuc/> Nelielā skaitā novērojama arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=orn/> Sarkanā klija ir [[Velsa]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais putns]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences: '''Čukstošās galerijas viļņi ''' jeb '''čukstošās galerijas modas ''' ir [[viļņi|viļņu]] veids, kas pārvietojas gar ieliektu virsmu.  Sākotnēji tie tika atklāti [[skaņa]]s viļņiem čukstošajā galerijā [[Svētā Pāvila katedrāle|Svētā Pāvila katedrālē]], bet tie var rasties arī [[gaisma]]s viļņiem un citu veidu viļņiem. Čukstošās galerijas viļņiem ir pielietojumi [[Lāzers|lāzeros]], dzesēšanā, [[Sensors|sensoros]], kā arī [[Astronomija|astronomijā]] un [[Telesakari|telekomunikācijās]].

sentences: '''Saraustītie lietus slāņmākoņi''' ''Fractonimbus'' (Frnb) ir tumši pelēki [[mākoņi]], kuri izskatās arī ar dzeltenīgu vai zilganu nokrāsu. Nokrišņu laikā mākoņu slānis izskatās vienveidīgs, bet kad nokrišņu nav, var manīt to viļņveidīgumu. Mākoņi aizsedz visas debesis bez vietām, kur nav mākoņu. Mākoņu augstums 100—1000 m, bet biezums 2—3 km, bet dažreiz arī 5 km. [[Saule]] un [[Mēness]] caur Frnb nespīd un pat aptuveni nav iespējams noteikt Saules atrašanās vietu debesīs. [[Nokrišņi]] izkrīt mērena lietus vai sniega veidā, dažreiz ar pārtraukumiem. Galvenais mākoņu veidošanās iemesls ir augšupejošās gaisa plūsmas atdzišana [[atmosfēras fronte]]s tuvumā.

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus carinatus NRCS-1.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=''Bromus carinatus''|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|binomial=Bromus|autors=L.}}'''Lāčauzas''' ({{val|la|Bromus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugas ir sastopamas dažādos [[Mērenā josla|mērenās joslas]] biotopos daudzviet pasaulē, tostarp [[Āfrika|Āfrikā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].

sentences:
'''20. aprīlis''' ir gada 110. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (111. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 255 dienas.
== Vārda dienas ==
[[Meija (personvārds)|Meija]], [[Mirta]], [[Ziedīte]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Breds Pits
|vārds_orig               = ''Brad Pitt''
| attēls                  = Brad Pitt 2019 by Glenn Francis.jpg
| attēla izmērs           = 215px
| komentārs               = Breds Pits 2019. gadā
| dz. vārds               = Viljams Bredlijs Pits
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|18}}
| dz. vieta               = {{vieta|ASV|Oklahoma|Šonī}}
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            =
| darbības gadi           = 1987-pašlaik
| dzīvesbiedrs            = [[Dženifere Anistone]] (2000-2005)
[[Andželīna Džolija]]
(2005-2014 partnerattiecības;
precējušies 2014, šķiršanās procesā no 2016)
| mājaslapa
| akadēmijasbalva         = [[86. Kinoakadēmijas balva|2013]]: [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]] kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
2020: Labākais aktieris otrā plāna lomā ("[[Reiz Holivudā]]", 2019)
| BFTMAbalva              = Balva "Labākā filma" kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
Labākais aktieris otrā plāna lomā 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaglobusabalva       = Labākais aktieris otrā plāna lomā: 1995. gada filmā "[[12 pērtiķi]]" un 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaavenesbalva        = Sliktākais ekrāna pāris 1994 "[[Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas]]" (kopā ar [[Toms Krūzs|Tomu Krūzu]])
| apbalvojumi             = '''[[Saturna balva]]''' Labākais aktieris otrā plāna lomā 1995 "[[12 pērtiķi]]"
[[Venēcijas kinofestivāls|Volpi kauss "Labākais aktieris galvenajā lomā"]] 2007 "[[Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas]]"
| dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akimotoīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/C.05-05
|ķīm_formula=(Mg,Fe2+)SiO3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Lielā talka''' ir tradicionāls vides pasākums Latvijā, kas tiek rīkots kopš [[2008. gads|2008]]. gada ar mērķi ''"padarīt Latviju un Baltijas jūras reģionu par tīrāko vietu pasaules kartē"''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.talkas.lv/?page=5 |title=Talkas.lv :: Par projektu<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090323142827/http://www.talkas.lv/?page=5 |archivedate={{dat|2009|03|23||bez}} }}</ref>

sentences: '''Mārketinga pētīšana''', arī '''Mārketinga pētījumi''' ir [[informācija]]s vākšanas, apstrādes, analīzes un izplatīšanas process, lai noteiktu [[Mārketings|mārketinga]] iespējas un problēmas, izstrādātu un novērtētu mārketinga aktivitātes un pilnveidotu mārketinga procesus.

sentences:
[[Image:Dominoeffect.png|thumb|right|Matemātisko indukciju neformāli var attēlot, izmantojot [[Domino princips|krītošus domino kauliņus]].]]
'''Matemātiskā indukcija''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]]. To parasti izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums vai īpašība ir spēkā visiem [[naturāls skaitlis|naturālajiem skaitļiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Jakobs Ferbers
|          vārds_orig = ''Johann Jacob Ferber''
|              attēls = Johans Jakobs Ferbers.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1743
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Karlskrūna]], {{SWE}}
|              m_gads = 1790
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Berne]], {{SUI}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[ģeologs]], [[mineralogs]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Ferbers''' (''Johann Jacob Ferber'', 1743—1790) bija zviedru cilmes ģeologs un mineralogs. ''[[Academia Petrina]]'' fizikas un dabaszinātņu profesors (1775—1783). Prorektors (1780—1781).<ref>[http://runeberg.org/nfbh/0041.html Johann Jacob Ferber] no Nordisk familjebok (1908)</ref>

sentences: '''Filips fon Elmpts''' ({{val-de|Graf Philipp von Elmpt}}, {{val-ru|Филипп Иванович Эльмпт}}, 1763—1818) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas [[ģenerālleitnants]], pabeidza [[Svitenes muiža]]s kungu mājas celtniecību.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lauva
| attēls                   =  Lion (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lion''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Gērts Deiviss]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
* [[Endžija Fīldere]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Devs Patels]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Deivids Venhems]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Abišeks Barate]]
| mūzika                   =
* [[Dastins O'Hallorans]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Aquarius Films]]''
* ''[[Sunstar Entertainment]]''
* ''[[Cross City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Transmission Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|9|10|Toronto kinofestivāls|2016|11|25|ASV|2017|1|19|Austrālija|2017|1|20|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016|title=Lion|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2019|archive-date={{dat|2019|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190922123722/https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Bengāļu valoda|Bengāļu]]
* [[Hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lion.htm|title=Lion (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|140,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lauva"''' ({{val|en|Lion}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Sarū Brīrlija grāmatu ''A Long Way Home''. FIlmas režisors ir [[Gērts Deiviss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Devs Patels]], [[Rūnija Mara]], [[Deivids Venhems]], [[Nikola Kidmena]] un [[Abišeks Barate]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|23||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
putraimi]]
'''Putraimi''' ir lobīti pārtikas [[grauds|graudi]]. Tie var būt gan veseli graudi, gan skaldīti graudi. Putraimus izmanto dažādu ēdienu gatavošanā. No putraimiem bieži gatavo [[putra]]s. Tie ir svarīga sastāvdaļa dažās desās, piemēram, [[asinsdesa|asinsdesā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
]]
'''Kristietība Armēnijā''' ir lielākā [[reliģija]] valstī. Tā parādījās mūsu ēras 1. gadsimtā, kad šajā valstī sludināja [[Jēzus Kristus]] apustuļi [[Apustulis Tadejs|Tadejs]] un [[Svētais Bartolomejs|Bartolomejs]]. 4. gadsimta sākumā karalis [[Trdats III]] pasludināja [[Kristietība|kristietību]] par valsts reliģiju, tādējādi Armēnija kļuva par pirmo kristīgo valsti pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://armenianprelacy.org/education/church-history/|title=History of the Armenian Church|website=Armenian Prelacy|access-date=2023-05-08|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences: '''Smadzeņu infarkcija''' ir patoloģisks process, kura rezultātā smadzenēs veidojas nekrotisku audu zona.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref> To izraisa traucēta asins piegāde ([[Smadzeņu išēmija|išēmija]]) un ierobežota skābekļa piegāde ([[hipoksija]]), visbiežāk trombembolijas dēļ, un klīniski izpaužas kā [[Smadzeņu insults|išēmisks insults]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Shin|first=Tae Hwan|last2=Lee|first2=Da Yeon|last3=Basith|first3=Shaherin|last4=Manavalan|first4=Balachandran|last5=Paik|first5=Man Jeong|last6=Rybinnik|first6=Igor|last7=Mouradian|first7=M. Maral|last8=Ahn|first8=Jung Hwan|last9=Lee|first9=Gwang|date=2020-07-07|title=Metabolome Changes in Cerebral Ischemia|journal=Cells|volume=9|issue=7|page=1630|doi=10.3390/cells9071630|issn=2073-4409|pmc=7407387|pmid=32645907|doi-access=free}}</ref> Reaģējot uz išēmiju, smadzenes deģenerējas sašķidrinātās nekrozes procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref>

sentences: '''Šugnani''' (pašnosaukums — ''хуг̌нӣ'', ''хуг̌ну̊нӣ'') ir viena no [[Pamirieši|pamiriešu]] tautām. [[Šugnanu valoda]] pieder [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] saimes [[Irāņu valodas|irāņu grupas]] austrumu atzaram.

sentences: '''Sasalšana''' ir [[fāžu pāreja]], kad [[matērija]] maina savu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokli]] no [[Šķidrums|šķidras]] uz [[Cieta viela|cietu]], ja tās [[temperatūra]] pazeminās zem sasalšanas punkta. Savukārt, '''sacietēšana''' ir līdzīgs process, kurā šķidrums pārvēršas par cietu, nepazeminot temperatūru, bet palielinot to ietekmējošo spiedienu. Neskatoties uz tehnisko iedalījumu, šie divi procesi ir ļoti līdzīgi un abi termini bieži vien tiek lietoti kā sinonīmi.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57083619}}
'''2019. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 31. martā. Tā bija 81. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 12. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences: '''Elektriskais izolators''' ir materiāls vai viela, kas neļauj [[elektroenerģija]]i aizplūst uz ārieni vai ieplūst no ārienes. Tajā ir maz brīvo [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], tiem ir vāja [[elektrovadītspēja]] jeb augsta [[elektriskā pretestība]]. Elektriskais lādiņš var uzkrāties uz izolatoru virsmas. Izolatori ir pretēji [[elektriskais vadītājs|elektriskajiem vadītājiem]], kas labi vada elektrisko strāvu; vēl atsevišķi izdala [[pusvadītājs|pusvadītājus]].

sentences: '''Migla''' ir sīku [[ūdens]] pilienu vai [[ledus]] kristālu uzkrāšanās [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] zemākajos slāņos, padarot [[gaiss|gaisu]] mazāk caurspīdīgu un apgrūtinot [[meteoroloģiskā redzamība|redzamību]]. Migla veidojas stabilās gaisa masās, kad nav novērojams [[vējš]] vai cita veida gaisa [[konvekcija]] un gaiss kļūst [[piesātināts tvaiks|piesātināts]] vai tuvojas šim stāvoklim. Praktiski migla ir [[aerosols]], bet meteoroloģijā to pieskaita [[hidrometeori]]em. Pēc būtības migla ir ļoti zemi [[slāņmākoņi]],<ref name="weather.gov">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.weather.gov/media/zhu/ZHU_Training_Page/fog_stuff/fog_guide/fog.pdf | title= Fog | publisher= National Weather Service (weather.gov) | language= en | accessdate= 2020. gada 10. augustā}}</ref> kas saskārušies ar zemi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Kangaroo and joey03.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Austrumu pelēkais ķengurs]] (''Macropus giganteus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Macropodiformes
| apakškārta_lv=Ķengurveidīgie
| dzimta=Macropodidae
| dzimta_lv=Ķenguru dzimta
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Celulozes struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9004-34-6
|      ķīmiskā formula = ([[ogleklis|C]]6[[ūdeņradis|H]]10[[skābeklis|O]]5)n
|              molmasa = [[celobioze]]s struktūrvienībai 342,3
|              blīvums = ~1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Angauras kauja
| partof      = [[Otrais pasaules karš]], [[Klusā okeāna karš|Klusā okeāna kara teātris]], [[Marianas un Palau salu operācija]]
| image       = Bombardment of Anguar.jpg
| caption     = Angauras bombardēšana 1944. gada septembra vidū
| date        = {{dat|1944|09|17|N}} - {{dat|1944|10|22|N}}
| place       = [[Angaura]], [[Japānas mandāta teritorjia]]
({{PLW}})
| coordinates =
| map_type    = Palau#Klusais okeāns
| latitude    = 6.9|lat_dir=N
| longitude   = 134.133|lon_dir=E
| result      = ASV uzvara
| combatant1  = {{USA}}
| combatant2  = {{JAP}}
| commander1  = Pols Millers (''Paul J. Mueller'')
| commander2  = Ušio Goto †
[[Sadae Inoue]]
| units1      = 81. kājnieku divīzija
321. Kājnieku pulks
[[UDT 8]]
| units2      = 14. divīzija
 59. kājnieku pulks
| strength1   = 10 000 cilvēku
| strength2   = 1 400 cilvēku
| casualties1 = 260 kritušo
1354 ievainoto
| casualties2 = 1350 kritušo
50 gūstā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Serious Request''''' ({{val|lv|nopietns lūgums}}) ir [[Nīderlande]]s nacionālās radio stacijas [[3FM]] aizsākts [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] labdarības maratons. Maratons notiek nedēļu pirms Ziemassvētkiem un tā laikā cilvēki var izvēlēties dziesmu apmaiņā ziedojot naudu labdarības mērķim. Lai piesaistītu cilvēku uzmanību, maratona laikā trīs [[dīdžejs|dīdžeji]] dzīvo stikla studijā lielpilsētas centrā. Visu maratonu var vērot arī tiešraidē televīzijā. Katru gadu stikla studija maina gan pilsētu, gan labdarības mērķi.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Armands Duplantiss
 |      vārds_orig = ''Armand Duplantis''
 |          attēls = Armand Duplantis after his 6.0 m jump-1.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Armands Duplantiss 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1999|11|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Luiziāna|Lafejeta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=181}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=79}}
 |         iesauka = ''Mondo''
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Upsala IF''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,23 m (2023; [[Jūdžīna]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR1_d = Kārtslēkšana stadionā
 |             PR2 = 6,22 m (2023; [[Klermonferāna]]) '''{{piezīme|WR|Pasaules rekords}}'''
 |           PR2_d = Kārtslēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{SWE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|Toruņa 2021|Kārtslēkšana}}
}}
'''Armands Duplantiss''' (''Armand Duplantis''; dzimis {{dat|1999|11|10}}) ir [[Zviedrija]]s [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Viņš ir pašreizējais [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordists]] kārtslēkšanā ar rezultātu 6,23 metri, kas sasniegts [[Dimanta līga]]s sacensībās [[Jūdžīna|Jūdžīnā]] 2023. gada septembrī, kā arī pasaules labākā rezultāta īpašnieks telpās ar 6,22 m, ko pārvarēja sacensībās [[Klermonferāna|Klermonferānā]] 2023. gada februārī. A. Duplantiss ir olimpiskais čempions, izcīnīja uzvaru [[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]], kas notika 2021. gadā [[Tokija|Tokijā]], divkārtējs pasaules čempions ([[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]], [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023]]), kā arī divkātējs [[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempions]] (2018, 2022).

sentences: '''Latgales atbrīvošana 1920. gadā''' bija [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]] un [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] kopīga uzbrukuma operācija ar nosaukumu "Ziema" no 1920. gada 3. janvāra līdz 1. februārim [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] laikā, kuras laikā [[Padomju Krievija]]s pakļautībā esošās [[Sarkanā armija|Sarkanās armija]]s daļas padzina no [[Latgale]]s. Veiksmīgā uzbrukuma dēļ nepiepildījās Padomju Krievijas valdības nodomi izmantot Latgales neskaidro politisko statusu [[Latvijas—Krievijas miera līgums|Latvijas-Krievijas pamiera sarunās]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name = ''Hollywood Roosevelt Hotel''
| image = RooseveltHotel03.jpg
| image_size =
| caption =
| alternate_names =
| building_type = [[Viesnīca]]
| architectural_style =
| location =
* {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa|Holivuda|4s=Holivuda (Losandželosa)}}
* [[Holivudas bulvāris]] 7000
| latd = 34| latm = 6| lats = 4| latNS = N
| longd = 118| longm = 20| longs = 30| longEW = W
| iso_region =
| pushpin_map = Losandželosa
| roof =
| top_floor =
| height =
| tip =
| observatory =
| floor_count = 12
| elevator_count =
| start_date = [[1927. gads]]
| end_date =
| completion date =
| opening =
| floor_area =
| cost =
| architect = ''Fisher, Lake & Traver''
| developer =
| main_contractor =
| structural_engineer =
| governing_body = Privātīpašums
| references =
}}
'''''Hollywood Roosevelt Hotel''''' ir [[viesnīca]] [[Holivuda (Losandželosa)|Holivudā]], [[Losandželosa|Losandželosā]].

sentences:
pārrakstīta uz [[ola]]s ]]
'''Ontoloģija''' (no {{val|grc|ὄντος}} (''ontos'') — 'esošais' un ''λόγος'' (''logos'') — 'vārds, mācība') [[Filozofija|filozofijas]] zinātnē ir mācība par esamību, esamības būtības noteicošajām iezīmēm. Pieņēmumi par to, kādas lietas pastāv vai var pastāvēt attiecīgajā [[īstenība]]s jomā, kādi varētu būt to eksistences apstākļi, no kā un kādā veidā tās varētu būt atkarīgas utt.; katrai zinātnes nozarei un katrai teorijai ir sava ontoloģija.

sentences: '''Mācību grāmata''' ir [[grāmata]], kura ir palīgs kāda [[mācību priekšmets|mācību priekšmeta]] apguvē. Mācību grāmatas tiek izstrādātas tā, lai [[skolēns|skolēni]] spētu apgūt konkrētā priekšmeta prasības. Mūsdienās mācību grāmatas ir pieejamas arī elektroniskā formātā.

sentences: . gada [[12. oktobris|12.]] - [[13. oktobris|13. oktobrī]].]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Hofburga
| native_name         = ''Hofburg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Hofburg_Heldenplatz.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| latd                = 48.206389
| longd               = 16.365278
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Hofburga" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46242"
}
</mapframe>
'''Hofburga''' ({{val|de|Hofburg}}) ir pils komplekss [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s centrā. No 13. gadsimta līdz 1918. gadam pils bijusi [[Habsburgi|Habsburgu]] galvenā rezidence. Mūsdienās daļā no pils iekārtota [[Austrijas prezidents|Austrijas prezidenta]] rezidence. Gadsimtu gaitā gandrīz katrs no Habsburgu valdniekiem centās to paplašināt un uzlabot. Hofburgas kompleksā ietilpst [[Austrijas Nacionālā bibliotēka]], [[Impērijas Dārgumu krātuve]], [[Burgteātris]], [[Spāņu jāšanas skola]] un citas struktūras. 2001. gadā Hofburga kā elements iekļāvās [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektā "Vīnes vēsturiskais centrs".

sentences: '''Antila''' (''Anttila'') ir [[Somi|somu]] izcelsmes uzvārds.

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences: '''Vidusjūras diēta''' ir [[diēta]], kuru iedvesmojuši to cilvēku ēšanas paradumi, kuri dzīvo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sākotnēji tas tika izstrādāts 1960. gados, un balstījās uz [[Grieķija]]s, [[Turcija]]s, [[Itālija]]s un [[Spānija]]s virtuvēm. Kopš desmitgadēm no tā laika, tajā ir iekļautas arī citas Vidusjūras virtuves, piemēram, [[Levante|Turcijas]], [[Balkānu pussala|Balkānu]], [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]], [[Ziemeļāfrika]]s un [[Portugāle]]s.<ref name="bmc">{{Publikācijas atsauce|last=Trichopoulou|first=A|last2=Martínez-González|first2=MA|last3=Tong|first3=TY|last4=Forouhi|first4=NG|last5=Khandelwal|first5=S|last6=Prabhakaran|first6=D|last7=Mozaffarian|first7=D|last8=de Lorgeril|first8=M|date=24 July 2014|title=Definitions and potential health benefits of the Mediterranean diet: views from experts around the world.|journal=BMC Medicine|volume=12|pages=112|doi=10.1186/1741-7015-12-112|pmc=4222885|pmid=25055810}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Italian Cuisine: A Cultural History|url=https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993|last=Alberto Capatti|last2=Massimo Montanari|date=September 2003|page=[https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993/page/n126 106]|publisher=[[Columbia University Press]]|isbn=978-0231122320}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pērlhārbora
 | oriģinālnos = ''Pearl Harbor''
 |      attēls = pearl harbor movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, kara filma, drāma
 |    režisors = [[Maikls Bejs]]
 |  producents =
* [[Džerijs Brukhaimers]]
* Maikls Bejs
 |   scenārijs = [[Randals Voless]]
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Keita Bekinseila]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Džons Voits]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Touchstone Productions]]''
* ''[[Jerry Bruckheimer Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2001|5|11|Pērlhārbora un Havaju salas|2001|5|25|ASV|}}
 |      ilgums = 179 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001|title=Pearl Harbor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2018|03|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180312070950/http://bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|140 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pearlharbor.htm|title=Pearl Harbor (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|449,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pērlhārbora"''' ({{val|en|Pearl Harbor}}) ir 2001. gada romantiska kara drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Džošs Hārtnets]], [[Keita Bekinseila]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Toms Saizmors]] un [[Džons Voits]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2001|5|11||bez}} [[Pērlhārbora|Pērlhārborā]] [[Havaju salas|Havaju salās]].

sentences: Saskaņā ar vienādu figūru definīciju divus [[Trijstūris|trijstūrus]] sauc par vienādiem, ja tos var uzlikt vienu otram virsū un tie pilnīgi sakrīt.<ref name="Januma+Lude">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija pamatskolai 1. daļa|last1=Januma|first1=Silva|last2=Lude|first2=Inese|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-533-X|location=Rīga|pages=53. - 60}}</ref><ref name="Āboltiņa+Januma">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika. Ģeometrija katrai stundai. 7. klase|last1=Āboltiņa|first1=Baiba|last2=Januma|first2=Silva|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009|isbn=978-9984-40-763-0|location=Rīga|pages=144. - 148}}</ref><ref name="France+Lāce+Pickaine+Miķelsone">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika 7. klasei|last1=France|first1=Ilze|last2=Lāce|first2=Gunta|last3=Pickaine|first3=Ligita|last4=Miķelsone|first4=Anita|publisher=Lielvārds|year=2007|isbn=978-9984-11-251-0|location=Rīga|pages=208. - 210}}</ref><ref name="Andžāns+Falkenšteine+Grava">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija. 7. - 9. klasei. II Trijstūri|last1=Andžāns|first1=Agnis|last2=Falkenšteine|first2=Elīna|last3=Grava|first3=Alfrēds|publisher=Zvaigzne ABC|year=1995|isbn=9984-560-59-7|location=Rīga|pages=31. - 42}}</ref> To pieraksta <math> \vartriangle ABC = \vartriangle DMK </math> un tas nozīmē, ka trijstūri ABC un DMK ir vienādi.

sentences: '''Detrīts''' (lat. ''detritus'' — saberzts) ir organogēns [[drupu materiāls]] nogulumos vai [[Nogulumieži|nogulumiežos]].<ref>Геологический словарь, Том первый: Детрит. Москва, Недра. 1978; 219. lpp</ref> Detrīts veidojas no [[Augi|augu]] šūnu fragmentiem, [[Čaula|čaulām]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Skelets|skeletu]] daļām un dažādiem izdalījumiem. Pēc sasmalcinājuma pakāpes detrītu dala smalkajā detrīta un rupjajā detrītā. Dabā detrīts var būt uz [[sauszeme]]s dzīvnieku [[Ekskrementi|ekskrementu]] veidā, vai jebkādu mirušu organisko palieku vai dzīvnieku kaulu veidā u.t.l. Ūdenī sīku nesadalījušos augu vai dzīvnieku organismu daļiņu vai izdalījumu kopums (no dažiem μm līdz dažiem cm) var atrasties peldošā stāvoklī vai arī nosēsties ūdenstilpju dibenā. Dzīvniekus, kas pārtiek no detrīta, sauc par [[detritofāgi]]em.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Bulta
| abbreviation = Sge
| name_latin = Sagitta
| RA = 19,83
| dec = +18,66
| areatotal = 80
| arearank = 86. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Sge''
| starmagnitude = 3,47
| neareststarname = ''15 Sge''
| stardistance = 57,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences: '''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Karaspēka grupa "Dienvidi"
''Heeresgruppe Süd''
|                   attēls = [[File:German troops crossing the Soviet border.jpg|300px|Soldiers of the Army Group South crossing the Soviet border in Ukraine during Operation Barbarossa]]
|            attēla izmērs = 450
|               virsraksts = Armijas grupas Dienvidi karavīri [[Barbarosa (plāns)|operācijas Barbarosa]] laikā šķērso padomju robežu Ukrainā.
|                   valsts = {{karoga ikona|Trešais reihs}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|              pastāvēšana =
|               pakļautība = Armijas virspavēlniecība (''Oberkommando des Heeres, OKH'')
Bruņoto spēku virspavēlniecība (''Oberkommando der Wehrmacht, OKW'')
|                  daļa no = [[Vērmahts|Vācijas bruņotajiem spēkiem]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu forntē]]
|          karaspēka veids = sauszemes [[armiju grupa]]
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas = [[Polijas kampaņa]] (1939)
[[Barbarosa (plāns)|Operācija "Barbarosa"]] (1941)
[[Operācija "Blau"]] (1942)
[[Kurskas kauja|Operācija "Citadele"]] (1943)
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri = [[Gerds fon Rundštets]]
[[Fedors fon Boks]]
[[Erihs fon Manšteins]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Kreisais Krasts]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nauda diviem
| operators =
| attēls = Two for the Money Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džeremijs Pivens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Two for the Money''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|7}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1685489153/|title=Two for the Money |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nauda diviem"''' ({{Val|en|Two for the Money}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Metjū Makonahijs]], [[Renē Ruso]], [[Armands Asante]] un [[Džeremijs Pivens]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Lubāna mitrāju komplekss
| alt_name            =
| iucn_category       =
| photo               = Lubans R piekr.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       = Lubāna rietumu piekraste
| photo_width         =
| map_type            = Latvija
| map_caption         =
| relief              = jā
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 48 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 54 | longs = 36 | longEW = E
| location            = {{LAT}}
| nearest_city        =
| area                = 47 902 ha
| established         =
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lubāna mitrāju komplekss / Lubana wetland complex
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|2002|10|31|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/1384 1384]
}}
}}
'''Lubāna mitrāju komplekss''' ir starptautiskas nozīmes aizsargājama dabas teritorija, kas 2002. gadā tika iekļauta [[Rāmsaras konvencija]]s vietu sarakstā. Komplekss ir vairāk nekā 47,9 tūkstošus ha liels.<ref name="lat">{{LAT e|4|239.—240}}</ref> Te atrodas lielākais [[mitrājs]] Latvijā un ir izveidots [[dabas liegums]] '''Lubāna mitrājs''' (izveidots 2009. gadā, apvienojot 11 iepriekš pastāvējušus [[dabas liegums|dabas liegumus]]).

sentences: '''Pergaments''' ({{val-el|Πέργαμον}}) ir no dzīvnieku [[āda (materiāls)|ādas]] veidots materiāls, uz kura rakstīja pirms [[papīrs|papīra]] izgudrošanas. Tas radās, kad 263.g. [[Anno Domini|p.m.ē.]] [[Pergama|Pergamas]] valdnieks [[Eimens]] meklēja materiālu, ar kuru varētu aizvietota līdz tam lietoto papirusu. Visi senie manuskripti tika rakstīti uz šī materiāla.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada novembris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs
| native_name         = ''Mashpee Wampanoag Indian Museum
| image               = Mashpee Wampanoag Indian Museum.JPG
| imagesize           = 300px
| caption             =
| map_type            = Masačūsetsa
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 41.6491667 | latm  = | lats  =  | latNS  = N
| longd = 70.4866667 | longm = | longs =  | longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = [[1997. gads]]
| dissolved           =
| location            = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Mašpī}}
| type                = [[Kultūras nams|Kultūras centrs]]
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|www.mashpeewampanoagtribe.com/museum}}
}}
'''Mašpī vampanoagu indiāņu muzejs''' ir [[kultūras nams|kultūras centrs]], kas atrodas [[Mašpī]] pilsētā [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā apmeklētāji var iepazīt vietējo [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] vēsturi un kultūru. Gandrīz deviņas desmitdaļas [[vampanoagi|vampanoagu]] dzīvo Mašpī apkārtnē, un kultūras nams šai kopienai kalpo par svarīgu pulcēšanās vietu.<ref name=museum>[http://www.mashpeewampanoagtribe-nsn.gov/museum Mashpee Wampanoag Tribe. Museum]</ref>

sentences: '''Līcis''' ir [[ūdenstilpe]], kuru no trim pusēm ieskauj [[sauszeme]]. Līcis vienmēr ir daļa no lielākas ūdenstilpes — līcis var būt daļa no [[okeāns|okeāna]], [[jūra]]s, [[ezers|ezera]], [[upe]]s, arī mākslīgas [[ūdenskrātuve]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Artūrs Silgailis
|     vārds_orig =
|         attēls = Arturs Silgailis.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Penkules pagasts|Penkules pagasta]] "Mežmuižā"
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Ošava|Ošavā]] ([[Kanāda]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Virspulkvedis (Oberführer)
|  dienesta_laiks = 1915.— 1953.
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
 {{FIN}}
 {{LAT}}
 {{flaga|Vācija|Nazi}}[[Trešais reihs]]
 {{GBR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja = [[34. ieroču SS grenadieru pulks]]
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], Somijas brīvības cīņas, [[Krievijas pilsoņu karš]], [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = [[Viļņas kara skola]] ([[1915]]. gada [[maijs]]- [[septembris]]), Virsnieku 11 mēnešu kursi (beidzis [[1924]]. gadā ar I šķiru), Kara Akadēmiskie kursi ([[1926]].- [[1928]]. gads, beidzis ar I šķiru)
|     apbalvojumi = Sv. Staņislava ordenis (III šķira), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (V un IV šķiras), [[Aizsargu Nopelnu krusts]], [[Latvijas Atbrīvošanas Kara Piemiņas Zīme]], Dzelzs krusts (II un I šķiras) u.c.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

sentences: '''Saistaudi''' ({{val-la|textus conexivus}}) ir dzīvnieku [[audi]], kas savieno un atdala citus dažāda veida audus un [[orgāns|orgānus]]. Tie ir vieni no četriem dzīvnieku pamataudiem; pārējie trīs audu veidi ir [[epitēlijaudi]], [[muskuļaudi]] un [[nervu audi]]. Saistaudi ir visā organismā, izņemot [[nervu sistēma|nervu sistēmu]]. Pie saistaudiem pieder [[taukaudi]], [[kaulaudi]], [[skrimšļaudi]] un [[retikulārie audi]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Stambulas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Istanbul Havalimani''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =İstanbul Yeni Havalimanı airport Dec 2019.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = IST
| ICAO                       = LTFM
| lidostas_tips              = Civilā
| operators        = IGA (Istanbul Grand Airport)
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 325
| elevation-m                = 99
| koordinates                =
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 16L/34R
| r1-length-f                = 12,303
| r1-length-m                = 3,750
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| r2-number                  = 16R/34L
| r2-length-f                = 12,303
| r2-length-m                = 3,750
| r2-surface                 = Asfalts
| r3-number                  = 17L/35R
| r3-length-f                = 13,451
| r3-length-m                = 4,100
| r3-surface                 = Asfalts
| r4-number                  = 17R/35L
| r4-length-f                = 13,451
| r4-length-m                = 4,100
| r4-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stambulas starptautiskā lidosta''' ({{val|tr|Istanbul Havalimanı}}, IATA: '''IST''', ICAO: '''LTFM''') ir starptautiska [[lidosta]] [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]]. Tā atrodas pilsētas [[Eiropa]]s daļā, Arnavutkojas rajonā. Lidosta tika atvērta 2019. gada aprīlī. Pēc jaunās lidostas atvēršanas tika slēgta [[Ataturka starptautiskā lidosta]].

sentences:
Par '''sudzismu'''<ref>S. Rutmanes latviskojums. (Singers P. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/18/piters-singers-dzivnieku-atbrivosana/ Dzīvnieku atbrīvošana] // Kentaurs XXI. 2001. Nr.25., 99. lpp.)</ref><ref>Brāzma G. Cilvēka embrija un augļa morālais statuss // [http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf Filosofija. LU raksti. 687. sēj.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120403142130/http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/687.pdf |date={{dat|2012|04|03||bez}} }} 2005. 24. lpp.</ref> (arī [[suga|sugu]] [[diskriminācija|diskrimināciju]]<ref>Jēdziens "speciesism" latviskots arī kā:
* ''speciisms'' (Rubenis A. Ētika XX. Gadsimtā. Praktiskā ētika, Zvaigzne ABC, 1996., 149. lpp.),
* ''specisms'' (I. Kolmanes latviskojums. (Rīgens T. [http://dzivniekutiesibas.wordpress.com/2008/09/26/toms-rigens-dzivnieku-tiesibu-aizstaviba/ Dzīvnieku tiesību aizstāvība] // Cilvēka – dzīvnieka attiecības: to
kultūrvēsturiskie, kognitīvie un ētiskie aspekti, LU Vēstures – filozofijas fakultāte, Praktiskās filozofijas katedra, 2003., 115. lpp.)),
* ''sugisms'' (Rītups A. [http://www.delfi.lv/archive/article.php?id=14376263 Dzīvniekiem sāp], Rīgas Laiks, 2006. maijs).</ref>) [[dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizstāvības ētikā]] sauc atšķirīgas indivīda vērtības vai atšķirīgu [[tiesības|tiesību]] atzīšanu, balstoties tikai uz sugas atšķirību. Sudzisma atbalstītāji dažādu apsvērumu dēļ uzskata, ka šāda nodalīšana ir pamatota, taču sudzisma kritiķi to pielīdzina tādiem nepamatotas diskriminācijas veidiem kā [[rasisms]], [[seksisms]] u.c.

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-1
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Star-2|Star-2.4]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Orbital Sciences Corporation|Orbital Sciences]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|24|SK}} 11:19:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Briz-M]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]], {{KAZ}}
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-016A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3170 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 101° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 = [[SES-3]]
}}
'''SES-1''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētās kompānijas [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]]. Kosmisko aparātu palaida {{dat|2010|4|24||bez}} ar nesējraķeti [[Proton-M/Briz-M]]. ''SES-2'' sniedz sakaru pakalpojumus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] teritorijā un [[Karību reģions|Karību reģionā]]. To izgatavojusi kompānija [[Orbital Sciences Corporation]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jozefs Stefans
|     vārds_orig = ''Jožef Štefan''
|         attēls = Jozef Stefan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jozefs Stefans (1835–1893)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Sanktpetera}} (tagad {{vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne|td=Austrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austroungārija]]s
|        tautība = [[slovēņi|slovēnis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Vīnes Universitāte]]
|     alma_mater = Vīnes Universitāte
|        zinātne = [[Fizika]]
|    pasniedzēji = [[Andreass fon Etingshauzens]]
|       studenti = [[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Marjans Smoluhovskis]]
[[Johans Jozefs Lošmits]]
|     sasniegumi = {{plainlist|
* [[Stefana—Bolcmaņa likums]]
* [[Stefana—Bolcmaņa konstante]]
* [[Stefana problēma]]
* [[Stefana vienādojums]]
* [[Stefana formula]]
* [[Stefana plūsma]]
* [[Stefana skaitlis]]
* [[Stefana—Bolcmaņa starojuma likums]]
* [[Maksvela—Stefana difūzija]]
}}
|    apbalvojumi = [[Lībena balva]] (1865)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jozefs Stefans''' ({{val|slovēņu|Jožef Štefan}}; dzimis {{dat|1835|3|24}}, miris {{dat|1893|1|7}}) bija [[Karintija]]s [[slovēņi|slovēņu]] izcelsmes [[Austrijas impērija]]s / [[Austroungārija]]s [[fiziķis]], [[matemātiķis]] un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nevainojama bilde
| attēls                   = Picture perfect ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Picture Perfect''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Glens Gordons Kardons]]
| producents               =
* [[Ervīns Stovs]]
* [[Mollija Madena]]
* [[Viljams Teitlers]]
| scenārija autors         =
* [[Arlīna Sorkina]]
* [[Pols Slanskis]]
* Glens Gordons Kardons
| galvenajās lomās         =
* [[Džejs Mors]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Olimpija Dukakis]]
* [[Kevins Danns]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Ileana Duglasa]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|8|1||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pictureperfect.htm|title=Picture Perfect (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nevainojama bilde"''' ({{val|en|Picture Perfect}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Glens Gordons Kardons]]. Galvenās lomas atveido [[Džejs Mors]], [[Dženifere Anistone]], [[Olimpija Dukakis]], [[Kevins Danns]], [[Kevins Beikons]] un [[Ileana Duglasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|8|1||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Felipe Gonsaless
| vārds_orģ           = ''Felipe González''
| attēls              = Felipe Gonzalez-Madrid-28 de enero de 2004.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Spānijas premjerministru uzskaitījums|Spānijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|12|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1996|5|4|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| monarhs             = [[Huans Karloss I]]
| priekštecis         = [[Leopoldo Kalvo Sotelo]]
| pēctecis            = [[Hosē Marija Aznars]]

sentences: {{Infobox drink|name=Espreso|image=Tazzina di caffè a Ventimiglia.jpg|caption=Krūzīte espreso no [[Ventimilja]]s, Itālijā|type=karstais dzēriens|origin={{ITA}}|introduced=1901|color=melna}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''La Loi du marché''
| operators =
| attēls = The Measure of a Man (2015 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stefans Brizē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Vensāns Lindons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Loi du marché''
| studija = * ''Nord-Ouest Films''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2015|5|19|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2607895045/|title=The Measure of a Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''La Loi du marché''''' ir 2015. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stefans Brizē]]. Filmā galveno lomu atveido [[Vensāns Lindons]].

sentences:
[[Kategorija:Zemnieces]]
[[kategorija:Sievietes ASV|Zemnieces]]
[[Kategorija:ASV zemnieki| Zemnieces]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Aizeks Heiss
| Vārds_orig = ''Isaac Hayes''
| Attēls = Issac Hayes 1998.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Aizeks Heiss 1998. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1942|8|20}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Tenesī|Kovingtona}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2008|8|10|1942|8|20}}
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| Vieta =
| Žanrs = {{flatlist|
* [[soulmūzika]]
* [[psihodēliskā soulmūzika]]
* [[progresīvā soulmūzika]]
* [[fankmūzika]]
* [[popmūzika]]
* [[disko]]
}}
| Nodarbošanās = mūziķis, komponists, dziesmu autors, aktieris
| Instrumenti =
| Gadi = 1963–2008
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Aizeks Lī Heiss jaunākais''' ({{Val|en|Isaac Lee Hayes Jr.}}; dzimis {{Dat|1942|8|20}}, miris {{Dat|2008|8|10}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[dziedātājs]], [[aktieris]], dziesmu autors un [[komponists]].

sentences:
[[File:Watercyclelatvianhigh.jpg|thumbnail|300px|Ūdens cikls]]
'''Ūdens''' jeb '''hidroloģiskais cikls''' ir [[ūdens]] nepārtraukta aprite Zemes [[biosfēra|biosfērā]]. Ūdens, galvenokārt [[Saules enerģija]]s ietekmē, [[iztvaikošana|iztvaiko]] no atklātām [[Ūdenstilpe|ūdenstilpēm]], [[augsne]]s un [[augājs|augāja]], nokļūst [[Zemes atmosfēra]]s apakšējos slāņos, kur [[kondensācija|kondensējas]] un nokrīt [[nokrišņi|nokrišņu]] veidā. Nokrītot uz Zemes, ūdens iesūcas [[augsne|augsnē]], veidojot [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]], vai aizplūst uz zemākām vietām, veidojot [[strauts|strautus]] un [[upe]]s, kas atkal ietek [[ezers|ezeros]], [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. No atklātām ūdenstilpēm ūdens iztvaiko, un process sākas no jauna.

sentences: {{Commonscat|Sports in the Philippines}}

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Albanuss
|     vārds_orig = ''August Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Beiha pie Leipcigas, [[Saksija]]
([[Brandisa]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Johans Lēberehts Albanuss, māte - Frīderīke Ernestīne, dzim. Flahta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Agnese Karolīne Rauerte (''Agnes Karoline Rauert'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton trichoides, haarfonteinkruid.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton filiformis|suga=Potamogeton trichoides|suga_lv=Matveida glīvene|autors=Cham. et Schltdl.|sinonīmi=}}
'''Matveida glīvene''' ({{val|la|Potamogeton trichoides}}) ir [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama visā [[Eiropa|Eiropā]] (atskaitot [[Skandināvija|Skandināviju]]) un dažviet [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā matveida glīvene ir sastopama ļoti reti, tikai valsts austrumu — dienvidaustrumu daļā, centrālajā daļā. Augs veido grupas stāvošos ūdeņos: ezeros un [[Dīķis|dīķos]]. Neparasta ir šīs retās sugas sastopamība arī visai [[Piesārņojums|piesārņotos]] ūdeņos. [[Daugava|Daugavā]] aug lēni plūstošā ūdenī — galvenokārt [[Daugavas hidroelektrostacijas|HES ūdenskrātuvēs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Asinspirts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1212712449/weekend/|title=Carnage |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|28}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{POL}}
* {{ESP}}
* {{USA}}
| ilgums = 80 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2011|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2011|11|18|Spānija|2011|11|24|Vācija|2011|12|7|Francija|2012|1|20|Polija}}
| izplatītājs = * ''Wild Bunch''
* ''Constantin Film''
* ''Kino Świat''
* ''Alta Films''
* ''SBS Productions''
| studija = * ''SBS Productions''
* ''Constantin Film Produktion''
* ''SPI Film Studio''
* ''Versátil Cinema''
* ''Zanagar Films''
* ''France 2 Cinéma''
| operators = [[Pāvels Edelmans]]
| oriģinālnos = ''Carnage''
| mūzika = [[Aleksandrs Deplā]]
| aktieri = * [[Džodija Fostere]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Džons Reilijs]]
| scenārijs = * [[Jasmina Reza]]
* Romans Polaņskis
| producents = [[Saīds Ben Saīds]]
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| žanrs = melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Carnage film poster.jpg
| imdb =
}}'''"Asinspirts"''' ({{Val|en|Carnage}}) ir 2011. gada melnās komēdijas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]], bet scenārija autori Polaņskis un franču dramaturģe [[Jasmina Reza]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džodija Fostere]], [[Keita Vinsleta]], [[Kristofs Valcs]] un [[Džons Reilijs]]. Filma ir balstīta uz Rezas [[Tony balva]]s ieguvušās 2006. gada lugas ''Le Dieu du carnage''.

sentences: '''AC+79 3888''' ir [[sarkanais punduris]], atrodas netālu no [[Polārzvaigzne]]s [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafes zvaigznājā]]. Zvaigznei nav piešķirts patstāvīgs vārds, eksistē tikai kataloga numurs. [[Zvaigzne]] atrodas 17,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Tās [[redzamais spožums]] ir 11m. Tas nozīmē, ka ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] to nevar redzēt.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Mamuta alas nacionālais parks
| native_name         = ''Mammoth Cave National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Mammoth Cave Rotunda (USGS Lwt02830).jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| photo2              = Map Mammoth Cave National Park-fr.jpg
| photo2_alt          =
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        =
| map_type            = ASV#Kentuki
| map_caption         =
| map_relief          = yes
| map_size            =
| latd  = 37 | latm  = 11 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 86 | longm =  6 | longs =  | longEW = W
| type                =
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Kentuki}}
| nearest_city        = Braunsvila
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1941|7|1|N|bez}}
| visitation_num      = 522 628
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii, x
|        designation1_date = 1981 <small>(5. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/150 150]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Mamuta alas nacionālais parks''' ({{val|en|Mammoth Cave National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Kentuki]] štata centrālajā daļā. Nacionālajā parkā ietverta daļa Mamuta alas, kas ir pasaulē garākā alu sistēma, izpētīti ir vairāk nekā 650 km alu sistēmas. Parks dibināts 1926. gadā, {{dat|1941|7|1||bez}} kļuvis par nacionālo parku, {{dat|1990|9|26||bez}} — starptautisku biosfēras rezervātu, 1981. gadā iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]. Parks ir 21 380 ha liels.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhjalmurs Stefansons
|     vārds_orig = ''Vilhjalmur Stefansson''
|         attēls = Vilhjalmur Stefansson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Manitoba]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Hanovera (ASV)|Hanovera]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kanādieši|kanādietis]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, etnogrāfs, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Jouhans Stefansons,<br />Ingibjorga Johannesdotira
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Evelīna Švarca
|          bērni =
|       paraksts = Stefansson-inscript.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhjalmurs Stefansons''' ({{val|is|Vilhjálmur Stefánsson}}; dzimis {{dat|1870|11|3}}, miris {{dat|1962|8|26}}) bija [[islandieši|islandiešu]] izcelsmes [[Kanāda]]s [[polārpētnieks]], etnogrāfs un rakstnieks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Acronicta megacephala01.jpg
|    att_nosaukums =[[Apšu pelēkpūcīte]] (''Acronicta megacephala'')
|       att_izmērs = 235px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Lepidoptera
|         kārta_lv = Zvīņspārņi
|       apakškārta = Heterocera
|    apakškārta_lv = Naktstauriņi
|         binomial =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Humanitārās zinātnes
| attēls                   = Liberal Arts FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Liberal Arts''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džošs Rednors]]
| producents               =
* [[Braiss Dal Farra]]
* [[Klods Dal Farra]]
* [[Džese Hara]]
* [[Lorēna Manša]]
* Džošs Rednors
| scenārija autors         = Džošs Rednors
| galvenajās lomās         =
* Džošs Rednors
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Elisona Džanija]]
* [[Džons Magaro]]
* [[Elizabete Rīzere]]
| mūzika                   = [[Bens Tots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Strategic Motion Ventures]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
* ''[[Tom Sawyer Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|14|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012|title=Liberal Arts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323133115/http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=liberalarts.htm|title=Liberal Arts (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Humanitārās zinātnes"''' ({{val|en|Liberal Arts}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džošs Rednors]]. Citas lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Ričards Dženkinss]], [[Elisona Džanija]], [[Džons Magaro]] un [[Elizabete Rīzere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Islāma terorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islamic terrorism'', arī '''islāmistu terorisms''' vai '''radikālais islāma terorisms''') ir [[Terorisms|teroristisku]] organizāciju veids, ko raksturo atsaukšanās uz [[Islāms|islāma]] reliģiju kā savas rīcības un mērķu vadmotīvu.<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Kéchichian|publisher=Oxford University Press|last2=Norton|chapter=Terrorism|pages=|page=|doi=|oclc=|isbn=9780195305135|location=Oxford|year=2009|first1=Joseph Albert|format=|url=https://archive.org/details/oxfordencycloped0002unse_t7m9|title=The Oxford Encyclopedia of the Islamic World|editor3-last=|editor3-first=|editor2-last=|editor2-first=|editor1-last=Esposito|editor1-first=John L.|first2=Richard}}</ref> Islāma terorismu raksturo nevis atšķirīga cīņas stratēģija, bet gan mērķu un darbību pamatojums reliģijā, t.i., [[Islāms|islāma]] [[reliģija]]s [[Dogma|dogmās]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lc
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC.LC''
|sponsors              = ''University of Puerto Rico''
|domātais-pielietojums = Ar [[Sentlūsija|Sentlūsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Pastāv gan otrais, gan trešais līmenis
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.lc/ www.nic.lc]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmosa kuģa infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-146''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[7K-L1]]''
| KA_veids               = [[Kosmosa kuģis]]
| Bāzes platforma        = ''[[7K-L1]]''
| KA sērijas Nr          = 2P
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]''
| Starta_gads            = 1967
| Starts                 = {{dat|1967|3|10|SK}} 11:30:33
| Nesējs                 = ''[[Proton-K / Blok D]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81 / 23
| Starta_valsts          = [[Kazahijas PSR]], {{URS}}
| Apkalpe                = 0
| apkalpes attēls        =
| apkalpes attēla apraksts =
| saslēgšanās-atvienošanās =
| Nolaišanās             =
| Nolaišanās vieta       =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 1967
| Beigu_datums           = ~ {{dat|1967|3|18|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| Masa                   = 5017 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-154]]''
| Pilot. misijas         =
}}
'''''Kosmos-146''''' (''Космос-146'') jeb '''''7K-L1 № 2P''''' (''7К-Л1 № 2П'') bija [[PSRS]] ''[[7K-L1]]'' sērijas [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] prototipa pirmais lidojums. Palaists orbītā 1967. gada 10. martā.

sentences: {{Citas nozīmes|radioteleskopu|Mark II|Mark II}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences: '''Aksiālā simetrija''' ir [[simetrija]] pret [[Simetrijas ass|asi]]; aksiāli simetriska objekta izskats nemainās, tam rotējot apkārt asij.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Francis Eduards fon Totlēbens
|          vārds_orig = ''Franz Eduard Graf von Tottleben''
|              attēls = Eduards Totlēbens.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Bādzodene]], [[Vācijas impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Francis Eduards fon Totlēbens''' (''Franz Eduard Graf von Tottleben (Todleben)'', {{val|ru|Эдуард Иванович Тотлебен}}; {{dat|1818|5|20|N}} — {{dat|1884|7|1|N}}) bija Latvijā dzimis [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālinženieris, cietokšņu būves speciālists, militārais teorētiķis.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Cilvēka galvaskauss |
  Latin        = Cranium |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray190.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray188.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Meskalīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C11H17NO3
|citi nosaukumi       = 2-(3,4,5-trimetoksifenil)etilamīns
3,4,5-trimetoksifenetilamīns
|CAS numurs           = 54-04-6
|molmasa              = 211,26
|blīvums              = 1070
|kušanas temperatūra  = 35—36 °C<ref>[http://www.druglead.com/cds/mescaline.html Mescaline], druglead.com. Atjaunots: {{dat|2011|09|24}}. {{angliski}}</ref>
|viršanas temperatūra = 321,7 °C<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/54-04-6/3,4,5-trimethoxyphenethylamine-%5B54-04-6%5D.html 54-04-6 3,4,5-trimethoxyphenethylamine] {{angliski}}</ref>
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Bar Kohbas sacelšanās
| width             =
| partof            = [[Romiešu-jūdu karš|Romiešu-jūdu kara]]
| image             = Knesset Menorah P5200010 Bar Kochvah.JPG
| image_size        = 300
| alt               =
| caption           = Simons bar Kohba ([[Kneseta Menora]], Jeruzaleme)
| date              = 132–136. gads
(galvenā darbība: 132. gada rudens – 135. gada vasara)
| place             = [[Jūdeja]]s province
| territory         =
| result            = Romiešu uzvara:
* Jūdu kaujinieku pilnīga sakāve
* Romiešu leģioni cieta smagus dzīvā spēka zaudējumus
* Romieši veica represijas pret jūdu iedzīvotājiem
* Adriāns ierobežo ebreju politisko un reliģisko autonomiju
* Ebreju izsūtīšana no [[Jeruzaleme]]s
| combatant1        = [[File:Vexilloid of the Roman Empire.svg|25px]] [[Romas impērija]]
| combatant2        = [[File:Bar kokhba temple.png|25px]] Bar Kohbas vadītie jūdu spēki
| commander1        = [[Adriāns]]
[[Kvints Tinejs Rufs]]
[[Seksts Jūlijs Sevērijs]]
[[Gajs Kvints Certs Poblīcijs Marcels]]
[[Tits Hatērijs Neposs]]
[[Kvints Lollijs Urbiks]]
| commander2        = [[Simons bar Kohba]]{{KIA}}
[[Modīmas Eleazārs]]{{KIA}}
[[Rabīns Akiva]] (sodīts ar nāvi)
[[Ješuā ben Galgula]]{{KIA}}
[[Jonatans ben Bains]]
Mašebals ben Šimons
Elazārs ben Hita
Jehuda bar Menaše
Šimons ben Matānija
| units1            = [[Kirenaikas III leģions]]
[[Fretensis X leģions]]
[[Dzelzs VI leģions]]
[[Gallijas III leģions]]
[[Deoitāra XXII leģions]]
[[Trajāna II leģions]]
[[Geminas X leģions]]
[[Spānijas IX leģions ]]?
[[Maķedonijas V leģions]] (daļēji)
[[Klaudija XI leģions]] (daļēji)
[[Fulminatas XII leģions]] (daļēji)
[[Flāvija Fēliksa IV leģions]] (daļēji)
| units2            = Bar Kohbas armija
• Bar Kohbas apsardze
• Vietējie kaujinieki
| strength1         = 2 leģioni – 20000 (132–133)
5 leģioni – 80 000 (133–134)
6–7 pilni leģioni, vēl 5–6 kohortas, 30–50 palīgvienības – 120 000 (134–135)
| strength2         = 200 000–400 000 Jūdu kaujinieki
• 12 000 Bar Kohbas apsardzes vienības
| casualties1       = [[Deoitāra XXII leģions]] iespējams iznīcināts<ref name=keppie>L. J. F. Keppie (2000) ''Legions and veterans: Roman army papers 1971–2000'' Franz Steiner Verlag, {{ISBN|3-515-07744-8}} pp. 228–229</ref>
[[Fretensis X leģions]] cieta smagus zaudējumus<ref name=mor334>Mor, M. ''The Second Jewish Revolt: The Bar Kokhba War, 132-136 CE''. Brill, 2016. p. 334.</ref>
| casualties2       = 200 000–400 000 Jūdu kaujinieki nogalināti vai nodoti verdzībā
}}
{{atsauces+}}

sentences:
'''Nurmi''' var būt:
* [[Nurmi (ciems)|Nurmi]] — apdzīvota vieta Naukšēnu pagastā;
* [[Pāvo Nurmi]] — somu vieglatlēts.

sentences:
[[tēviņš]] un [[mātīte]]]]
'''Dzimumdimorfisms''' (dimorfisms no {{val|el|di-}} — 'divi', 'divreiz', un ''morphe'' — 'forma') ir pazīmju atšķirība starp vienas [[suga]]s [[Mātīte|mātītēm]] un [[Tēviņš|tēviņiem]].<ref name="BioEnc"/> Šāda atšķirība pastāv arī [[Cilvēks|cilvēkiem]].<ref name="AkjanovaJestejev2009"/>

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Skrundas rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Skrunda]]
| iedz =
| plat =
| pils =
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Keslera sindroms''' jeb '''efekts''' ir teorētiska ap [[Zeme|Zemi]] esošo [[Kosmiskie atkritumi|kosmisko atkritumu]] daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus [[Kosmiskā telpa|kosmosā]] un [[Mākslīgais pavadonis|mākslīgo pavadoņu]] izvešanu [[Orbīta|orbītā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/zinamais-nezinamaja/ints-kesans-runas-ka-derigos-izraktenus-turpmak-raksim-ari-kosmo.a94215/|title=Ints Ķešāns: Runas, ka derīgos izrakteņus turpmāk "raksim" arī kosmosā, jāuztver nopietni|website=lr1.lsm.lv|access-date=13.08.2021|date=31.10.2017}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.gov-civ-guarda.pt/watch-scientists-melt-satellite-part-save-us-from-space-junk|title=Zinātnieki izkausē satelīta daļu, lai glābtu mūs no kosmosa atkritumiem|website=lv.gov-civ-guarda.pt|access-date=13.08.2021}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Gnathostomulida Filospermoidea.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Filospermoidea}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Gnathostomulida
| tips_lv =Gnatostomulīdi
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Gnatostomulīdi''' (''Gnathostomulida'') ir jūras [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] tips no [[Gnatiferas|gnatiferu]] kladas. Tiem ir mikroskopiski izmēri (0,5—1 mm, daži līdz 4 mm garumā). Gnatostomulīdi dzīvo [[jūra]]s seklūdenī (parasti līdz 25 metriem, retāk līdz 400 m) [[Dūņas|dūņainā]] smilšu gruntī. Tie spēj panest [[Skābeklis|skābekļa]] trūkumu, kā arī [[Sērūdeņradis|sērūdeņraža]] un organisko piesārņojumu. Aprakstītas ap 100 recentas sugas. Izmirušas formas nav zināmas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Simt soļu ceļojums
| operators =
| attēls = The Hundred Foot Journey (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Lase Halstrēms]]
| producents = * [[Džuljeta Bleika]]
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* [[Opra Vinfrija]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| aktieri = * [[Helēna Mirena]]
* [[Oms Puri]]
* [[Manišs Dajals]]
* [[Šarlote Le Bona]]
| mūzika = [[A. R. Rahmans]]
| oriģinālnos = ''The Hundred-Foot Journey''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Reliance Entertainment''
* ''Participant Media''
* ''ImageNation Abu Dhabi''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Harpo Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
* ''Mister Smith Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|8|4}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[hindi]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|89,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2980648/?ref_=bo_se_r_1|title=The Hundred-Foot Journey (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Simt soļu ceļojums"''' ({{Val|en|The Hundred-Foot Journey}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Helēna Mirena]], [[Oms Puri]], [[Manišs Dajals]] un [[Šarlote Le Bona]]. Filma balstīta uz [[Ričards K. Moraišs|Ričarda K. Moraiša]] tāda paša nosaukuma 2010. gada romānu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aksaīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-30
|ķīm_formula=MgB6O7(OH)6·2(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsains, gaišpelēks, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Labi izteikta
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.472 nβ = 1.503 nγ = 1.526
|pleohroisms=-
|blīvums=1,99
}}
__NOTOC__

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Indīgas vielas]]
[[Kategorija:Kukaiņi]]
[[Kategorija:Pesticīdi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sātana spēles
| operators =
| attēls = Before the Devil Knows You're Dead (2007 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Before the Devil Knows You're Dead''
| studija = * ''Unity Productions''
* ''Linsefilm''
* ''Funky Buddha Group''
* ''Capitol Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''ThinkFilm''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|6}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1615103489/|title=Before the Devil Knows You're Dead |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sātana spēles"''' ({{Val|en|Before the Devil Knows You're Dead}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Tā ir Lūmeta pēdējā režisētā filma pirms viņa nāves 2011. gadā. Filmā galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Ītans Hoks]], [[Marisa Tomeja]] un [[Alberts Finijs]].

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
laikā [[venēcija|Venēcijā]] ]]
'''Rituāls''' ir kāds [[cilvēks|cilvēku]] darbību kopums, kas parasti tiek izpildīts ar simbolisku nozīmi. Tas var būt balstīts uz kādas kopienas tradīcijām, ieskaitot reliģiskas kopienas. Termins parasti attiecas uz darbībām, kuras ir stilizētas, neieskaitot tādas, kuras to izpildītājs pats var brīvi izvēlēties.

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klients
| attēls                   = Clientfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Client''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Gečels]]
* [[Akiva Goldsmans]]
* (pēc [[Džons Grišams|Džona Grišama]] romāna "Klients" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Entonijs Lapaglija]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcor Films]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|20|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/client-1994|title=The Client|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|117,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=client.htm|title=The Client|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Klients''' ({{val|en|The Client}}) ir 1994. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Breds Renfro]], [[Mērija-Luīze Pārkere]], [[Entonijs Lapaglija]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|20||bez}}.

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Atēnas
 | official_name            = Αθήνα
 | settlement_type          = valsts galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Athens Montage L.png
 | image_caption            = Dažādi objekti Atēnās
 | image_flag               =
 | image_seal               = Athens seal.png
 | pushpin_map              = Grieķija
 | latd  = 37 | latm  = 58 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Perifērija (περιφέρειες)
 | subdivision_name1        = [[Atika]]
 | subdivision_type2        = Nome (νομός)
 | subdivision_name2        = Atēnas
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Giorgs Kaminis
 | area_total_km2           = 38.964
 | elevation_m              =
 | elevation_ft             =
 | elevation_max_m          = 338
 | elevation_min_m          = 70
 | population_total         = 745 514
 | population_as_of         = {{dat|2001|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 10x xx, 11x xx, 120 xx
 | area_code                = 21
 | website                  = [http://www.cityofathens.gr/ cityofathens.gr]
 | footnotes                =
}}
'''Atēnas''' ({{val|gr|Αθήνα}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Ἀθῆναι'') ir [[Grieķija]]s galvaspilsēta un valsts lielākā pilsēta. Viena no slavenākajām un tūristu apmeklētākajām pilsētām pasaulē. Tiek uzskatīta par Rietumu civilizācijas un [[demokrātija]]s šūpuli. Īpašs kultūras uzplaukums, kura nozīme [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] nav pārvērtējama, Atēnās bija 5. un 6. gadsimtā pirms mūsu ēras, kad Atēnās tika uzceltas vairums klasisko celtņu un darbojās Akadēmija. Tajā laikā Atēnās darbojās filozofi [[Sokrats]], [[Platons]] un [[Aristotelis]], dramaturgi [[Aishils]], [[Aristofans]], [[Eiripīds]] un [[Sofokls]], vēsturnieks [[Hērodots]], tēlnieks [[Feidijs]] un citi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Home cave 948674636.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Tylopilus
| ģints_lv =Žultsbekas
| suga =T. felleus
| suga_lv =Parastā žultsbeka
| binomial =Tylopilus felleus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
"Smēķēt aizliegts"]]
'''Smēķēšanas ierobežojumi''' ir virkne ar [[Likums|likumu]] noteiktu normu, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības [[Latvija|Latvijā]]:
# 1999. gadā LR [[Saeima]] pieņēma likumu "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu".
# 2001. gada 6. martā LR [[Ministru kabinets]] apstiprināja "Latvijas sabiedrības veselības stratēģijas" programmu, ka vismaz par 20% jāsamazina smēķētāju īpatsvars par 15 gadiem vecāku iedzīvotāju vidū un jāattālina vecums, kādā tiek uzsākta regulāra smēķēšana 15 gadus vecu un jaunāku iedzīvotāju vidū. "Tabakas uzraudzības valsts programma" ietver laika periodu no 2006. līdz 2010. gadam.
# 2005. gada 29. martā pieņēma grozījumus likumus "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu", kurus jāievieš līdz 2006. gada 1. Jūlijam.
# 2014. gada 12. jūnijā [[Saeima]] otrajā lasījumā apstiprināja likumprojektu, kas paredz aizliegt smēķēšanu citu cilvēku klātbūtnē, ja viņi pret to iebilst, kā arī līdz 21 gadam palielināt vecumu, līdz kuram aizliegts pārdot tabakas izstrādājumus.

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 1''' jeb '''SHA-1''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 1}})<ref>{{AkadTerm|term=SHA-1|lang=EN}}</ref> ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], ko izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA) un kas ir ASV [[Federālais informācijas apstrādes standarts]] (FIPS), ko publicējis ASV [[Nacionālais standartu un tehnoloģijas institūts]] (NIST).<ref>http://csrc.nist.gov/publications/fips/fips180-4/fips-180-4.pdf</ref>

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences: '''Urīna veidošanās''' ir [[process]], kas norit [[Nieres|nieru]] pamatvienībās — [[Nefrons|nefronos]]. Process sastāv no [[filtrācija]]s, [[reabsorbcija]]s un [[sekrēcija]]s dažādās nefronu daļās.

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|Ūdri (nozīmju atdalīšana)|Ūdri}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Fischotter, Lutra Lutra.JPG
| att_nosaukums = [[Eiropas ūdrs]] (''Lutra lutra'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Lutrinae
| apakšdzimta_lv = Ūdri
| binomial = Lutrinae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1838)</small>
}}
'''Ūdri''' jeb '''ūdru apakšdzimta''' (''Lutrinae'') ir viena no [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') apakšdzimtām, kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas ūdru [[suga]]s un kas iedalītas 7 ģintīs.<ref name="go">{{Tīmekļa atsauce |url=http://books.google.lv/books?id=AesSDr8MPZEC&pg=PA29&lpg=PA29&dq=Lontra+biggest&source=bl&ots=tD1nCzhmRn&sig=zRGX5E6jiqM8wVGDkawwEkEHWtI&hl=lv&ei=Ob_dSqqhAsn7_AbU_YyGAw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=8&ved=0CC8Q6AEwBw#v=onepage&q=&f=false |title=Otters: ecology, behaviour, and conservation Autori: Hans Kruuk |access-date={{dat|2009|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120308070828/http://books.google.lv/books?id=AesSDr8MPZEC&pg=PA29&lpg=PA29&dq=Lontra+biggest&source=bl&ots=tD1nCzhmRn&sig=zRGX5E6jiqM8wVGDkawwEkEHWtI&hl=lv&ei=Ob_dSqqhAsn7_AbU_YyGAw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=8&ved=0CC8Q6AEwBw#v=onepage&q=&f=false |archivedate={{dat|2012|03|08||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Olīvija de Hevilenda
 | vārds_orig              = ''Olivia de Havilland''
 | attēls                  = Olivia DeHavilland-2.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olīvija de Hevilenda 1945. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1916|7|1}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Japāna|Tokija}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|7|26|1916|7|1}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|Francija|Parīze}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 1935—2009
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Olīvija de Hevilenda''' (''Olivia de Havilland'', dzimusi {{dat|1916|7|1}} [[Tokija|Tokijā]], mirusi {{dat|2020|7|26}} [[Parīze|Parīzē]]) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinoaktrise. [[Džoana Fonteina|Džoanas Fonteinas]] vecākā māsa.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kagajana de Oro
 | official_name            = ''Cagayan de Oro''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = CAG Skyline 2017.jpg
| image2                   = Cagayan De Oro City Hall left side view (Capistrano, Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image3                   = San Agustin Cathedral.jpg
| image4                   = CDO city proper, A. Velez Street top view alt (Cagayan De Oro City; 12-08-2023).jpg
| image5                   = Higalaay Kagayan Festival 2014.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1626
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1983
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 412.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 728402
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1687159
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd =124 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 6
 | website                  = {{URL|http://cagayandeoro.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{cita nozīme|Nīderlandes provinci|salu Antarktikā|Livingstona sala}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Frīzlande
 | official_name           = {{ubl|''Fryslân''|''Friesland''}}
 | other_name              =
 | type                    = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Nīderlandes province]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Frisian flag.svg
 | flag_size               =
 | image_shield            = Friesland wapen.svg
 | shield_size             =
 | nickname                =
 | motto                   =
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Leuvardena]]
 | largest_city            =
 | official_language       = {{ubl|{{nobr|[[nīderlandiešu valoda]],}}|[[rietumfrīzu valoda]]}}
 | spoken_language         =
 | image_map               = Friesland in the Netherlands.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = Valsts
 | subdivision_name        = {{NED}}
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 5748.76
 | area_land_km2           = 3323.65
 | area_water_km2          = 2425.11
 | area_water_percent      =
 | area_rank               = 3.
 | elevation_max_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 649944
 | population_as_of        = 2020. gada 1. janvārī
 | population_rank         = 8.
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title =
 | population_blank1       =
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|www.fryslan.frl}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = NL-FR
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Veksiloloģija''' (no {{val-la|vexillum}} un {{val-el|λογος}}) ir zinību nozare par [[karogs|karogiem]]. Ar terminu ''vexillum'' apzīmēja [[Romas leģions|Romas leģionā]] lietotos [[veksiloīds|veksiloīdus]], kas savukārt ir vārda ''vela'' (bura) [[deminutīvs]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Džordža Meisona universitāte
|native_name   = ''George Mason University''
|image_name    = George Mason University seal.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Freedom and Learning''
|tagline           =
|established       = 1949
|vision            =
|type              = Publiska pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Virdžīnija#ASV
| latd  = 38.831 | latNS  = N
| longd = 77.308 | longEW = W
| academic_staff    = ~2 600 (2020)
| administrative_staff  =
|students          = 39 032 (2020)
|postgrad          = 11 437 (2020)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Feirfaksa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.gmu.edu/}}
|logo              = George_Mason_University_logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| nos     = FK Carnikava
| logo    =
| pilns   = Futbola klubs Carnikava
| dib     =2012
| dib_mēn =
| dib_dat =
| stad    = [[Carnikava]]
| ietilp  =
| prez    = {{flaga|Latvija}} [[Roberts Raimo]]
| tren    = {{flaga|Brazīlija}} [[Thiago Bomfim]]
| līga    = [[Vidzemes_futbola_čempionāts|2.līga Vidzeme]]
| sez     = [[2.liga 2013|2013]]
| poz     = 9. vieta
|pattern_la1=|pattern_b1=|pattern_ra1=
|leftarm1=FFFF00|body1=FFFF00|rightarm1=FFFF00|shorts1=0000FF|socks1=0000FF
|pattern_la2=|pattern_b2=|pattern_ra2=
|leftarm2=ffffff|body2=ffffff|rightarm2=ffffff|shorts2=ffffff|socks2=ffffff
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Levulīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С5Н8О3
|molmasa=116,11
|blīvums=1144,7
|kušanas temperatūra=33 - 35 °C
|viršanas temperatūra=245 - 246 °C (sadalās)
}}
'''Levulīnskābe''' (4-oksopentānskābe, acetopropionskābe, γ-ketobaldriānskābe, CH3−CO−CH2CH2−СООН) ir vienkāršākā γ-keto[[karbonskābe]]. Levulīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (plāksnīšveida kristāli). Viegli šķīst ūdenī. Levulīnskābes esterus sauc par '''levulinātiem'''.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vacijas}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Vācijā|Polarstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Priekšdziedzeris''' jeb '''prostata''' ({{val|la|prostata}}) ir nepāra vīrišķais reproduktīvās sistēmas [[dziedzeris]], kas atrodas starp [[urīnpūslis|urīnpūsli]] un [[taisnā zarna|taisno zarnu]], un ir vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]]. Prostata ir blīvas konsistences orgāns un tai ir kastaņveida forma. Caur šo dziedzeri iet [[urīnizvadkanāls|urīnizvadkanāla]] sākuma daļa, un tās dobumā atveras prostatas dziedzeru izvadi. Priekšdziedzera izdalītais sekrēts veicina [[spermatozoīds|spermatozoīdu]] kustīgumu. Dziedzera garums ir aptuveni 3—4 cm, bet platums 3—5 cm.<ref name="neslimo"/> Izplatītākās priekšdziedzera slimības ir [[prostatas adenoma]] un [[prostatas vēzis]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sebacīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H18O4
|molmasa=202,25
|blīvums=1207
|kušanas temperatūra=133 °C
|viršanas temperatūra=295 °C pie 100 mmHg
}}
'''Sebacīnskābe''' (dekāndiskābe, 1,8-oktāndikarbonskābe, HOOC−(CH2)8−COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sebacīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sebacātiem''' (no {{val|la|sebum}} — '[[speķis]], [[tauki]]', ''sebaceus'' — 'tauku svece'). Sebacīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Apvienotajā Karalistē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{infokaste+}}
{{Ēkas infokaste
| map              = Polija#Podlases vojevodiste
| plat_d = 53.288792  | plat_NS =
| gar_d  = 22.309542  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = Jedvabnes grautiņa vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = Jedvabnes grautiņa vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =109P/Swift-Tuttle
| image =
| caption = Perseīdu meteors (Svifta-Tatla komētas atlūza)
| discoverer =Lūiss Svifts
[[Horass Pernels Tatls]]
| discovered ={{Dat|1862|7|16}}
| designations = yes
| mp_name =1737 N1; 1737 II; 1862 O1;
1862 III; 1992 S2;
1992 XXVIII
| orbit_ref =
| epoch ={{Dat|1995|10|10|N}}(JD 2450000.5)
| aphelion =51.225 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0.9595 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =26.092 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.9632
| period =133.28 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =113.45°
}}
'''Svifta-Tatla komētu''' (oficiāli apzīmē '''109P/Swift-Tuttle''') neatkarīgi viens no otra atklāja [[Lūiss Svifts]] (''Lewis Swift'') {{Dat|1862|7|16}} un [[Horass Pernels Tatls]] (''Horace Parnell Tuttle'') {{Dat|1862|7|19}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss atjaunots
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|739,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0234215/|title=The Matrix Reloaded (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|11}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|7}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Reloaded''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Glorija Fostere]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Poster - The Matrix Reloaded.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss atjaunots"''' ({{val|en|The Matrix Reloaded}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma]], kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]], [[Džeida Pinketa-Smita]] un [[Glorija Fostere]]. Tā ir flimas "[[Matrikss]]" turpinājums un filmu sērijas "Matrikss" otrā filma.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stalbes pagasts
| karte             = Stalbes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Stalbes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Stalbes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Stalbe
| platība           = 159,91
| iedzīvotāji       = 1186<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1186 / 159.91 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Klārks Maksvels
|     vārds_orig = James Clerk Maxwell
|         attēls = James_Clerk_Maxwell.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Džeimss Maksvels
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Edinburgas Universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Maksvela vienādojumi]],
[[Maksvela-Bolcmaņa sadalījums]],
[[Maksvela dēmons]],
[[Maksvela disks]],
[[Maksvela ātruma sadalījums]],
[[Maksvela teorija]],
[[Maksvela materiāls]],
[[Nobīdes strāva]]
|    apbalvojumi = [[Smita prēmija]], [[Ramforda medaļa]], [[Adamsa prēmija]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
{{Commons category|James Clerk Maxwell|Džeimss Maksvels}}
'''Džeimss Klārks Maksvels''' ({{val|en|James Clerk Maxwell}}, dzimis {{dat|1831|06|13}}, miris {{dat|1879|11|5}}) bija skotu [[fizika|fiziķis]] un [[matemātika|matemātiķis]]. [[Karaliskā biedrība|Londonas Karaliskās biedrības]] loceklis (1860).

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Baldone]]
{{catmore|Baldone}}

sentences:
{{Tauta
| native_name = ''Finlandssvenskar''
| attēls =
| population =
| regions = {{FIN}} 287 933 (2021)<br />{{flag|Zviedrija}} 60 000–107 000
| reliģija = [[kristietība]] ([[luterisms]])
| map =
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru ]], [[Somu valoda|somu]]
}}'''Somijas zviedri''' ({{val|fi|suomenruotsalaiset}}, {{val|sv|finlandssvenskar}}) ir [[Zviedri|zviedru]] izcelsmes [[Somija]]s iedzīvotāji, kuri runā galvenokārt [[Zviedru valoda|zviedru valodā]], viena no [[Skandināvija]]s [[Subetniskā grupa|subetniskām grupām]]. Viņi dzīvo galvenokārt valsts piekrastes reģionos, [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] un [[Somu līcis|Somu līča]] piekrastē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suņu sala
| attēls                   = SunuSala.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Isle of Dogs''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Stīens Reilss]]
* [[Džeremijs Dosons]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         = Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Greta Gērviga]]
| mūzika                   = [[Kortnijs B. Vinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Studio Babelsberg]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2018|3|23|ASV|2018|5|3|Latvija|2018|5|10|Vācija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018|title=Isle of Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|10|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181004180335/http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|64,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isleofdogs.htm|title=Isle of Dogs (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suņu sala"''' ({{val|en|Isle of Dogs}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s animācijas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Bills Marijs]], [[Skārleta Johansone]], [[Džefs Goldblūms]], [[Bobs Balabans]] un [[Greta Gērviga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|15||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences: '''ISO 15924, ''Rakstības nosaukumu kodi''''' ({{val|en|ISO 15924, Codes for the representation of names of scripts}})<ref>[https://www.lvs.lv/lv/products/156469 „Latvijas standarts”. Rakstības nosaukumu kodi (ISO 15924:2022)]</ref> ir [[Starptautiskā standartizācijas organizācija|starptautisks standarts]], kas nosaka kodus [[rakstība|rakstībām]] (rakstu sistēmām). Katrai rakstībai ir piešķirts četru burtu kods un trīsciparu numeriskais kods.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Dienvidkorejā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Baltijas vairoga dienvidu nogāze''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra (pārejas zona) starp [[Baltijas vairogs|Baltijas vairogu]] ziemeļos un [[Latvijas ieliece|Latvijas ielieci]] un [[Baltijas sineklīze|Baltijas sineklīzi]] dienvidos. Nogāze aptver [[Baltijas jūra]]s ziemeļdaļu, [[Somu jūras līcis|Somu jūras līča]] dienviddaļu, [[Igaunija|Igauniju]] (izņemot tās dienvidrietumu daļu), [[Pleskavas apgabals|Pleskavas]] un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalus]] [[Krievija|Krievijā]], kā arī [[Vidzeme]]s ziemeļu malu ([[Valmieras-Lokno izcilnis|Valmieras-Lokno izcilni]]). [[Kristāliskais pamatklintājs|Kristāliskā pamatklintāja]], [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas]] un [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleks]]a iežu virsma nogāzē lēzeni pazeminās dienvidu virzienā. Valmieras-Lokno izcilnī pamatklintāja virsma atrodas 250-600 metrus z.j.l. Izciļņa Kaledonijas kompleksa velves daļā [[Kembrijs|kembrija]], [[Ordoviks|ordovika]] un [[Silūrs|silūra]] nogulumi ir plānāki, bet vietām silūra un ordovika nogulumi pat vispār pazūd. Šajā rajonā pamatklintāja iežos [[Latvija|Latvijā]] ir konstatētas vairākas [[dzelzsrūda]]s iegulas.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|126}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Bjarezina
  | citvaloda         = be
  | oriģinālnosaukums = Бярэзіна
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Berezina River.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Biarezina-pos.jpg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Baltkrievija#Eiropa
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Dokšici]], [[Švenčonu augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Dņepra]]
  | baseina_valstis   = {{BLR}}
  | tek_caur          = [[Baltkrievija]] ([[Vitebskas apgabals]], [[Minskas apgabals]], [[Mogiļevas apgabals]] un [[Gomeļas apgabals]])
  | garums            = 613
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 142
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 24 500
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 54| sāk_plat_m= 53| sāk_plat_s= 01| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 27| sāk_gar_m= 42| sāk_gar_s= 11| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 52| iet_plat_m= 32| iet_plat_s= 59| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 30| iet_gar_m= 15| iet_gar_s= 00| iet_gar_EW=E
}}
'''Bjarezina''' ({{val|be|Бярэзіна}}, {{izrunā|bʲaˈrɛzʲinɐ}}) jeb '''Berezina''' ({{val|ru|Березина}}) ir upe [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Dņepra]]s pieteka. Upes garums ir 613 km, tās izteka atrodas kilometru no [[Dokšici|Dokšicu]] pilsētas un plūst caur [[Centrālais Bjarezinas līdzenums|Centrālo Bjarezinas līdzenumu]]. Upes baseinā izveidots [[Bjarezinas biosfēras rezervāts]]. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Dokšici, [[Barisava]], [[Bjerazino]], [[Babruiska]] un [[Svjetlahorska]].

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-arginīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14N4O2
|molmasa=174,2
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=244 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=10,76
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''National Space Science Data Center''''' jeb '''NSSDC''' (no {{val|en| }} "Nacionālais kosmiskās zinātnes datu centrs") ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Saules sistēma]]s izpētes nodaļas departaments. Tas tika izveidots, lai arhivētu NASA kosmosa misiju datus. NSSDC atrodas NASA [[Godarda kosmisko lidojumu centrs|Godarda kosmisko lidojumu centrā]] [[Grīnbelta (Mērilenda)|Grīnbeltā, Mērilendā]]. NSSDC sniedz brīvu pieeju NASA datiem zinātniekiem un citiem interesentiem. Tiek piedāvāti gan neapstrādāti zinātniski dati, gan attēli.

sentences:
'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Don Peyote''
| attēls                   = Don-peyote.24580.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Dens Foglers]]
* [[Maikls Kanzonero]]
| producents               =
* [[Tomass Maikls Salivans]]
* [[Lūks Danielss]]
* [[Karloss Velazkezs]]
* [[Stjuarts Braunšteins]]
| scenārija autors         =
* [[Dens Foglers]]
* [[Maikls Kanzonero]]
| galvenajās lomās         =
* Dens Foglers
* [[Kellija Hačinsone]]
* [[Džejs Berušels]]
* [[Džošua Diamels]]
* [[Anabella Skiora]]
* [[Voless Šons]]
| mūzika                   =
* [[Džonatans Raiss]]
* [[Dženija Lūisa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Highland Film Group]]''
* ''[[Studio 13]]''
* ''[[Wingman Productions]]''
* ''[[Redwire Pictures]]''
* ''[[Casadelic Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[XLrator]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|5|16||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/don-peyote-2014|title=Dan Peyote|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Don Peyote''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Dens Foglers]] un [[Maikls Kanzonero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|16||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido Dens Foglers, [[Kellija Hačinsone]], [[Džejs Berušels]], [[Džošua Diamels]], [[Anabella Skiora]] un [[Voless Šons]].

sentences:
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Japānas filmas]]
[[Kategorija:Animācijas filmas pēc valsts]]

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bola''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Purvciems]]
[[Kategorija:Purvciems]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Pričards''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieku Juri Alunānu|Alunāns|Alunāns}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juris Alunāns
|     vārds_orig =
|         attēls = Alunāns Juris.jpeg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Jaunkalsnava]]s muiža, {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Kalsnavas pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Sesavas pagasts|Jostenes pagasta]] Kauļi, [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]], [[Tērbata]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki = Andrievs Alunāns
Ede (Hedviga)
|          brāļi = [[Indriķis Alunāns]],
Pēteris<ref>[[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvs</ref>, Jūlijs, Edvards
|          māsas = Minna, Jūlija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Dziesmiņas, latviešu valodai pārtulkotas]]"
"Sēta, daba, pasaule"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Juris Alunāns''', īstajā vārdā '''Gustavs Georgs Frīdrihs Alunāns''' (vecajā ortogrāfijā ''Juris Allunan''; dzimis {{dat|1832|5|13}} [[Jaunkalsnava|Jaunkalsnavā]], miris {{dat|1864|4|18}} [[Sesavas pagasts|Jostenes pagastā]]) bija [[Latvieši|latviešu]] dzejnieks, publicists, valodnieks. Viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem, latviešu nacionālās [[valodniecība]]s pamatlicējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.valoda.lv/Valsts_valoda/Vesture/mid_559 |title=Latviešu valodas aģentūra |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130111201739/http://www.valoda.lv/Valsts_valoda/Vesture/mid_559 |archivedate={{dat|2013|01|11||bez}} }}</ref> Jurim Alunānam ir liela nozīme latviešu laicīgās [[dzeja]]s un literārās valodas attīstībā. Pirmais sacerējis latviešu literatūrā sabiedriski nozīmīgu, mākslinieciski augstvērtīgu dzeju. Pirmais nozīmīgais latviešu literārās valodas veidotājs — skaudis [[Ģermānisms|ģermānismus]], darinājis [[Jaunvārds|jaunvārdus]] ([[pētnieks]], drēbnieks, [[veikals]]). Viņš ir dramaturga [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] tēvabrālis.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Šilaiņu seņūnija
| native_name = ''Šilainių seniūnija''
| image_skyline = Žiemgalių_g._19,_Kaunas.JPG
| imagesize =
| image_caption = Zemgaļu iela
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Šilainiai.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 25.3
| population_total = 50598
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences: '''Scenogrāfija''' (no {{val|de|Szenografie}}), ([[Franču valoda|fr.]] ''scène'' — skatuve + [[Grieķu valoda|gr.]] ''graphein'' — rakstīt) ir [[Teātris|teātra]] izrādes un citu skatuves uzvedumu vizuālā tēla (dekorāciju, kostīmu, gaismas) veidošanas [[māksla]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. - Rīga: Avots, 2005. 891 lpp. - {{ISBN|9984757374}}</ref>; arī attiecīgais mākslas darbs.<ref>Latviešu valodas vārdnīca. - Rīga: Avots, 2006. - 1211 lpp. - ISBN998475779X</ref>

sentences: '''Šeridans''' ({{val|en|Sheridan}}) var būt:

sentences: '''Rīcības programma''' ir politisks plāns, ko izstrādāja [[Aleksandrs Dubčeks]] un viņa domubiedri [[Čehoslovākijas komunistiskā partija|Čehoslovākijas komunistiskajā partijā]]. Tas tika publicēts 1968. gada 5. aprīlī. Programma paredzēja [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajai republikai]] atrast savu ceļu kā sasniegt sociālismu, neatkarīgi no [[Padomju Savienība|PSRS]].

sentences: '''Bigoss''' ({{val|pl|bigos}}, {{izrunā|ˈbʲiɡɔs}}) jeb '''mednieku sautējums''' ir [[poļi|poļu]] ēdiens — gaļas un kāpostu [[sautējums]]. Ēdiens ir izplatīts arī [[Lietuviešu virtuve|lietuviešu]], [[Baltkrievu virtuve|baltkrievu]] un [[Ukraiņu virtuve|ukraiņu virtuvēs]]. Latviski dēvē arī par [[sautēti kāposti|sautētiem kāpostiem]] poļu gaumē.<ref>{{tīmekļa atsauce | url = https://www.delfi.lv/tasty/receptes/bigoss-jeb-sauteti-kaposti-polu-gaume.d?id=48438593 | title= Bigošs jeb sautēti kāposti poļu gaumē | publisher= delfi.lv | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Lai iegūtu bigosu, [[cūkgaļa|cūkgaļu]], [[galviņkāposti|kāpostus]], [[loki|lokus]], [[gurķi|gurķus]] sautē nevis ūdenī, bet gan [[kvass|kvasā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_pohlebkin/1273/%D0%91%D0%98%D0%93%D0%9E%D0%A1 | title= БИГОС - это... Что такое БИГОС? | author= В.В. Похлебкин | year= 2005 | language= ru | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Divas trešdaļas no ēdiena veido kāposti.

sentences: '''Nu ar Dievu, Vidzemīte''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Augstkalnes pagasts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Talsi
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Talsi no Talsu pilskalna.jpg
| imagesize =
| image_caption = Skats no Talsu pilskalna
| image_flag = Flag of Talsi.svg
| flag_link = Talsu karogs
| image_shield = Coat of Arms of Talsi.svg
| shield_link = Talsu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 14
| lats = 48
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 35
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Talsen}}
| area_total_km2 = 7.83
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9225
| population_as_of = 2018
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_demonym = talsnieks, talsenieks<ref name="nosaukumi">{{Grāmatas atsauce|last=Vallija Dambe|first=|title=Latvijas apdzīvoto vietu un to iedzīvotāju nosaukumi|year=1990|publisher=Zinātne|isbn=5796602640|page=160}}</ref>
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3201
LV-3203
| website = {{URL|www.talsunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Talsi''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā, [[Talsu novads|Talsu novada]] centrs. Atrodas [[Ziemeļkursas augstiene]]s [[Vanemas pauguraine]]s ziemeļrietumu malā. Pilsēta ir pazīstama kā "deviņu pakalnu pilsēta". Talsi ir 18. lielākā pilsēta [[Latvija|Latvijā]] pēc iedzīvotāju skaita.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/01072013/01.01.2014/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf|title=Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās|last=Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde|first=|access-date=19.12.2017|date=13.02.2014}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = File:Inga Gaile in 2019 02.jpg
| vārds = Inga Gaile
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods = kopš 1996
| žanri = dzeja, proza, dramaturģija
| dzīvesbiedrs =
}}

sentences: '''Armēņu kalendārs''' ir tradicionālais [[kalendārs]] [[Armēnija|Armēnijā]]. Tas ir [[Saule]]s kalendārs, kurā, tāpat kā [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] kalendārā ir nemainīgs [[Diena|dienu]] skaits gadā — 365 dienas (nav [[Garais gads|garā gada]]), tādējādi atšķirība starp Armēņu kalendāru un [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāru]] visu laiku pieaug.

sentences: '''23. jūlijs''' ir gada 204. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (205. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 161 diena.

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from France|Riteņbraucēji no Francijas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: sarkanā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trois-couleurs-Rouge#tab=summary|title=Trois couleurs: Rouge (1994) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{SUI}}
* {{FRA}}
* {{POL}}
| ilgums = 99 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
* ''Télévision Suisse Romande''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Rouge''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Irēna Žakoba]]
* [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Žans Pjērs Lorī]]
* [[Frederike Fedēra]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = romantika, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Three Colors-Red.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: sarkanā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Rouge}}) ir 1994. gada [[Polija]]s, [[Francija]]s un [[Šveice]]s romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Irēna Žakoba]], [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Žans Pjērs Lorī]] un [[Frederike Fedēra]]. Tā ir pēdējā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un "[[Trīs krāsas: baltā|Baltā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Literatūras vēsture| atteels=}}
Jēdziens '''impresionisma literatūra''' ir visai neskaidrs. Jēdzienu "impresionisms" mēdz attiecināt uz dažādu 19.gs. nogales un 20.gs. sākuma rakstnieku literāro darbību. Par impresionistiem dažkārt mēdz uzskatīt vairākus franču un angļu [[simbolisms|simbolisma]] dzejniekus ([[Stefans Malarmē|Stefanu Malarmē]], [[Arturs Rembo|Arturu Rembo]], [[Pols Verlēns|Polu Verlēnu]], [[Oskars Vailds|Oskaru Vaildu]], [[Arturs Saimonss|Arturu Saimonsu]]). Lielākoties impresionisti bija dzejnieki, taču par impresionistisku dažkārt dēvē arī modernisma prozu, kas gandrīz pilnībā pievēršas tikai varoņu iekšējās dzīves atklāsmei ([[Marsels Prusts]], [[Virdžīnija Vulfa]] u.c.).

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences: '''7. oktobris''' ir gada 280. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (281. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'' pirmizdevuma vāks (1649.)]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Neste Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''[[Fortum]]''
| successor        =
| foundation       = 2004. gads (1948. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Espo]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[naftas un gāzes rūpniecība]]
| products         = [[nafta]]s produkti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.neste.com neste.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
]]
 [[Rīga|Rīgā]]]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naudas krāsa
| operators =
| attēls = The Color Of Money.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents = * [[Ērvings Akselrads]]
* [[Bārbara De Fina]]
| scenārijs = [[Ričards Praiss]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Toms Krūzs]]
* [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]
* [[Helēna Šīvere]]
* [[Džons Turturo]]
| mūzika = [[Robijs Robertsons]]
| oriģinālnos = ''The Color of Money''
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''Silver Screen Partners II''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|10|17|ASV}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Naudas krāsa"''' ({{Val|en|The Color of Money}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Toms Krūzs]], [[Mērija Elizabete Mastrantonio]], [[Helēna Šīvere]] un [[Džons Turturo]]. Filma balstīta uz Voltera Tūisa 1984. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{vārdtelpas}}
Vikipēdijā '''vārdtelpa''' (''namespace'') ir īpašs vārds, kas tiek lietots Vikipēdijas lapu nosaukumu sākumā un no nosaukuma ir atdalīts ar [[kols|kolu]]. Vārdtelpu atpazīst ''[[MediaWiki]]'' programmatūra. Atšķirīga vārdtelpa piešķir Vikipēdijas lapām atšķirīgas funkcijas. Enciklopēdijas raksti ir galvenajā vārdtelpā, kurai netiek uzrādīts tās nosaukums lapas augšdaļā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences: '''Plostošana''' ir agrāk plaši praktizēta procedūra kokmateriālu nogādei no iekšzemes uz [[osta|ostām]] pa ūdensceļiem, savienojot baļķus kopā un tādējādi izveidojot [[plosts|plostu]]. Ar plostošanu nodarbojās [[plostnieks|plostnieki]].

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences:
s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

sentences:
{{citas nozīmes|mērvienību|Kulons (nozīmju atdalīšana)|kulons}}
'''Kulons''' (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds [[elektriskais lādiņš]], kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens [[ampērs]].

sentences: '''Olīvas''', arī '''olīves''', ir [[olīvkoki|olīvkoku]] augļi. Ēšanai izmantojamās olīvas iegūst no [[olīvkoks|Eiropas olīvkoka]]. Olīvas vēsturiski plaši ieguva [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Anatolija|Anatolijā]], bet mūsdienās tās novāc arī citos pasaules reģionos. Joprojām visvairāk olīvu iegūst [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. 2017. gadā visvairāk olīvu tika ievākts [[Spānija|Spānijā]].<ref name="FAOSTAT"/> Nākamās lielākās valstis pēc novākto olīvu daudzuma bija [[Grieķija]], [[Itālija]], [[Turcija]], [[Maroka]], [[Ēģipte]], [[Tunisija]], [[Portugāle]] un [[Sīrija]].<ref name="FAOSTAT">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.fao.org/faostat/en/#data/QC/visualize | title= FAOSTAT | accessdate= 2019. gada 12. martā | language=en}}</ref> No olīvām iegūst [[olīveļļa|olīveļļu]], vai arī tās uzturā tiek lietotas svaigā veidā — olīvas tiek lietotas gan kā uzkodas, gan kā piedeva citiem ēdieniem.

sentences:
'''Voltmetrs''' ([[elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]] apzīmē ar riņķa līnijā ievilktu burtu V) ir [[mērierīce]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[spriegums|sprieguma]] mērīšanai. Analogie voltmetri pārvieto rādītāju pa skalu proporcionāli elektriskās ķēdes spriegumam. Digitālie voltmetri rāda skaitlisku sprieguma attēlojumu, izmantojot analogo uz digitālo strāvas pārveidotāju. Sprieguma mērīšanai var izmantot arī digitālo [[multimetrs|multimetru]].
Voltmetri tiek ražoti plašā klāstā un ir daudz dažādi to tipi. Voltmetra spailes vienmēr ir jāpieslēdz tiem diviem elektriskās ķēdes punktiem, starp kuriem spriegums ir jāizmēra.<ref>Edvīns Šilters, Nils Sakss "Fizika 9. klasei"</ref>

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = ''Principat de Catalunya''<br />''Principatus Cathaloniæ''
|nosaukums_latv_val  = Katalonijas firstiste
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa]] firstiste
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 12. gadsimts
|gads_beigas         = 1714
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before after "event_end"--->
|date_post           =
|
|p1                  = Barselonas grāfiste
|flag_p1             = Coat of Arms of Catalonia (Simple).png
|image_p1            =
|s1                  = Spānija
|flag_s1             = Bandera de España 1701-1760.svg
|image_s1            =
|s2                  = Francija
|flag_s2             = Pavillon royal de France.svg
|image_s2            =
|
|image_flag          = Siñal d'Aragón.svg
|flag                =
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Royal arms of Aragon (Crowned).svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Catalunya 1349-1640.png
|image_map_caption   =
|
|galvaspilsēta       = [[Barselona]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Katalāņu valoda|katalāņu]], [[Latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
|nauda               =
|
|leader1             = [[Alfonso II (Aragona)|Alfons I]]
|leader2             = [[Kārlis VI|Kārlis III]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1104–1134
|year_leader2        = 1479-1516
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Barselonas grāfs]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{konflikts
| konflikts = Bokseru sacelšanās
義和團起義
| attēls = BoxerSoldiers.jpg
| paraksts = ''Ihetuaņ'' kaujinieki
| sāklaiks = [[1899]]. gada [[2. novembris]]
| vieta = [[Ķīna]]
| puse1 = [[Astoņu nāciju alianse]]:
 [[Japānas Impērija]]
 [[Krievijas Impērija]]
 [[Lielbritānija]]
 [[Francijas Trešā republika]]
 [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 [[Vācijas Impērija]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
 [[Austroungārija]]
| puse2 =  "[[Ihetuaņ]]"
(''Taisnības un saticības biedrība'')
 [[Cjinu dinastija]]
| karavad1 =  Edvards Seimūrs
 Alfrēds fon Valderzē
 [[Roberts Nivels]]
| karavad2 =  [[Cisi]]
| zaud1 = 230 karavīru, tūkstošiem ārzemju civiliedzīvotāju
| zaud2 = nezināms skaits
| kaujas = -
| beiglaiks = [[1901]]. gada [[7. septembris]]
| līgums = [[Bokseru protokols]]
| iznāk = Astoņu nāciju alianses uzvara
}}

sentences: '''NAVTEX''' ('''''NAV'''igational '''TE'''le'''X''''' - angļu val.), ko dažreiz raksta Navtex vai NavTex, ir starptautisks automatizēts [[Vidējie viļņi|vidējo viļņu]] tiešās drukas pakalpojums, kurš ļauj piegādāt kuģiem navigācijas un meteoroloģiskos brīdinājumus un prognozes, kā arī steidzamu [[Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma|jūrniecības drošības informāciju]] (''Marine Safety Information (MSI)'' - angļu val.).

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
'''Vasks''' var būt:
* [[vaski]] — plastiskas, viegli veidojamas ķīmiskās vielas,
* [[bišu vasks]] — taukiem līdzīga viela, ko izdala bites,
* [[Andrejs Vasks]] — latviešu vēsturnieks,
* [[Pēteris Vasks]] — latviešu komponists,
* [[16513 Vasks]] — asteroīds.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis (Šarls) Frīdrihs Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Karl (Charles) Friedrich von Transehe-Roseneck''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jaunbrenguļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Turīna]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Frīdrihs fon Tranzē, Elīza Šarlote fon Tranzē
|          brāļi = Nikolajs Arvīds
|          māsas = Šarlote Elizabete
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Elizabete, Kārlis Frīdrihs, Nikolajs Arvīds
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zinaīda Lazda
|         vārds_orig =
|             attēls = Lazda Zinaida.PNG
|         att_izmērs = 250px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1902
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Seilema|3s=Seilema (Oregona)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Zinaīda Lazda''' (īstajā vārdā '''Zinaīda Zelma Šreibere'''; dzimusi {{dat|1902|6|6}}, mirusi {{dat|1957|11|7}})<ref name="lat">{{LAT e|4|64.—65}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]]. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Glečera nacionālais parks
''Glacier National Park''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| colspan=2 align=center |
{{Image label begin
| image = US Locator Blank.svg
| width = 275px
| float=none}}
{{Image label|x=-70.0|y=-25.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Glečera nacionālā parka atrašanās vieta
ASV teritorijā norādīta ar sarkano punktu
|-
| width=45% | '''Dibināts''' || {{dat|1910|5|11}}
|-
| '''Atrašānās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Montāna]]s štats
|-
| '''Koordinātas''' || {{coord|48|37|02|N|113|51|34|W}}
|-
| '''Platība''' || 4102 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Apmeklētāji''' || 1 964 399 gadā (2006)
|-
| '''Iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]]''' || [[1995]]. gadā
|}
<mapframe text="Glečera nacionālais parks" width=280 height=280 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q373567"
}
</mapframe>
'''Glečera nacionālais parks''' (''Glacier National Park''; "''glacier''" [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "glečers", "šļūdonis"), dažreiz tiek saukts arī par '''Gleišera nacionālo parku''', ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] daudzajiem [[nacionālais parks|nacionālajiem parkiem]]. Tas atrodas [[Montāna]]s štata ziemeļos pie pašas [[Kanāda]]s robežas.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijas propagandas kampaņas apspriešana
| datums     = {{dat|2015|1|30|N}}
| laiks      = 19.00
| vieta      = [http://baltictaste.lv/restorans/kafija-riga Kafija Rīga]
| virtuve    = kafija
| wifi       = jā
| adrese     = Bruņinieku iela 20, Rīga
| dalībnieki = Ieradās
# [[Lietotājs:Feens|Feens]]
# [[Lietotājs:Papuass|Papuass]]
# [[Lietotājs:Kikos|Kikos]]
# [[Lietotājs:Voll|Voll]]
# ''anonīma persona''
}}

sentences: '''Erudīcija''' (no {{val|la|eruditio}} — ‘zināšanas’, ‘mācīšana’) ir cilvēka spēja uzrādīt [[mācīšanās]] rezultātā iegūtas apjomīgas [[zināšanas]] dažādās jomās. Cilvēkus, kam piemīt šāda spēja, mēdz raksturot kā erudītus. Erudīciju sekmē tādas īpašības kā teicama [[atmiņa]], iekšējā [[motivācija]] zināšanu apguvei (piemēram, zinātkāre), kā arī [[Metode|metodiska]] informācijas apkopošana.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cairn-int.info/journal-hermes-la-revue-2021-1-page-205.htm|title=Toward a renewal of the erudite tradition: Interdisciplinarity, polymathy, and “in-disciplinarity”|last=Darbellay|first=Frédéric|date=2021}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Augusts Zerafims  ''' ({{val-de|August Robert Seraphim}}, [[1863]]-[[1924]]) jeb '''Augusts Serafīms'''<ref>{{LKV|XIX.|38 303 - 38 305}}</ref> bija vācbaltiešu vēsturnieks, [[Kēnigsberga]]s pilsētas bibliotēkas direktors (1912-1924).
Vēsturnieka [[Ernests Zerafims|Ernesta Zerafima]] ([[1862]]-[[1945]]) jaunākais brālis.

sentences: '''Tolteki''' ({{val|nah|Tōltēkah}} / ''prasmīgie'') bija [[Vidusamerika]]s civilizācija, kas piedzīvoja uzplaukumu starp 8. un 12. gadsimtu. Visticamāk tolteku civilizācijas centrs bija [[Tula (senpilsēta)|Tulas]] senpilsēta mūsdienu [[Meksika]]s [[Idalgo]] štatā, kuru parasti identificē ar Vidusamerikas mītos aprakstīto Tollanu. [[Acteki]] uzskatīja toltekus par saviem senčiem, kas izveidojuši "civilizāciju" (''toltekaiotl'').

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Centaura Bēta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Agena, Hadars
|           zvaigznājs = Centaurs
|          deklinācija = –60° 22′ 22,9266"
|    redzamais spožums = 0,61
|   absolūtais spožums = –4,53
|                 masa = 10,3 ± 0,1
}}
'''Centaura Bēta''' jeb '''Centaura β''' (''β Cen, Beta Centauri''), pazīstama arī kā '''Agena'''<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 183.</ref> vai '''Hadars'''<ref name=":0" />, ir otra spožākā [[zvaigzne]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kas atrodas aptuveni 350 [[gaismas gads|gaismas gadus]] jeb 110 [[parseks|parseku]] attālumā no [[Zeme]]s.<ref name=":1" /> Tā ir trīskārša [[zvaigžņu sistēma]] ar kopējo [[redzamais spožums|redzamības spožumu]] 0,61,<ref name=":2" /> kas tādējādi to padara par [[spožāko zvaigžņu saraksts|vienpadsmito spožāko zvaigzni]] nakts debesīs.

sentences: '''Patskanis''' [[fonētika|fonētikā]] ir [[skaņa]]s veids, kura [[artikulācija|artikulācijā]] gaisa straumes ceļā nav būtisku šķēršļu, tātad, [[izruna]]s laikā gaiss plūst brīvi caur [[mutes dobums|mutes dobumu]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] ir 12 patskaņi,<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.liis.lv/latval/Klauss/norad1.doc | title = Metodiskie norādījumi latviešu valoda | publisher = www.liis.lv | format = .doc | access-date = {{dat|2008|10|17||bez}} | archive-date = {{dat|2007|03|06||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20070306054716/http://www.liis.lv/latval/Klauss/norad1.doc }}</ref> bet 9 patskaņu burti, jo daži burti apzīmē vairākas skaņas.<ref name="ailab">{{Tīmekļa atsauce|url=http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/fonetika/fon5.htm|title=PATSKAŅI|publisher=Valoda.ailab.lv|accessdate={{dat|2014|12|2||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140618183207/http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/fonetika/fon5.htm|archivedate={{dat|2014|06|18||bez}}}}</ref> Patskaņus iedala īsajos (a, e (šaurais), e (platais), i, u, o) un garajos (ā, ē (šaurais), ē (platais), ī, ū, o) patskaņos.<ref name="ailab" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = France Prešerens
|     vārds_orig    = ''France Prešeren''
|         attēls    = Prešern-Goldenstein.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1800
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = Vrba, [[Karniolas hercogiste]], [[Hābsburgu monarhija]]
([[Žirovnicas občina]], {{SLO}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1849
|      m_mēnesis    = 12
|        m_diena    = 8
|        m_vieta    = [[Kraņa]], [[Austrijas impērija]]
({{SLO}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = slovēnis
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, jurists
|rakstīšanas valoda = [[slovēņu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = "Sonetu vainags" (''Sonetni venec'', 1834)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Nogaji
|attēls          =
|image_caption   = Kubaņas nogaju sieviete tautastērpā
|native_name = ''ногайлар''
|skaits=~300 000
|vieta={{RUS}} 109 042
{{TUR}} 100 000
|valoda=[[nogaju valoda]]
[[krievu valoda]]
[[turku valoda]]
|reliģija=[[sunnītu islāms]]
|grupas= [[tjurku tautas]]
|radi= [[Krimas tatāri]], [[baškīri]], [[kazahi]], [[karakalpaki]], [[tatāri]]
}}
'''Nogaji''' (pašnosaukums: ''ногайлар'') ir [[tjurki|tjurku]] tauta, kas sporādiski apdzīvo plašu areālu [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]] [[Krievija|Krievijā]].<ref>{{PZT|514}}</ref> Agrāk bieži pieskaitīti tiem radniecīgajiem [[tatāri]]em. Kopējais nogaju skaits tiek lēsts ap 300 tūkstošiem, ieskaitot par nogajiem sevi uzskatošos [[Nogaju Orda]]s pēctečus [[Turcija|Turcijā]] un [[Kazahstāna|Kazahstānā]]. Runā [[nogaju valoda|nogaju valodā]], sadzīvē bieži izmanto arī [[krievu valoda|krievu]] un [[turku valoda|turku]] valodu. Ticīgie [[sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Lija Mišela]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = [[Raiens Mērfijs]]
[[Breds Falčuks]]
[[Jans Brenans]]
| portrayer        = [[Lija Mišela]]
| name             = Reičela Berija
| occupation       = NYADA studente, WMHS, aktrise Brodvejā, dziedātāja
| family           = [[Hirams Berijs]] (tēvs)
[[Līrojs Berijs]] (tēvs)
[[Šelbija Korkorana]] (bioloģiskā māte)
[[Beta Korkorana]] (adoptētā māsa)
| significantother = [[Finns Hadsons]] (saderinājusies)
[[Džesījs Sentdžeimss]] (precējušies)
| religion         = [[jūdaisms]]
| nationality      = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
}}
'''Reičela Bārbra Berija''' ({{val|en|Rachel Barbra Berry}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]". Viņu attēlo aktrise [[Lija Mišela]]. Pirmoreiz televīzijā R. Berija parādījās seriāla ''pilot'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji [[Raiens Mērfijs]], [[Breds Falčuks]] un [[Jans Brenans]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences:
<!-- [[en:Category:Seas]] -->
{{Commonscat|Seas}}

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences: '''Advokāts''' ({{val-la|advocatus}} — 'palīgā sauktais')<ref>{{LPE|1|50}}</ref> ir [[jurists]], kas klientam sniedz juridiska rakstura konsultācijas, pārzina tā juridiskās lietas, sagatavo dokumentus juridiskajos jautājumos, kā arī, ja nepieciešams, klienta interesēs pārstāv vai aizstāv to [[tiesa|tiesā]] un pirmstiesas izmeklēšanā.<ref name="jtv">Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 8.lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Albanuss
|     vārds_orig = ''Karl Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Daugavgrīvas mācītājmuiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1887
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Ādolfs Albanuss, māte - Helene Vilhelmīne, dzim. Dāla
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēne Briknere (''Helene Brückner'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dzīvības simbolu|dzīvības koks (nozīmju atdalīšana)|dzīvības koks}}

sentences:
[[File:Wikipe-tan visual novel (Ren'Py).png|right|thumb|250px|[[:en:Wikipedia:Wikipe-tan|Vikipetane]] attēlota tipiskā vizuālā romāna stilā.]]
{{nihongo|'''Vizuālais romāns'''|ビジュアルノベル|bijuaru noberu}} ir [[videospēle|videospēļu]] veids, kas apvieno [[komikss|komiksu]] (vai [[manga|mangu]], dažkārt [[filma|filmu]]), [[radioluga|radiolugu]] un [[proza]]s elementus. Vizuālie romāni kļuva populāri [[japāna|Japānā]] 20. gadsimta deviņdesmitajos gados.<ref>{{cite book | last1 = Cavallaro | first1 = Dani | title = Anime and the visual novel: narrative structure, design and play at the crossroads of animation and computer games | publisher = McFarland & Company | year = 2010 | page = 8 | isbn = 0-7864-4427-4}}</ref><ref>{{cite book | last1 = Lebowitz | first1 = Josiah | last2 = Klug | first2 = Chris | authorlink2 = Chris Klug (game designer) | title = Interactive storytelling for video games: a player-centered approach to creating memorable characters and storie | chapter = Japanese Visual Novel Games | year = 2011 | publisher = [[Focal Press]] | location = Burlington, MA | url=https://books.google.com/books?id=QUrarEcvaO8C&pg=PA194 | pages = 192–4 | accessdate = 2012-11-10 | isbn = 0-240-81717-6 | quote = Visual novels (or sound novels, as they’re sometimes called) are a popular game genre in Japan.}}</ref> Atšķirībā no ''platformu spēlēm'' un [[šaujamspēle|šaujamspēlēm]], [[spēlētājs]] nekontrolē tēla ķermeni un nepārvieto to pa spēles laukumu. Tā vietā spēlētājam ir šaurs darbības izvēles lauks. Tipiski ir tikai trīs vai četras vienkāršas darbības no kurām spēlētājs var izvēlēties.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Frīdrihs Dingelštets
|     vārds_orig = ''Christian Friedrich Dingelstädt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1772
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Kuresāre]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1808
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Heinrihs no [[Getingene]]s, māte - Eva Doroteja, dzimusi Bandava
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Henriete, dzimusi fon Gerneta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 8
|lv = Astoņi
}}
'''8''' ('''astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[7 (skaitlis)|7]] un [[9 (skaitlis)|9]].

sentences: Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās.

sentences: '''Jelgava—Meitene''' ir 33 kilometrus gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija no [[Jelgava (stacija)|Jelgavas]] līdz [[Lietuva]]s robežai (no [[Meitene (stacija)|Meitenes]] stacijas līdz robežai ir 5 km). Līnija pie [[dzelzceļa līnija Tukums II—Jelgava|Tukuma virziena līnijas]] tilta Jelgavā (Šauļu rampa) atdalās no [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja]], tālāk iet caur [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Platones pagasts|Platones]], [[Lielplatones pagasts|Lielplatones]] un [[Elejas pagasts|Elejas]] pagastiem un turpinās Lietuvā [[Šauļi|Šauļu]] virzienā.  Kopš 2023. gada 27. decembra līnijā kursē starptautiskais vilciens Viļņa–Rīga–Viļņa, bez tam līnijā pastāv mazintensīva kravas satiksme. Līnijas nozīmība varētu pieaugt, attīstoties ''[[Rail Baltica]]'' projektam.

sentences: '''Želatīns''' ir caurspīdīgs, bezkrāsains un sausā veidā lūstošs [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maisījums bez [[garša]]s, kas iegūts no dažādu dzīvnieku [[kolagēns|kolagēna]]. To sauc arī par '''dzīvnieku līmi'''. Želatīns tiek izmantots kā cietviela [[pārtika|pārtikā]], zāļu un fotogrāfiju izstrādē un kosmētikas ražošanā. Želatīns ir neatgriezeniska kolagēna [[hidrolīze]]s forma.

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus deltoides|attēls=Populus deltoides, Eastern Cottonwood.png|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus deltoides|suga_lv=Kokvilnas koks|kategorijas=nē|attēls2=Populus deltoides - eastern cottonwood 0196.jpg}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Arnema
 | official_name            = ''Arnhem''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Arnhem river 2003 01.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = VlagArnhem.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Arnhem.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 100px
 | pushpin_map              = Netherlands
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_name1        = [[Gelderlande]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 101.53
 | area_land_km2            = 98.14
 | area_water_km2           = 3.39
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada 1. aprīlī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 148320
 | population_urban         =
 | population_metro         = 728500
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 59 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 55 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 6811–6846
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://www.arnhem.nl www.arnhem.nl]
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Mihailo Hruševskis
 |       vārds_orģ = ''Михайло Грушевський''
 |          attēls = Hrushevskyi Mykhailo XX.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =

 |           amats = [[Ukrainas Tautas Republika]]s [[Ukrainas Centrālā Rada|Centrālās Radas]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums = {{dat VS|{{dat|1917|3|28}}|{{dat||3|15}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://uinp.gov.ua/istorychnyy-kalendar/berezen/28/1917-zasidannya-ukrayinskoyi-centralnoyi-rady-yake-ocholyv-myhaylo-grushevskyymyhaylo-grushevskyy|title=1917 - засідання Української Центральної Ради, яке очолив Михайло Грушевський|publisher=Український інститут національної пам’яті}}</ref>
 |     term_beigas = {{dat|1918|4|29|N}}
 |      prezidents =
 |     priekštecis = Volodimirs Naumenko (iepriekš amats nebija nodibināts, pienākumu izpildītājs)
 |        pēctecis = [[Pavlo Skoropadskis]] (amats atcelts, [[Ukrainas hetmanis]])

 |           amats2 = [[Ševčenko zinātniskā biedrība|Ševčenko zinātniskās biedrības]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums2 = {{dat|1897}}
 |     term_beigas2 = {{dat|1913}}
 |      prezidents2 =
 |     priekštecis2 = Oleksandrs Barvinskis
 |        pēctecis2 = Stepans Tomašivskijs

 |       dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1866|9|29|N}}|{{dat||9|17}}}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Polijas Karaliste (1815—1915)|Helma|td=Polija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1934|11|24|1866|9|29}}
 |       mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Kislovodska|td=Krievija}}
 |       apglabāts = Baikova memoriālā kapsēta Kijivā
 |         tautība = [[ukrainis]]
 |         partija = Ukraiņu sociālistu–revolucionāru partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs = Serhijs Hruševskis
 |            māte = Glafira Okopova
 |         dzīvesb = Marija Ivanna Hruševska
 |           bērni = Katerina Hruševska
 |       profesija = akadēmiķis, vēsturnieks
 |      alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
 |        reliģija = [[pareizticība]]
 |        paraksts = Signature of Mykhailo Hrushevskyi.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Mihailo Hruševskis''' ({{val|ua| Михайло Сергійович Грушевський}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1866|9|29}}|{{dat||9|17}}}} [[Helma|Helmā]], miris {{dat|1934|11|24}} [[Kislovodska|Kislovodskā]]) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] valstsvīrs, politiskais aktīvists, [[vēsturnieks]], viens no ievērojamākajiem ukraiņu nacionālās atdzimšanas līderiem 20. gadsimta sākumā, pirmais [[Ukrainas Centrālā Rada|Ukrainas Centrālās Radas]] priekšsēdētājs (1917—1918), kā arī vadoša personība [[Ukrainas PSR]] kultūrā 1920. gados.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Utro v sosnovom lesu.jpg
| image_size=
| title="Rīts priežu mežā"
| artist= [[Ivans Šiškins]] un [[Konstantīns Savickis]]
| year=1889
| type=[[Eļļa]] uz [[audekls|audekla]]
| dimensions=139 × 213 cm
| city={{vieta|Krievija|Maskava}}
| museum=[[Tretjakova galerija]]
}}

sentences: '''Lieldators''' ({{Val-en|mainframe}}) ir dators ar ļoti lielu operatīvo un arī iekšējo atmiņu. To parasti izmanto lielas iestādes, valdības u.c. Atšķirībā no superdatoriem, lieldatoriem ir raksturīga liela IO kapacitāte un laba savietojamība ar iepriekšējām versijām (mūsdienu lieldatori spēj darbināt pat 30 gadus vecas programmas).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bushy tailed olingo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon gabbii
| suga_lv=Ziemeļu olings
| binomial=Bassaricyon gabbii <small>([[Joel Asaph Allen|Allen]], 1876)</small>
| izplatība=

sentences:
{{cita nozīme|administratīvo vienību (novadu) Latvijā no 2009. līdz 2021. gadam|esošo 1. līmeņa administratīvo vienību|Mārupes novads}}{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums = Mārupes pagasts
| karte = Mārupes pagasts location Latvia.png
| karte2 =
| karte2_apraksts =
| ģerboņa_attēls    = Mārupes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mārupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Mārupes pagasta karogs
| centrs = Mārupe
| platība = 83,41
| iedzīvotāji = 4784
| iedzīvotāji_gads = 2022
| blīvums           = {{#expr: 4784 / 83.41 round 1}}
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| izveidots         =
| likvidēts         =
| teritorijas =
| mājaslapa =
}}
'''Mārupes pagasts''' ir [[pagasts]] [[Mārupes novads|Mārupes novadā]] pie [[Rīga]]s dienvidu robežas. Pagasta centrs ir novada centrs [[Mārupe]]. Robežojas ar sava novada [[Babītes pagasts|Babītes pagastu]] un [[Mārupe]]s pilsētu, kā arī [[Rīga|Rīgu]] un [[Olaines novads|Olaines novadu]].

sentences: '''Apgriezieni minūtē''' (apzīmējumi '''apgr/min''', '''apgr./min''', '''1/min''', '''min<sup>−1</sup>''') ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas [[minūte]]s laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π [[radiāns|radiāniem]], mērvienība ir saistīta ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] [[leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| nosaukums =
| attēls = Cute Monkey cropped.jpg
| att_izmērs = 235px
| att_nosaukums = [[Indijas cepurainais makaks]] (''Macaca radiata'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| virsdzimta = Cercopithecoidea
| virsdzimta_lv = Zemākie šaurdeguna pērtiķi
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| apakšdzimta = Cercopithecinae
| apakšdzimta_lv = Mērkaķu apakšdzimta
| cilts = Papionini
| cilts_lv = Paviānu cilts
| ģints = Macaca
| ģints_lv = Makaki
| binomial =Macaca <small>([[Bernard Germain de Lacépède|Lacépède]], 1799)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Makaki, makaku ģints''' (''Macaca'') ir viena no [[mērkaķu apakšdzimta]]s [[paviānu cilts]] (''Papionini'') ģintīm, kas apvieno 23 mūsdienās dzīvojošas [[mērkaķu dzimta|mērkaķu]] sugas. Šī ir viena no visplašāk izplatītajām mērkaķu ģintīm pasaulē. Lielākā daļa makaku sugu ir sastopamas [[Āzija|Āzijā]], sākot ar [[Afganistāna|Afganistānu]] un beidzot ar [[Japāna|Japānu]], bet [[berberu makaks]] (''Macaca sylvanus'') mājo [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Eiropa]]s dienvidos, [[Gibraltāra klintis|Gibraltāra klintīs]]. Vispazīstamākās makaku sugas ir [[rēzus makaks]] (''Macaca mulatta'') un berberu makaks.

sentences:
sveķi — bagātīgs terpēnu avots]]
'''Terpēni''' ({{val-el|terebinthos}} — sveķu koks jeb terpentīnkoks<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 675. lpp.</ref>) ir [[augi|augu]] valstī bieži sastopami [[ogļūdeņraži]]. Tie veidojas no ūdenī nešķīstošiem [[lipīdi]]em. Terpēni pārsvarā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] nepiesātinātie atvasinājumi vai arī sarežģītāki bicikliskie savienojumi. Terpēnu nomenklatūras nosaukumi mēdz būt gari un neparocīgi, tādēļ parasti šīm vielām lieto triviālos nosaukumus. Dažreiz par terpēniem dēvē arī [[terpenoīdi|terpenoīdus]] — terpēnu atvasinājumus, kas bez [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] satur arī citus elementus, parasti [[skābeklis|skābekli]]. Pazīstami terpenoīdi ir [[mentols]] un [[kampars]]. Daudzi terpēni ir optiski aktīvi savienojumi.

sentences: '''16. februāris''' ir gada 47. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 318 (319 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Ilemistes ezers
''Ülemiste järv''
| attēls       = Ülemiste.JPG
| paraksts     =
| vieta        = {{EST}}
| vieta2       = [[Harju apriņķis]]
| vieta3       = [[Tallina]]
| map          = Igaunija
| plat_d=59 | plat_m=24 | plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=46 | gar_s=0 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 943,6
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 2,5
| Max_dziļums  = 4,2
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = 35,7
| izteka       =
| baseins      = 99,24
| lielbaseins  =
| debits       =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Tallina]]
| citas_daļas  =
}}

sentences: '''Glikogēns''' ir [[polisaharīds]], kas sastāv no [[glikoze]]s molekulām un atrodas visās [[sēnes|sēņu]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[cilvēks|cilvēka]] [[šūna|šūnās]].<ref>Sadava et al. (2011). ''Life'' (9th, International ed.). W. H. Freeman. {{ISBN|9781429254311}}.</ref> Cilvēkam glikogēns galvenokārt tiek veidots un uzkrāts [[aknas|aknu]] šūnās (hepatocītos) un [[muskuļi|muskuļos]].<ref>Kreitzman SN, Coxon AY, Szaz KF (1992). "Glycogen storage: illusions of easy weight loss, excessive weight regain, and distortions in estimates of body composition" (PDF). ''The American Journal of Clinical Nutrition'' '''56''' (1 Suppl): 292s—293s. {{PMID|1615908}}.</ref> Glikogēns kalpo par enerģijas rezervēm. Lielākās enerģijas rezerves ir [[taukaudi|taukaudos]] esošie [[tauki]], bet glikogēns ir svarīgākais no enerģijas rezervēm izmantotajiem ogļhidrātiem dzīvniekiem. Muskuļos esošais glikogēns tiek pārveidots par glikozi un izmantots turpat, savukārt noārdītais glikogēns aknās tiek glikozes veidā transportēts uz jebkuru orgānu ķermenī.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Mūsdienu tautas mūzika
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = goldenrod
| stila_izcelsme         = [[tradicionālā tautas mūzika]]
| kultūras_izcelsme      = 20. gadsimta beigās (Latvijā), 20. gadsimta sākumā (citur pasaulē)
| instrumenti            = jebkuri tradicionālie instrumenti
| popularitāte           = [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās, tagad subkultūras žanrs.
| atvasinātās_formas     = [[populārā mūzika]], [[blūzs]], [[džezs]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             = [[balādes]], [[bērnu dziesmas]], [[protesta dziesmas]] u.c.
| jauktie_žanri          = [[elektrofolks]], [[folkmetāls]], [[folkroks]], [[neofolks]], ''[[space music]]''
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        = [[Auļi]], [[Daba San]], [[Dārdi]], [[Iļģi]], [[Rikši]], [[Zāle (grupa)|Zāle]], [[Zari (grupa)|Zari]]
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Impresionisms]]
[[Kategorija:Mākslinieki pēc laikmeta vai virziena]]

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālā nogāze''' ir [[Kontinents|kontinenta]] malas slīpais pārejas zemūdens apgabals, kas atrodas starp [[Kontinentālais šelfs|kontinentālo šelfu]] un kontinenta pakāji, kas, savukārt, robežojas ar [[abisālais līdzenums|abisālo līdzenumu]] jeb [[Okeāns|okeāna]] dibenu. Pēc [[Ģeoloģija|ģeoloģiskā]]s uzbūves un [[Reljefs|reljefa]] kontinentālā nogāze ir kontinenta turpinājums.<ref>{{LPE|51}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences: {{Commonscat|British Indian Ocean Territory|Indijas Okeāna Britu Teritorija}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Gaišo atmiņu mūžīgais starojums
| oriģinālnos = ''Eternal Sunshine of the Spotless Mind''
| attēls = Eternal Sunshine of the Spotless Mind.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[fantastika]], [[drāma]]
| režisors = [[Mišels Gondrī]]
| producents =
| scenārijs = * [[Čārlijs Kaufmans]]
* Mišels Gondrī
* [[Pjērs Bismuts]]
| aktieri = * [[Džims Kerijs]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Deivids Kross]]
| mūzika =
| operators = [[Elens Kuras]]
| montāža =
| studija = * ''[[This Is That Productions]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|3|19}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=eternalsunshine.htm|title=Eternal Sunshine of the Spotless Mind|publisher=boxofficemojo|language=angļu|accessdate={{dat|2018|8|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0338013
}}
'''"Gaišo atmiņu mūžīgais starojums"''' ({{val|en|Eternal Sunshine of the Spotless Mind}}) ir 2004. gada filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mišels Gondrī]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Keita Vinsleta]], [[Kirstena Dansta]], [[Marks Rafalo]], [[Elaidža Vuds]], [[Toms Vilkinsons]] un [[Deivids Kross]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|19||bez}}.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Nuroks''' ir [[ebreji|ebreju]] uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{cita nozīme|dārzeņiem|latviešu ārstu neiroendokrinologu|Alfrēds Jānis Sīpols}}
{{BioTakso infokaste
|       nosaukums = Dārza sīpoli
|        binomial = Allium cepa
|          autors = [[Kārlis Linnejs|Linneaus]], 1753
|          attēls = Mixed onions.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļi
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. cepa
|         suga_lv = Dārza sīpoli
|          suga_r = Dārza sīpoli
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Kuldīga]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,2 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

sentences: '''Daudzvērtīgie spirti''' jeb '''polioli''' ir [[spirti]], kuru [[molekula|molekulās]] ir divas vai vairāk [[hidroksilgrupa]]s (OH grupas).

sentences: '''Sīkdatne''' jeb '''sīkfails''' ({{val|en|cookie}} — 'cepums') ir [[tīmekļa serveris|tīmekļa servera]] nosūtīta neliela [[teksts|teksta]] virkne klientam (parasti [[tīmekļa pārlūkprogramma]]i), kura tiek saglabāta [[lietotājs|lietotāja]] [[dators|datorā]] kā parasta [[datne]]. Ar tās palīdzību serveris var identificēt lietotāju, pārbaudot klienta atsūtīto sīkdatni. Šis mehānisms tika ieviests tādēļ, ka pats [[HTTP]] protokols neuztur savienojuma stāvokli, un klienta katru jaunu pieprasījumu serveris uzskata par jaunu klientu.

sentences: [[Image:Von_Neumann_Architecture-lv.svg|thumb|250px|Fon Neimana arhitektūras shēma]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .uy
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Servicio Central de Informática''
|sponsors              = ''SeCIU - Universidad de la República''
|domātais-pielietojums = Ar [[Urugvaja|Urugvaju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Urugvajā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnus var reģistrēt tikai zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.org.uy/ www.nic.org.uy]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jūda un Melnais Mesija
| operators =
| attēls = Judas and the Black Messiah poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, krimināldrāma
| režisors = [[Šaka Kings]]
| producents = * Čārlzs Kings
* Raiens Kuglers
* Šaka Kings
| scenārijs = * Vills Bersons
* Šaka Kings
| aktieri = * [[Denjels Kaluja]]
* [[Lakīts Stenfīlds]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Dominika Fišbeka]]
* [[Mārtins Šīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Judas and the Black Messiah''
| studija = * ''MACRO''
* ''Participant''
* ''Bron Creative''
* ''Proximity''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|1|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt9784798/|title=Judas and the Black Messiah (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jūda un Melnais Mesija"''' ({{Val|en|Judas and the Black Messiah}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Šaka Kings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kaluja]], [[Lakīts Stenfīlds]], [[Džesijs Plemonss]], [[Dominika Fišbeka]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences: '''Himātijs''' bija garš [[Senā Grieķija|sengrieķu]] apmetnis ar platām ielocēm. To aplika ap ķermeni, tā lai viena roka paliktu brīva, bet uz pleca to sastiprināja ar saspraudēm (fibulām). Himātiju parasti vilka pāri [[Hitons|hitonam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
{{cita nozīme|upi|Afganistānas vilajetu|Helmandas vilajets}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Helmanda
| citvaloda      = ps
| oriģinālnosaukums = هلمند
| citvaloda2      = prs
| oriģinālnosaukums2 = هلمند
| citvaloda3 = fa
| oriģinālnosaukums3 = هيرمند
| attēls            = Down river from the Kajaki Dam-2012.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Helmanda lejpus Kajaki dambja
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bābi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Hāmūnu ezeri]]
| sāk_plat_d=34 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=68 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=01 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=31 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=61 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=05 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}, {{IRN}}
| garums            = 1150
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 200
| gada_notece       =
| baseins           = 500 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Baldones Svētā Miķeļa evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Baldone church.jpg
| image_size            =
| caption               = Baldones baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Baldones baznīca
| position = left
| latd  = 56.741926 | latNS  = N
| longd = 24.393395 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ķekavas novads]], [[Baldone]]
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1824. gads]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Baldones luterāņu baznīca
|      numurs = 8486
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = Rosetta
| Attēls = Rosetta.jpg
| Attēla_izmērs = 300px
| Att_virsraksts =
| Īpašnieks =
| Operators              = [[Eiropas Kosmosa aģentūra|ESA]]
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[Astrium]]''
| KA_veids = [[komēta]]s [[starpplanētu zonde]]
| Pārlidojums =
| Starta_gads            = 2004
| Starts = {{dat|2004|3|2|SK}} 07:17 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Starta_vieta = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Nesējs = ''[[Ariane 5G+]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 12 gadi 6 m 28 d
| Beigu_gads             = 2016
| Beigu_datums = {{dat|2016|9|30|SK}} 07:17 UTC
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 2004-006A
| Tīmekļa_vietne = [http://www.esa.int/SPECIALS/Rosetta/index.html ESA Rosetta]
| Masa = ~3000 kg
| Enerģija = [[saules baterija]]s 850 [[vats|W]] (3,4 [[Astronomiskā vienība|AU]] attālumā no Saules) līdz 395 W (5,25 AU)
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Čurjumova—Gerasimenko komēta
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat = {{dat|2014|8|6|N|bez}}
}}
'''''Rosetta''''' bija [[Eiropas Kosmosa aģentūra|ESA]] [[starpplanētu zonde]] [[Čurjumova—Gerasimenko komēta|Čurjumova—Gerasimenko]] [[komēta]]s izpētei. Tā palaista 2004. gadā kopā ar [[nolaižamais aparāts|nolaižamo aparāu]] ''[[Philae]]''. 2016. gada 30. septembrī ''Rosetta'' beidza darbību, to novadot uz Čurjumova—Gerasimenko komētas virsmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Roza Luksemburga
|          vārds_orig = Rosa Luxemburg
|              attēls = Rosa Luxemburg.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Roza Luksemburga ap XX gs. sākumu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Zamosca]], [[Kongresa Polija]], {{RUS}}<br />(tagad {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta = [[Zamosca]], [[Varšava]], [[Cīrihe]], [[Berlīne]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]]
|       darbības_gadi = 1886 - 1919
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Roza Luksemburga''' ({{val|de|Rosa Luxemburg}}, {{val|pl|Róża Luksemburg}}; dzimusi {{dat|1871|03|05}} kā Rozālija Luksemburga (''Rosalia Luxemburg''); mirusi {{dat|1919|01|15}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes kreisi noskaņota [[Krievija]]s ([[Polija]]s) un [[Vācija]]s [[marksisms|marksisma]] teorētiķe un politiskā darbiniece. Darbojusies šādās politiskajās partijās - [[Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātija|Polijas un Lietuvas karalistes sociāldemokrātijā]] (''Socjaldemokracja Królestwa Polskiego i Litwy''), [[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Sozialdemokratische Partei Deutschlands'', SDPV), [[Neatkarīgā Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|Neatkarīgajā Vācijas Sociāldemokrātiskajā partijā]] (''Unabhängige Sozialdemokratische Partei Deutschlands'') un [[Vācijas Komunistiskā partija|Vācijas Komunistiskajā partijā]] (''Kommunistische Partei Deutschlands''). Nogalināta, apspiežot [[Spartaka līgas sacelšanās|Spartaka līgas sacelšanos]] [[Berlīne|Berlīnē]] 1919. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Kazāka''' var būt:

sentences: {{cita nozīme|intonāciju zilbes līmenī|intonāciju teikuma līmenī|teikuma intonācija}}

sentences:
{{cita nozīme|bioloģijas terminu|Franca Kafkas noveli|Pārvērtība}}
 un līdz galam nepārveidojušos [[žoklis|žokli]]]]
'''Pārvēršanās''' jeb '''metamorfoze''' (no {{val|grc|μεταμόρφωσις}} (''metamórfōsis'') — 'pārvēršanās') ir dzīvo organismu pārvēršanās to attīstības laikā pēc dzimšanas, izšķilšanās no olas vai izdīgšanas no sēklas. Pārvēršanās visvairāk raksturīga [[augi]]em (lapu veidošanās no saknēm un stublājiem vai otrādāk), [[kukaiņi]]em (attīstība no [[kāpurs|kāpuriem]]) un [[abinieki]]em (attīstība no [[kurkulis|kurkuļiem]]).

sentences:
{{Infobox award
|name = Pulicera balva
|current_awards = 2024. gada Pulicera balva
|image = Pulitzer Prizes (medal).png
|imagesize =
|caption = Medaļas averss un reverss
|awarded_for = Excellence in [[newspaper journalism]], literary achievements, [[musical composition]]
|presenter = [[Kolumbijas Universitāte]]
|country = [[ASV]]
|year = 1917. gadā
|website = [http://www.pulitzer.org/ www.pulitzer.org]
}}

sentences:
individuālo simbolu rekonstrukcija]]
'''Ģerbonis''' ir simbolisks grafisks attēls vai reljefa atveidojums, kas apliecina ģerboņa nēsātāja piederību dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai, kuras simbols ir šis konkrētais ģerbonis, kuru nevar lietot neviens, kurš nav piederīgs šo ģerboni lietojošai dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai. Ģerboņa raksturojumu sniedz nevis tā pretskatā, bet gan no ģerboņa nēsātāja puses.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
]]
]]
'''Premjerministrs''' ir valsts [[izpildvara]]s [[valdības vadītājs]]. [[Parlamentārā demokrātija|Parlamentārās]] valstīs, arī [[Latvija|Latvijā]], premjerministra postenis parasti ir amats ar vislielāko varu, kurpretim [[prezidents|prezidenta]] vara ir visai ierobežota un tam piemīt pārsvarā reprezentatīvas funkcijas. Toties [[Prezidentālā republika|prezidentālās]] valstīs šāda amata nav, vai tam ir mazāka nozīme.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences: {{Grāmatas infokaste v2|name="Tumsas sirds"|attēls=Blackwood's Magazine - 1899 cover.jpg|att_izm=|image_caption="Tumsas sirds" pirmo reizi tika publicēts trīs daļās, ''Blackwood's Magazine'' žurnālā|author=[[Džozefs Konrads]]|title_orig=''Heart of Darkness''|translator=|illustrator=|cover_artist=|country={{vieta|Apvienotā Karaliste}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|series=|subject=|genre=novele|publisher=''Blackwood's Magazine''|pub_date=1899. gadā|izdota latviski=|media_type=drukāts izdevums|pages=|isbn=|oclc=|masa-izmērs=|preceded_by=|followed_by=}}'''"Tumsas sirds"''' ({{Val|en|Heart of Darkness}}) ir 1899. gada [[novele]], ko sarakstījis [[Poļi|poļu]]-[[Angļi|angļu]] rakstnieks [[Džozefs Konrads]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H8
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6 °C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09 °C)
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika
|        vietējais_nosaukums = {{val|ne| लोकतान्त्रिक गणतन्त्र नेपाल}}
''Loktāntrik Ganatantra Nepāl''
|           valsts_nosaukums = Nepāla
|           karoga_nosaukums = Nepālas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Nepal.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Nepālas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls =Emblem of Nepal.svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Sayaun Thunga Phool Ka|Sayaun Thunga Phulka]]''
|              kartes_attēls = Nepal_(orthographic_projection).svg
|             valsts_valodas = [[Nepāliešu valoda]]<ref>According to the [http://www.worldstatesmen.org/Nepal_Interim_Constitution2007.pdf Interim Constitution], Nepali is the country's only official language (article 5, point 2). Other languages spoken as the mother tongue in Nepal are the national languages (article 5, point 1). According to article 5, point 3, all languages are accepted as official languages at the regional level. Today's more than 90% people speak Nepali as a first language.</ref>
|              galvaspilsēta = [[Katmandu]]
| latd=27 |latm=42 |latNS=N |longd=85 |longm=19 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Rāms Candra Paudels]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Puspa Kamals Dāhāls]]
|                platība_km2 = 147 181
|              platība_rangs = 95.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = |    iedzīvotāju_skaita_gads = |   iedzīvotāju_skaits_rangs =
| population_census = 26 494 504<ref name=pre-cen>{{Tīmekļa atsauce |title=National Population and Housing Census 2011 (National Report) |url=http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |publisher=Central Bureau of Statistics (Nepal) |accessdate=26 November 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130418041642/http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |archivedate={{dat|2013|04|18||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 180
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 62.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$40 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=46&pr.y=13&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=558&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Nepal |publisher=International Monetary Fund |accessdate=20 April 2012}}</ref>}}
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1400<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal = {{nowrap|$17,921 miljardi<ref name=imf2/>}}
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2012
| GDP_nominal_per_capita = $623 624<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                  Gini_gads = 2003–2004
| Gini_change =
|                       Gini = 47,2
| Gini_ref =
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
| HDI_change = increase
|                        HDI = 0,458
| HDI_ref = <ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Tables.pdf |title=Human Development Report 2011. Human development index trends: Table G |publisher=The United Nations |accessdate=5 November 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 157.
| FSI = 9300,6 {{samazinājās}} -19
| FSI_year = 2007
| FSI_rank = 1.
| FSI_category = Alert
|       neatkarības_iegūšana = Apvienošanās
|       neatkarības_notikums = Pasludināta karaliste
|         neatkarības_datums = 1768. gada 21. decembris
|      neatkarības_notikums2 = Pasludināta valsts
|        neatkarības_datums2 = 2007. gada 15. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Pasludināta republika
|        neatkarības_datums3 = 2008. gada 28. maijs
|                     valūta = [[Nepālas rūpija]]
|               valūtas_kods = NPR
|                 laika_zona = [[Nepal Time|NPT]]
|                 utc_offset = +5:45
| DST_note = nav
| drives_on = left
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 977
|                     domēns = [[.np]]
[[.नेपाल]]
}}
'''Nepāla''' ({{val|ne|नेपाल}}), oficiāli '''Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika''', ir valsts [[Āzija]]s dienvidu daļā, pasaules jaunākā [[republika]]. Tā robežojas ar [[Indija|Indiju]] dienvidos, austrumos, rietumos un [[Ķīna|Ķīnu]] ziemeļos. Ar 147 181 kvadrātkilometru platību un iedzīvotāju skaitu aptuveni 30 miljoniem, Nepāla ir pasaules 93. lielākā valsts<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html | title = The World Factbook : Rank order population | publisher = CIA | language = angliski | access-date = {{dat|2009|11|08||bez}} | archive-date = {{dat|2014|02|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20140209041128/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html }}</ref> un 41. apdzīvotākā valsts. Nepālas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Katmandu]].

sentences:
]]
'''Telesakari''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://termini.lza.lv/article.php?id=78 | title= Telekomunikāciju aizstās jaunvārds telesakari | author= Valentīna Skujiņa | publisher= «Terminoloģijas Jaunumi» | date= 15.01.2003}}</ref> '''telekomunikācija''' jeb '''tālsakari''' ir [[informācija]]s sūtīšana attālumā, izmantojot kādu informācijas nesēju. Mūsdienās informācijas pārraidi veic [[elektrība|elektriskas]] vai [[optika|optiskas]] ierīces, kas nodrošina signālu noraidīšanu salīdzinoši lielā ātrumā, lielos attālumos un lielā apjomā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ignācijs no Lojolas
|     vārds_orig = ''Ignatius de Loyola''
|         attēls = Ignatius Loyola.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1491]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Lojola
([[Aspeitija]], [[Gipuskoja]], [[Basku Zeme]], {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1556
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]
([[Lacio]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, vēlāk garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Labošanas konflikts''' ir situācija, kad viens dalībnieks atver labošanai kādu rakstu, izdara tur izmaiņas, bet pa to laiku kāds cits dalībnieks to pašu rakstu ir atvēris labošanai, labojis un saglabājis izmaiņas. Tad, kad pirmais dalībnieks mēģina saglabāt savus labojumus, parādās divi logi, kur vienā ir labojumu konflikta dēļ nesaglabātās izmaiņas un otrā — raksta pašreizējā versija (otrā dalībnieka labojumu rezultāts). Šīs versijas tad ir jāmēģina apvienot.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #40A36D
| nos     = FK Varakļāni
| logo    =
| pilns   = Futbola klubs "Varakļāni"
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Varakļāni}}
| stad    = [[Varakļānu vidusskolas stadions]]
| prez    = {{flaga|Latvija}} [[Rinalds Zeps]]
| tren    = {{flaga|Latvija}} [[Juris Daleckis]]
| līga    = [[Latvijas futbola 3. līga|3. līga]]
| sez     = [[2020. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2020.]]
| poz     = 2. vieta
| mediji  = [https://www.instagram.com/fkvaraklani/ Instagram] [https://www.facebook.com/varaklanusports/ Facebook]
|leftarm1=000000|body1=000000|rightarm1=000000|shorts1=000000|socks1=000000
}}
'''FK Varakļāni''' ir [[Latvija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Varakļāni]]em, kas pašlaik spēlē [[Latvijas futbola 3. līga|Latvijas 3. līgā]]. [[FK Varakļāni]] aizvadījuši vairākas sezonas [[Madonas novada telpu futbola čempionāts|Madonas novada telpu futbola čempionātā]] un sākot no 2020. gada startē [[Latvijas futbola 3. līga|Latvijas futbola 3. līgā]], Ziemeļaustrumu reģionā. Futbola klubā galvenokārt spēlē vietējie Varakļānu spēlētāji, ar papildinājumiem no blakus novadiem. Kluba spēles kreklu aizmugures apakšdaļā ir redzami vārdi [[latgaliešu valoda|Latgaliešu valodā]] — ''Celīs brōl'' (Celies, brāli).

sentences: '''Simacjaņs''', arī '''Sima Cjaņs''' ({{val-zh|司马迁}}, {{zh-p|Sīmǎ Qiān}}; dzimis apt. 145. g.p.m.ē., miris 90. g.p.m.ē.) - vēsturnieks, rakstnieks, astronoms [[Haņu dinastija|Haņ impērijā]], [[Imperators|imperatora]] Vu (武帝 - ''Wǔdì'') galmā.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Uzbrukums Nicā 2016. gadā
| attēls            = 2016 Nice attack.png
| attēla_apraksts   = Bulela veiktais ceļš
| vieta             = [[Anglijas promenāde]], [[Nica]], {{FRA}}
| koordinātas       = {{coord|43.6936|7.2557|region:FR-06_type:event|display=inline,title}}
| datums            = 2016. gada 14. jūlijs
| laiks             = 22:30–22:35
| laika_josla       = [[Central European Summer Time|CEST]]
| veids             = [[Transporta tarāns]]
| bojā_gājušie      = 87 (ieskaitot uzbrucēju)<ref>https://bnonews.com/index.php/2016/08/death-toll-from-france-truck-attack-rises-to-85/</ref>
| ievainotie        = 434
| izraisītāji       = Muhameds Lauežs Bulels
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = [[Renault Midlum]] kravas automašīna,  7.65mm pistole<ref>https://web.archive.org/web/20160720211838/http://www.nytimes.com/live/truck-plows-into-crowd-in-nice-france/police-find-cache-of-weapons-inside-truck/</ref>
| dalībnieku_skaits = 1
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Erki Nols
 |          attēls = IRL Erki Nool.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Erki Nols 2011. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1970|6|25}}
 |         dz_viet = [[Veru]], [[Igaunijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 4 ([[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a = 5 (1995, 1997, 1999, 2001, 2003)
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |            balv = [[Igaunijas gada sportists]] (1996-1998, 2000)
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
{{cita nozīme|bērniem, kuriem ir miruši vecāki|amerikāņu trilleri un šausmu filmu|Bārene (filma)}}
 glezna ''Bāreņi'' (1885. gads)]]
'''Bārenis''' ir bērns, kura vecāki ir [[Nāve|miruši]] vai ir atzīti par mirušiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=49096|title=Bērnu tiesību aizsardzības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-09-06|language=lv}}</ref> Latviešu valodā bāreņi tiek dēvēti arī par '''sērdieņiem''' un '''bārabērniem'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%93rdienis:1|title=sērdienis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-06}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/b%C4%81rab%C4%93rns:1|title=bārabērns {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-06}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lodes pār Brodveju
| operators =
| attēls = Bullets over Broadway movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents =
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Daglass Makgrats]]
| aktieri = * [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Hārvijs Fairstīns]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Robs Rainers]]
* [[Dženifera Tillija]]
* [[Treisija Ulmana]]
* [[Džo Viterelli]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Daiena Vīsta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bullets Over Broadway''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|9|4|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lodes pār Brodveju"''' ({{Val|en|Bullets Over Broadway}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džims Brodbents]], [[Džons Kjūsaks]], [[Hārvijs Fairstīns]], [[Čezs Palminteri]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Robs Rainers]], [[Dženifera Tillija]], [[Treisija Ulmana]], [[Džo Viterelli]], [[Džeks Vordens]] un [[Daiena Vīsta]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Denali
| Nosaukums2       = ''Denali''
| Photo            = Denali Mt McKinley.jpg
| Augstums         = 6194
| karte            = Aļaska
| latd= 63 |latm= 04 |lats= 10 |latNS= N
| longd= 151|longm= 00 |longs= 27 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda      = [[Aļaskas grēda]]
}}
'''Denali''' (no 1917. līdz 2015. gadam zināms kā '''Makinlija kalns''' ({{val|en|Mount McKinley}})), ir augstākais [[kalns]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Denali  virsotne atrodas 6194 [[metrs|metrus]] virs jūras līmeņa. Izvietojies [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Aļaska]]s štatā, [[Aļaskas grēda]]s vidusdaļā, Denali nacionālajā parkā.

sentences:
[[Kategorija:Dabas stihijas]]
[[Kategorija:Hidroloģija]]
[[Kategorija:Ūdens]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Filipendula vulgaris - inflorescence - Kulna.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Rosales
| rinda_lv =Rožu rinda
| dzimta =Rosaceae
| dzimta_lv =Rožu dzimta
| ģints =Filipendula
| ģints_lv =Vīgriezes
| suga =F. vulgaris
| suga_lv =Lielziedu vīgrieze
| binomial=Filipendula vulgaris
|autors =Moench
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Macropus agilis - 02.jpg
| att_nosaukums =[[Smilšu valabijs]] (''Macropus agilis'')
| att_izmērs=220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| iedalījums=
* [[Ķengurveidīgie]] (''Macropodiformes'')
* [[Posumi]] (''Phalangeriformes'')
* [[Vombatveidīgie]] (''Vombatiformes'')
| binomial=Diprotodontia <small>([[Richard Owen|Owen]], 1866)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: Par '''psihedēlisko pieredzi''' modernajā [[psihofarmakoloģija]]s zinātnē un dažādos filozofiskos, psiholoģiskos, neiroloģiskos un reliģiskos diskursos dēvē [[mainīgie apziņas stāvokļi|apziņas stāvokli]], ko izraisa daudzi [[halucinogēni]] un [[empatogēni]], ir īpaši [[psihedēliskie halucinogēni|psihedēliskās vielas]].

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ņūhempšīra
New Hampshire
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Konkorda (Ņūhempšīra)|Konkorda]]
| pilsēta = [[Mančestra (Ņūhempšīra)|Mančestra]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[21. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = NH N.H. US-NH
| mājaslapa = [http://www.nh.gov www.nh.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 1 314 895
| iedzīvotājiV = 41
| iedzblīvums = 53,20
| iedzblīvumsV = 20
| ieņēmumi = 57 352
| ieņēmumiV = 1
| rase = baltie - 96,97%
melnie - 1,29%
| reliģija = [[protestanti]] - 43%
[[katoļi]] - 35%
nereliģiozi - 19%
| platība = 24 239
| platībaV = 46
| garums = 305
| platums = 110
| ūdens = 3,4
| augstums = Vašingtona kalns, 1 917
| Vaugstums = 305
| Zaugstums = 0
}}'''Ņūhempšīra''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas [[Jaunanglija]]s reģionā. Štats ir nosaukts pēc [[Anglija]]s [[Anglijas administratīvais iedalījums|ceremoniālās grāfistes]] [[Hempšīra]]s nosaukuma. Tā robežojas ar [[Masačūsetsa|Masačūsetsu]] dienvidos, [[Vērmonta|Vērmontu]] rietumos, [[Meina|Meinu]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] austrumos un ar [[Kanāda]]s provinci [[Kvebeka|Kvebeku]] ziemeļos. Ņūhempšīras [[galvaspilsēta]] ir [[Konkorda (Ņūhempšīra)|Konkorda]].

sentences:
{{Pārvietot|Oškārs Niemajers}}
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Oskars Nīmeiers
 |           image = Oscarniemeyer.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Oskars Nīmeiers 1950. gados
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1907|12|15}}
 |        location = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2012|12|5|1907|12|15}}
 |      deathplace = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |          places =
 |     nationality = Brazīlietis
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Oskars Nīmeiers''' (''Oscar Ribeiro de Almeida Niemeyer Soares Filho''; dzimis {{dat|1907|12|15}}, miris {{dat|2012|12|5}}) bija brazīliešu [[arhitekts]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavas
| operators =
| attēls = The Killers (1964 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| producents = Dons Sīgels
| scenārijs = [[Džīns L. Kūns]]
| aktieri = * [[Lī Mārvins]]
* [[Endžija Dikinsone]]
* [[Džons Kasavetiss]]
* [[Ronalds Reigans]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''The Killers''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1964|7|7}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavas"''' ({{Val|en|The Killers}}) ir 1964. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lī Mārvins]], [[Endžija Dikinsone]], [[Džons Kasavetiss]] un [[Ronalds Reigans]], kas bija viņa pēdējā kino loma pirms pievēršanās politikai. Filma balstīta uz [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]] tāda paša nosaukuma 1927. gada īso stāstu, un tā ir otrā stāsta adaptācija pēc [[Slepkavas (1946. gada filma)|1946. gada versijas]].

sentences: '''Imidakloprīds''' ir sistēmisks [[Insekticīdi|insekticīds]], kas darbojas kā [[Kukaiņi|kukaiņu]] [[neirotoksīns]] un pieder [[Neonikotinoīdi|neonikotinoīdu]] ķīmiskai klasei. Neonikotinoīdi iedarbojas uz kukaiņu [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]] un ļoti maztoksiski ietekmē [[Zīdītāji|zīdītājus]]. Imidakloprīds bloķē ķīmiskās mijiedarbības kukaiņu nervu sistēmā. Tas tieši bloķē [[Nikotīna acetilholīna receptori|nikotīna acetilholīna receptorus]]. Bloķējot šos receptorus, imidakloprīds kavē [[acetilholīns|acetilholīna]] izdalīšanos sūtāmo [[Nervu impulss|nervu impulsu]] laikā starp [[Nervgals|nervgaliem]], rezultātā kukainis tiek [[Paralīze|paralizēts]] un mirst. Imidakloprīds ir efektīvs, ja trāpa uz kukaiņa ķermeņa vai iekļūst iekšā barošanās laikā.<ref name="orst"/>

sentences: '''Angļu parks''' ({{val|de|Englischer Garten}}) [[Minhene|Minhenē]] ir viens no lielākajiem pilsētas [[parks|parkiem]] pasaulē. Tas aizņem vairāk nekā 3,7 [[kvadrātkilometrs|km²]] lielu platību, bet parka garums ir 5,5 [[kilometrs|kilometri]] (no Minhenes centra līdz pat pilsētas ziemeļu nomalei). Parks tika izveidots [[1792]]. gadā. To izveidoja dārzu arhitekts [[Frīdrihs Ludvigs Škels]]. Savu nosaukumu parks ir ieguvis tādēļ, ka parks tika izveidots angļu ainavu parku stilā, t.i., maksimāli tiecoties uz [[daba|dabiskumu]]. Angļu parks bija viens no pirmajiem parkiem Eiropā, kas bija pieejams visām ļaužu masām.

sentences: {{Commonscat|Education in Austria|Izglītība Austrijā}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Kalifāts''', arī '''halifāts''' ({{val|ar|خلافة}} - ''khilāfah'') ir [[islāms|islāma]] valstu pārvaldes iekārta, kas apvieno vienotā politiskā sistēmā [[musulmaņi|musulmaņus]], neskatoties uz viņu atšķirīgajiem uzskatiem [[teoloģija|teoloģijā]]. Kalifāta augstākais vadītājs (valsts galva) ir [[kalifs]], kas ir islāma pravieša [[Muhameds|Muhameda]] politiskās (nevis reliģiskās) varas mantinieks.<ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=The Abbasid Caliphate: a history|publisher=Cambridge University Press|date=2021|location=Cambridge New York, NY Port Melbourne, VIC New Delhi Singapore|isbn=978-1-107-18324-7|first=Tayeb|last=El-Hibri}}</ref> Pēc Muhameda līdz [[1924]]. gadam pastāvēja vairāku veidu un tautu kalifāti ar dažādiem valsts iekārtas paveidiem.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/caliph|title=Caliph {{!}} Definition & History {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Amūra
| citvalsts          = Krievija
| citnosaukums       = Amūra
| citvaloda          = ru
| citvaloriģin       = Амур
| citvalsts1          = Ķīna
| citnosaukums1       = Heilundzjana
| citvaloda1          = zh
| citvaloriģin1       = 黑龙江
| attēls   = Amurbridge2.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Amur watershed.png
| kartes_paraksts   = Amūras baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 2824 (4359 ar [[Onona|Ononu]])
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1930
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 1930
| caurtece          = 11 400
| gada_notece       =
| baseins           = 1 855 000
| baseins_latvijā   =
| izteka             =
| ieteka             = [[Ohotskas jūra]], Sahalīnas līcis
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
{{CHN}}
{{MGL}}
| pietekas      = [[Zeja (upe)|Zeja]], [[Usuri]], [[Bureja]], [[Sungari]], [[Amguņa]], [[Aņuja]], [[Tunguska]]
}}
|
'''Amūra''' ({{val|ru|Амур}}) vai '''Heilundzjana''' ({{val|zh|黑龙江}}, ''Hēilóng Jiāng'') ir [[upe]] [[Krievija|Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]]. Izveidojas satekot [[Šilka]]i un [[Arguņa]]i. Galvenās pietekas ir [[Zeja (upe)|Zeja]], [[Usuri]], [[Bureja]], [[Sungari]], [[Amguņa]], [[Aņuja]], [[Tunguska]]. Lielākās pilsētas upes krastos ir [[Amurska]], [[Blagoveščenska (Amūras apgabals)|Blagoveščenska]], [[Habarovska]], [[Komsomoļska pie Amūras]], [[Nikolajevska pie Amūras]], [[Heihe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Upurējot bandinieku
 | oriģinālnos = ''Pawn Sacrifice''
 |      attēls = UpurejotBandinieku.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Edvards Cviks]]
 |  producents =
* [[Tobijs Magvairs]]
* Edvards Cviks
* [[Geila Kaca]]
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
* [[Lilija Reiba]]
* [[Robina Veigerta]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gail Katz Productions]]''
* ''[[MICA Entertainment]]''
* ''[[Material Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|9|16|ASV|2015|9|25|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014|title=Pawn Sacrifice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2017|07|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170717160141/http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pawnsacrifice.htm|title=Pawn Sacrifice (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Upurējot bandinieku"''' ({{val|en|Pawn Sacrifice}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Tobijs Magvairs]], [[Pīters Sarsgārds]], [[Līvs Šreibers]], [[Maikls Stūlbargs]], [[Lilija Reiba]] un [[Robina Veigerta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra]]
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra|manga]]
[[Kategorija:Manga]]

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Redvudas nacionālais parks
''Redwood National Park''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{{Image label begin
| image = US Locator Blank.svg
| width = 275px
| float=none}}
{{Image label|x=-10.0|y=-66.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Redvudas nacionālā parka atrašanās vieta
ASV teritorijā norādīta ar sarkano punktu
|-
| width=40% | '''Dibināts''' || {{dat|1968|1|1}}
|-
| '''Atrašānās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kalifornija]]s štats
|-
| '''Tuvākā pilsēta''' || [[Krescenta]]
|-
| '''Platība''' || 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Apmeklētāji''' || 391 282 gadā (2004. gadā)
|}
{{infokaste+}}
'''Redvudas nacionālais parks''' ({{val|en|Redwood National Park}}) atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pie [[Kalifornija]]s ziemeļu krasta. Parka teritorijas kopējā platība ir 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]. Tā teritorija plešas divos Kalifornijas apgabalos: [[Delnortes apgabals|Delnortes]] un [[Humbolta apgabals|Humbolta]].
Tuvākā pilsēta ir ''Krescen''. Parku klāj Sarkano sekvoju koku mežs. Jūras un zemes dzīve ir tikpat ievērojama, it īpaši jūras lauvas, kailie ērgļi un Kalifornijas apdraudētie brūnie pelikāni.
1850. gados Redvudas mežs aptvēra vairāk nekā 2 000 000 akrus (8100 km²) Kalifornijas piekrastē. Ziemeļu daļā sākotnēji dzīvoja indiāņi. Redvudas nacionālais parks tika izveidots 1968. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera peregrina.jpg
|       att_izmērs =225px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. peregrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera peregrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Skūgširkogordena
| native_name = ''Skogskyrkogården''
| image       = Skogskyrk Grav 2006.jpg
| imagesize   = 250
| caption     = Kapavietas
| established = 1920
| country     =
| location    = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| map_type            = Stokholma
| latd  = 59 | latm  = 16 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 18 | longm =  5 | longs = 58 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        =
| graves      = 100 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     = {{URL|http://www.skogskyrkogarden.se/}}
| findagrave  =
| political   =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/558 558]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{SWE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Zviedrija
|  valsts2 = Zviedrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&anlaggningId=21300000004811 21300000004811]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Skūgširkogordena''', '''Stokholmas Meža kapi''' ({{val|sv|Skogskyrkogården}} — ‘meža kapsēta’) ir [[kapsēta]] [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Tās arhitektūrā vērojama pāreja no ziemeļu klasicisma uz [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālismu]]. Arhitekti: [[Gunnars Asplunds]] un Sīgurds Leverencs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' gongylodes
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = GreenKohlrabi.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' gongylodes
|        pasuga_lv = Kolrābis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Diokletiāna pils
 |      native_name = ''Dioklecijanova palača''
 |     native_name2 =
 |     native_name3 =
 |       other_name =
 |            image = Peristyle, Split 3.JPG
 |       image_size =
 |          caption =
 |      pushpin_map =
 |      map_caption =
 |   pushpin_relief =
 |         map_size =
 |        map_label =
 | latd  = 43 | latm  = 30 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 16 | longm = 26 | longs = 24 | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Horvātija|Splita}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |        elevation =
 |           height =
 |  beginning_label =
 |   beginning_date =
 |           formed =
 |          founded =
 |          founder =
 |            built = 295—305
 |        built_for =
 |       demolished =
 |          rebuilt =
 |         restored =
 |      restored_by =
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/97 97]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CRO}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Diokletiāna pils''' ({{val|hr|Dioklecijanova palača}}) ir sena pils [[Splita|Splitā]], [[Horvātija|Horvātijā]], kas uzcelta pēc [[Romas impērija]]s imperatora [[Diokletiāns|Diokletiāna]] rīkojuma 4. gadsimta sākumā. Mūsdienās veido Splitas centru.

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences: '''Boulings''' (no {{val|en|bowling}} — 'ripināšana') ir [[sporta veids]], kurā spēlētājs [[ķegļi|ķegļu]] virzienā ripina vai met boulinga bumbu celiņā. [[Spēle|Spēlē]] uzvar tas spēlētājs, kurš gūst visvairāk punktu, ko var iegūt, nogāžot ķegļus. Ir dažādi punktu iegūšanas veidi, par kuriem ir atšķirīgs punktu skaits. [[Straiks]] tiek iegūts tad, kad ar pirmo bumbas metienu tiek nogāzti visi ķegļi, bet ''spare'' — kad ar otro bumbas metienu tiek nogāzti visi atlikušie ķegļi. Maksimālais iegūstamais punktu skaits ir 300, ko spēlētājs saņem veicot 12 straikus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.banwellbowlsclub.com/history.html|title=History of Bowls|publisher=|accessdate=24 January 2016}}</ref>

sentences:
'''Pasaules čempionāts bendijā''' ir ikgadējs [[bendijs|bendija]] turnīrs starp valstu izlasēm, ko rīko [[Starptautiskā Bendija federācija]].
== Vēsture ==
Lai gan bendijs tiek spēlēts kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]], Pasaules čempionāts vīriešiem pirmo reizi notika [[1957]]. gadā, bet sievietēm tikai [[2004]]. gadā. Bendija turnīrs notika kā [[demonstrācijas sports]] [[1952. gada ziemas olimpiskās spēles|1952. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]], un kā demonstrācijas sports tas tiks rādīts arī [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs]]. No [[1961]]. gada līdz [[2003]]. gadam Pasaules čempionāts vīriešiem notika reizi divos gados, taču kopš tā laika tas tiek spēlēts katru gadu.
== Dalībvalstis ==
=== Vīriešiem ===

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate (1962 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiskais trilleris, ''neo-noir''
| režisors = [[Džons Frankenheimers]]
| producents = * [[Džordžs Akselrods]]
* Džons Frankenheimers
| scenārijs = Džordžs Akselrods
| aktieri = * [[Frenks Sinatra]]
* [[Lorenss Hārvijs]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Andžela Lensberija]]
* [[Henrijs Silva]]
* [[Džeimss Gregorijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''M.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|10|24}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manchurian-Candidate-The#tab=summary|title=The Manchurian Candidate (1962) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|1|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 1962. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Frankenheimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frenks Sinatra]], [[Lorenss Hārvijs]], [[Dženeta Lī]], [[Andžela Lensberija]], [[Henrijs Silva]] un [[Džeimss Gregorijs]]. Filma balstīta uz Ričarda Kondona 1959. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: {{Commonscat|Unsaturated fatty acids|Nepiesātinātās taukskābes}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lepus europaeus (Causse Méjean, Lozère)-cropped.jpg
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|          suga = Lepus europaeus
|       suga_lv = Pelēkais zaķis
|      binomial = Lepus europaeus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1778)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|#A52A2A|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          =Bristol.zoo.livfruitbat.arp.jpg
| att_nosaukums   = Livingstona augļēdājsikspārnis [[Bristoles zoodārzs|Bristoles zoodārzā]]
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| virsklase       =
| virsklase_lv    =
| infraklase      =
| infraklase_lv   =
| virskārta       =
| virskārta_lv    =
| kārta           = Chiroptera
| kārta_lv        = Sikspārņi
| apakškārta      = Megachiroptera
| apakškārta_lv   = Dižsikspārņi
| infrakārta      =
| infrakārta_lv   =
| virsdzimta      =
| virsdzimta_lv   =
| dzimta          = Pteropodidae
| dzimta_lv       = Augļēdājsikspārņi
| apakšdzimta     = Pteropodinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints           = Pteropus
| ģints_lv        =
| suga            = Pteropus
| suga_lv         = Livingstona augļēdājsikspārnis
| binomial        = Pteropus livingstonii, <small>([[Džons Edvards Grejs|Gray]]), 1866)</small>
| izplatība       =
| kategorijas = nē
| sinonīmi=
* ''Pteropus livingstonei''
}}
'''Livingstona augļēdājsikspārnis''' jeb '''Livingstona augļsikspārnis''' (''Pteropus livingstonii'') ir apdraudēta<ref name="Sarkanā Grāmata"/> [[augļēdājsikspārņu dzimta]]s<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=631635 Integrated Taxonomic Information System]</ref> [[suga]], kas dzīvo [[Komoras|Komoru]] salās [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences: '''Līveni''' ({{val|de|Lieven}}; {{val|sv|Liewen}}), līdz 17. gadsimtam '''Līves''' (''Live''), ir viena no vecākajām un pazīstamākajām [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtām, kurai pieder vairāki ievērojami valstsvīri, karavīri, diplomāti un politiķi.

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Cīrulīšu bezdibenis
| photo = Cīrulīšu bezdibenis.jpg
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Latvija
| relief = jā
| location = {{vieta|Latvija|Cēsis|Cīrulīši|3s=Cīrulīši (Cēsis)}}
| lat_d = 57| lat_m = 18 |lat_s = 05 | lat_NS = N
| long_d = 25| long_m = 13 | long_s = 51 | long_EW = E
| depth = 6 m
| width = 12—15 m
| height_variation = 7 m
| altitude =
| discovery =
| geology = Sufozija
| entrance_count = 1
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = Apgrūtināta
| visitors =
| features =
| website =
}}
'''Cīrulīšu bezdibenis''' jeb '''Cīrulīšu ala'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vietas.lv/objekts/cirulisu_ala/|title=Cīrulīšu ala :: Cīrulīši , Cēsis , Cēsu nov., Vidzemes reģ. :: Vietas.lv|website=Vietas.lv - Latvijas ceļvedis, Latvijas karte, pilsētas, rajoni, tūrisma un citi interesanti objekti, pasākumi|access-date=2021-02-11}}</ref> ir [[sufozija]]s ala, kas atrodas [[Cīrulīši (Cēsis)|Cīrulīšu apkaimē]], [[Cēsis|Cēsīs]]. Ala atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas Nacionālā parka]] teritorijā un ir viens no Cīrulīšu dabas taku apskates objektiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Līvbērzes pagasts
| karte             = Līvbērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Līvbērzes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Līvbērzes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Līvbērze
| platība           = 146,44
| iedzīvotāji       = 2392<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2392 / 146.44 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.livberze.lv
}}

sentences: '''Bieriņu muiža''' jeb '''Bieriņmuiža''' ({{val|de|Lindenruh}}) bija muižiņas ēka [[Rīga]]s [[Bieriņi|Bieriņu apkaimē]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], starp [[Petriņciems|Petriņciemu]], [[Ozolciems|Ozolciemu]] un [[Lindes ciems|Lindes ciemu]], tagad [[Kantora iela (Rīga)|Kantora iela]] 10, [[Mārupīte]]s krastā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Jans Berhmans
|      dzimšanas datums = {{dat|1599|3|13|N|bez}}
|          nāves datums = {{dat|1621|8|13|N|bez}}
|        piemiņas diena = {{dat||11|26|N|bez}}
|                  godā = [[Romas katoļu baznīca]]
|                attēls = Giovanni berchmans.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Flāmu Brabante]], {{vieta|Beļģija}}
|           nāves vieta = [[Roma]], [[Svētā Romas impērija|Vācu nācijas svētā Romas impērija]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = Svētā Ignācija baznīca, [[Roma]] {{ITA}}
|             nosaukums = jezuīts
| beatifikācijas datums = [[1865]].
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis = [[Pijs IX]]
|  kanonizācijas datums = {{dat|1888|1|15|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis = [[Leons XIII]]
|               simboli =
|            aizbildnis = [[ministrants|ministranti]], studenti
|            svētvietas = Svētā Ignācija baznīca [[Roma]], {{ITA}}
|                strīdi =
}}
'''Jans Berhmans''' ({{val-nl|Jan Berchmans}}), dzimis [[1599]]. gada 13. martā, miris [[1621]]. gada 13. augustā, bija jezuīts un kopš 1888. gada kanonizācijas - [[Romas katoļu baznīca|katoļu]] svētais. Viņš ir arī studentu un [[ministrants|ministrantu]] aizbildnis. Miris pavisam jauns - 22 gadu vecumā, bet jau savas dzīves laikā sasniedza svētumu.
Bija pazīstams ar savu dievbijību un pazemību.
== Biogrāfija ==
===Bērnība===
Jans Berhmans piedzima katoļticīgā piecu bērnu ģimenē, [[Flāmu Brabante|Flāmu Brabantes provincē]], [[Beļģija|Beļģijā]], toreiz. ''Diestā''. Jau bērnībā Janam bija tādas rakstura īpašības kā sirsnībā, laipnība, atvērtība un dzīvesprieks, kas bija par iemeslu tam, ka ar viņu gribēja draudzēties vienaudži. Krietno tikumu dēļ viņam vēlējās līdzināties arī draugi. No citiem bērniem Jans atšķīrās ar savu dievbijību. Kad zēnam vēl nebija septiņi gadi, viņam jau bija izveidojies ieradums rītos agri celties un kā [[ministrants|ministrantam]] piekalpot divās vai trīs [[Svētā Mise|Svētajās Misēs]]. Viņš ar īpašu uzmanību klausījās svētdienas sprediķi un regulāri devās svētceļojumā uz Šerpenhēveles svētnīcu, kas atradās dažu jūdžu attālumā no viņa dzimtās pilsētas lūdzoties [[Rožukronis|Rožukroni]] un iegrimstot apcerē.

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Seneka Jaunākais
|     vārds_orig    = ''Seneca minor''
|         attēls    =Duble_herma_of_Socrates_and_Seneca_Antikensammlung_Berlin_07.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[4 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    = [[65]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = pie [[Roma]]s, [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    = [[traģēdija]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = Mēdeja (''Medea'')
|    ietekmējies    = [[Eiripīds]], [[Vergīlijs]], [[Ovidijs]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Pjērs Korneijs]], [[Žans Rasins]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Meina
| official_name             = ''Maine''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Bass harbor head light 20041002 123635 1.1504x1000.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Basas bāka Akādijas Nacionālajā parkā
| image_flag              = Flag of Maine.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Maine.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Pine Tree State'' (‘Priežu štats’)
| motto                   = ''Dirigo'' (‘Vadu’)
| anthem                  =
| capital                 = [[Ogasta]]
| largest_city            = [[Portlenda (Meina)|Portlenda]]
| official_language       = nav
| spoken_language         =
| image_map               = Maine in United States.svg
| map_caption             = Meinas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = Džaneta Treftona Millsa
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 91646
| area_land_km2           = 79274
| area_water_km2          = 12372
| area_water_percent      = 13,5
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Katadina kalns]], 1606
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1329923
| population_as_of        = 2016. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 94,8%
melnie - 1,2%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 37%
[[katoļi]] - 21%
nereliģiozi - 31%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.maine.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
|              title = Rolanda statuja
| painting_alignment =
|   other_language_1 =
|      other_title_1 =
|              image = Iglesia de San Pedro, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 25.JPG
|      image_upright =
|                alt =
|            caption =
|             artist = [[Augusts Francs Folcs|Augusts Folcs]]
|               year = 1896
|    completion_date =
|               type = [[skulptūra]]
|           material = [[smilšakmens]]
|            subject =
|         dimensions =
|          condition =
|               city = [[Rīga]]
|             museum = [[Rīgas Svētā Pētera baznīca]]
|          accession =
|            website = <!-- Official webpage/site only: {{URL|example.com}} -->
}}
'''Rolanda statuja''' atrodas [[Rīga]]s pilsētas vēsturiskajā centrā, [[Vecrīga|Vecrīgā]], [[Rātslaukums (Rīga)|Rātslaukumā]]. Tēlnieka [[Augusts Francs Folcs|Augusta Folca]] veidotā 6,3 m augstā [[skulptūra]] "Rīgas Rolands" (''Rigaer Roland'') uz granīta postamenta tika uzstādīta 1896. gadā.<ref name="Fil">{{Grāmatas atsauce|title=Rīga tête-à-tête|last=Fil|first=Olga|publisher=Beaux-Arts|year=2017|isbn=978-993-48690-1-3|location=Rīga|pages=135-137}}</ref> Tās skices autors ir [[arhitekts]] [[Vilhelms Neimanis]], viens no tā laika vadošajiem [[eklektika (arhitektūra)|eklektikas arhitektūras]] un [[arheoloģija]]s ekspertiem, [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Latvijas Nacionālā mākslas muzeja]] pirmais direktors. Skulptūra izgatavota no [[Silēzija]]s [[smilšakmens]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Die Nemertinen des Golfes von Neapel (Plate 2) (8539762724).jpg
| att_nosaukums = Dažādi nemertīntārpi.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Nemertea
| tips_lv =Nemertīntārpi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Anopla}}
* {{TaksoSaite|Enopla}}
| kategorijas = nē
}}
'''Nemertīntārpi''' jeb '''nemertīnas''' (''Nemertea'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]]. Tie ir lentveidīgi tārpi, kas lielos daudzumos izdala [[gļotas]] un praktiski ir bez redzamiem ārējiem orgāniem. Sugu lielākā daļa ir jūras [[bentoss|bentosa]] organismi, kaut arī nelielā daudzumā ir zināmi [[jūra]]s pelaģiskās, [[saldūdens]] un pat [[sauszeme]]s mitrās vietās mītošas sugas. Nemertīntārpu lielākā daļa ir plēsēji, taču ir arī [[maitēdāji]]. Ir zināmi arī [[gliemji|gliemju]] mantijas dobuma [[komensāļi]]. Ir aprakstītas ap 1000 sugām no 250 ģintīm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences:
(gaišs disks ap Sauli)]]
'''Spalvu slāņmākoņi''' ''Cirrostratus'' (Cs) ir plāns [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš dažreiz ir pat grūti pamanāms un tas tikai dod debesīm gaišāku krāsu. Parasti tiem cauri spīd [[Saule]]. Šie mākoņi ir arī iemesls, kāpēc apkārt Saulei bieži vien ir gaiši, balti apļi. No Cs mākoņiem nelīst [[lietus]]. Tie atrodas līdz 6 km augstumā. Spalvu slāņmākoņi bieži vien vēsta par [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanos, tas nozīmē, ka tuvāko 24 stundu laikā sāks līt.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciemu|Roja (nozīmju atdalīšana)|Roja}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Roja
| settlement_type = lielciems
| image_skyline = Rojas osta 1999-07-17.jpg
| image_caption = Rojas osta
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Rojas pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1387
| established_title1 = Pilsētciemats no
| established_date1 = 1969
| established_title2 = Ciems no
| established_date2 = 1990
| area_total_km2 = 6,01
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = {{nepieciešama atsauce}}
| population_total = 2062
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 11
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 48
| longs = 38
| longEW = E
| elevation_m = 6
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3264
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Augusts Ekhardts
| vārds_orig = ''August Ottomar Eckhardt''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1868
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mācītājs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
 | width =  180
 | image1 = Rīgas Dabaspētnieku biedrības Ziņas.jpg
 | caption1 =
 | image2 = Rīgas Dabaspētnieku biedrības Ziņu otrā lpp.jpg
 | caption2 = Pirmais "Rīgas Dabaspētniecības biedrības Ziņu" izdevums ar sākotnējo biedru sarakstu.
}}

sentences: '''Orāls līdzskanis''' ir [[līdzskanis]], ko izrunā, gaisu no [[Plaušas|plaušām]] izlaižot caur muti, pretēji [[nazāls līdzskanis|nazālajiem līdzskaņiem]], kur gaisa plūsma tiek novirzīta caur [[deguns|degunu]]. Orāla līdzskaņa izrunāšanā liela nozīme ir visam mutes dobumam, gaisa plūsmas modificēšanā šai plūsmai plūstot caur to. Ar mēli un lūpām modificējot gaisa eju, tiek mainīta skaņas [[frekvence]], gaisu īslaicīgi saspiežot vai retinot. [[Balss saites]] un [[plauša]]s kontrolē skaņu skaļumu ([[amplitūda|amplitūdu]]) un akcentus. Balss saites arī nosaka to, vai skaņa ir [[fonācija|balsīga]] vai nebalsīga.

sentences: '''Saistību apkalpošanas koeficients (DSCR)''' ir rādītājs, kas sniedz informāciju par uzņēmuma spēju segt saistību maksājumus konkrētajā periodā. Tā ir bieži izmantota mēraukla, kas rāda, vai uzņēmums spēj nopelnīt pietiekami daudz [[nauda]]s, lai spētu segt savas [[Saistības|saistības]]. Jo augstāks ir šis rādītājs, jo lielākas izredzes saņemt [[Aizdevums|aizdevumu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cieceres pagasts
| karte             = Cieceres pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cieceres pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cieceres pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Brocēni
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 90,05
| iedzīvotāji       = 881<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 881 / 90.05 round 1}}
| izveidots         = 1930
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Iekšdedzes dzinējs ''' ir [[dzinējs]], kura darbināšanai nepieciešamo [[enerģija|enerģiju]] iegūst, degkamerā sadedzinot no [[benzīns|benzīna]] un [[gaiss|gaisa]] sastāvošu [[degmaisījums|degmaisījumu]] vai iesmidzinot [[dīzeļdegviela]]s tvaikus. Iegūtā [[mehāniskā enerģija]] tālāk, lietojot [[transmisija|transmisiju]] (ķēdes pārvadu, kardāna pārvadu) tiek pievadīta citām mehānisma daļām (riteņiem, zobratiem, jūgvārpstai utt.).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pasažieru dīzeļvilciens dodas Zeļķu tilta virzienā.

sentences:
nogulas apkārt fumarolu izplūdes vietai]]
'''Fumarolas''' ({{val-it|fumo}} — 'dūmi') ir virs 200 °C sakarsēta [[tvaiks|tvaika]] un vulkānisko [[gāze|gāzu]] strūklas, kas izplūst no vulkāniskas izcelsmes plaisām.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 241. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Par fumarolām sauc arī pašas atveres, no kurām izplūst šīs gāzes. Fumarolas iedala primārajās, kas rodas tieši no [[magma|magmā]] izšķīdušajām gāzēm, un sekundārajās, kas nav tieši saistītas ar [[vulkāns|vulkānu]], bet rodas no vēl neatdzisušas [[lava]]s.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Egypt|Vietas Ēģiptē UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Infobox settlement
| name = Kastro rajons
| settlement_type = [[Sanfrancisko rajoni|Pilsētas rajons]]
| image_skyline = Castro street theatre.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Kastro [[teātris]] rajona centrā
| nickname = The Castro
| pushpin_map = United States San Francisco Central
| pushpin_label_position = right
| pushpin_map_caption = Location within Central San Francisco
| pushpin_mapsize = 250
| coordinates = {{coord|37|45|39|N|122|26|06|W|display=inline,title}}
| subdivision_type = [[Valsts]]
| subdivision_name = {{ASV}}
| subdivision_type1 = [[ASV Štati|Štats]]
| subdivision_name1 = {{flaga|California}} [[Kalifornija]]
| subdivision_type2 = [[Pilsētas aglomerācija]]
| subdivision_name2 = [[Sanfrancisko]]
| named_for = [[Hosē Kastro]]
| government_footnotes =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| leader_title1 =
| leader_name1 =
| leader_title2 = [[California's 11th State Senate district|Štata senators]]
| leader_name2 = Skots Vainers
| leader_title3 =
| leader_name3 =
| area_footnotes =
| area_total_sq_mi = 0.526
| area_land_sq_mi = 0.526
| population_as_of =
| population_footnotes =
| population_total = 12064
| population_density_sq_mi = auto
| timezone = [[Pacific Time Zone|PST]]
| utc_offset = -8
| timezone_DST = PDT
| utc_offset_DST = -7
| postal_code_type = [[Pasta indekss]]
| postal_code = 94110, 94114
| area_code_type = [[Telefona kods]]
| area_code = [[Telefona kods|415/628]]
}}
'''Kastro rajons''' ({{val|en|The Castro District}}) jeb vienkārši '''Kastro''' ir pilsētas daļa [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], kas ir zināms kā viens no pirmajiem [[Gejs|geju]] rajoniem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sfgate.com/neighborhoods/sf/castro/|title=What's the Castro Like?|publisher=SFGate|accessdate=July 30, 2014}} {{en ikona}}</ref> 20.gadsimta 60.-70.gados tas no vienkārša strādnieku "guļamrajona" pakāpeniski pārtapa par prominentu [[LGBT]] kopienas koncentrēšanās vietu Sanfrancisko pilsētā, kur notika daudz pasākumi un aizsākās ar LGBT tiesību jautājumiem saistītas kampaņas. Vietējie masu mediji Tirgu un Kastro rajonu uzskata par galveno intervēšanas vietu ziņās, kas veltītas geju tiesību jautājumiem.

sentences: '''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, 1{{Unicode|⁄}}4 vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Daniels Felsko
| image = Johans Daniels Felsko.jpg
| imagesize = 180px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1813|10|30}}
| location = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1902|10|7|1813|10|30}}
| deathplace = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = Karaliskā Daiļo mākslu akadēmija Kopenhāgenā,
Sanktpēterburgas Ķeizariskā Mākslas akadēmijā
| movement = neogotika, neorenesanse, apaļloka stils, historisms, eklektisms
| famous works = Rīgas rātsnams (tag. Rīgas dome Rātslaukumā),
Rīgas Vecā Sv. Ģertrūdes baznīca,
[[Mazā ģilde|Mazās ģildes]] ēka,
[[Rīgas Valsts 1. ģimnāzija]]s ēka,
[[Rīgas pilsētas 2. ģimnāzija]]s ēka
| patrons =
| awards =
| name_orig = Johann Daniel Felsko
| family = dēli: [[Kārlis Johans Felsko]], [[Oskars Eduards Felsko]]
}}

sentences: '''Fon Ikskili''' jeb '''Ikšķili''' ({{val|de|Uexküll, Yxkull, Uxkull}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
dati, 2006. gads]]
'''Bezdarbs''' jeb precīzāk '''bezdarba līmenis''' ir viens no [[ekonomika|ekonomiskās]] situācijas rādītājiem, to izsaka procentos no konkrētās vietas [[darba resursi]]em — darbspējīgajiem iedzīvotājiem.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{Infobox stadium
|stadium_name=Kazaņas arēna
|logo_image=RubinKazanNewStadium.png|map_type=Tatarstāna|latNS=N|latd=55|latm=49|lats=14.3|longEW=E|longd=49|longm=9|longs=40|pushpin_map=|map_caption=Kazan Arena Tatarstānā|location={{vieta|Krievija|Kazaņa}}|broke_ground=2010. gada maijā|opened=2013. gada jūlijā|surface=zāle|construction_cost=450 milijoni [[USD]]|seating_capacity=45 379|tenants=[[Rubin]]<br/>[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]
|native_name=''Казань Арена''}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| rinda_lv = Viršu rinda
| suga_lv = Eiropas septiņstarīte
| suga = Trientalis europaea
| ģints_lv = Septiņstarītes
| ģints = Trientalis
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| dzimta = Primulaceae
| rinda = Ericales
| nosaukums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| attēls = Trientalis europaea LC0296.jpg
| autors = L.
| binomial = Trientalis europaea
| kategorijas = nē
}}'''Eiropas septiņstarīte''' ({{val|la|Trientalis europaea}}, sinonīms ''Lysimachia europaea''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30062206-2|title=Trientalis europaea L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-09|language=en}}</ref>) ir mainīga izskata suga [[Prīmulu dzimta|prīmulu dzimtā]]. Šīs sugas ietvaros nodala vairākas pasugas. Visā [[Latvija]]s teritorijā bieži sastopamo sugu attiecina pie pasugas ''Trientalis europaea ssp. europaea'', kas sastopama [[Eirāzija]]s ziemeļdaļā un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trientalis-europaea-l/|title=Eiropas septiņstarīte - Trientalis europaea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-31}}</ref>

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{Infobox religious building
|building_name          = Lielā Hana mošeja
|image                  = Bakhchysarai 04-14 img14 Palace Grand Mosque.jpg
|image_size             = 280px
|caption                =
|map_caption            =
| map_type              = Krima
| map_size              =
| latd  = 44 | latm  = 44 | lats  = 55.22 | latNS  = N
| longd = 33 | longm = 52 | longs = 55.06 | longEW = E
|location               = {{vieta|Ukraina|Krimas Autonomā Republika|Bahčisaraja}}
|geo=
|religious_affiliation  = [[Islāms]]
|functional_status      = Darbojas
|website=
|architect=
|architecture_type      = [[Mošeja]]
|architecture_style     = [[Osmaņu arhitektūra]]
|year_completed         = 1532
|construction_cost      =
|capacity               =
|dome_quantity          =
|dome_height_outer      =
|dome_dia_outer         =
|minaret_quantity       = 2
|minaret_height         = 28
|materials              =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džuzepe Džakoza
|     vārds_orig = ''Giuseppe Giacosa''
|         attēls = Giacosa Giuseppe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1847
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Pjemonta]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[librets|libretists]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Džuzepe Džakoza''' ({{val|it|Giuseppe Giacosa}}, dzimis {{dat|1847|10|21}}, miris {{dat|1906|9|1}}) bija [[itāļi|itāļu]] [[dzejnieks]], [[dramaturgs]] un [[librets|libretists]].

sentences:
ģints ''[[Chara]]'' dzimumorgāni. Vīrišķie dzimumorgāni ir sarkanā krāsā, bet sievišķie — brūnā krāsā]]
'''Dzimumorgāni''', arī '''ģenitālijas''', ir [[reproduktīvā sistēma|reproduktīvās sistēmas]] orgāni, kas nosaka indivīda [[dzimums|dzimumu]] un veic [[apaugļošana]]s funkcijas. Dzimumorgānus iedala vīrišķajos, kas nodrošina vīrišķas [[dzimumšūnas]], un sievišķajos dzimumorgānos, — sievišķās dzimumšūnas. Vēl dzimumorgāni tiek iedalīti ārējos dzimumorgānos un iekšējos dzimumorgānos.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Bezmiegs''' ({{val-la|Insomnia}}) - viens no [[Miegs|miega]] traucējumu veidiem. Bezmiegs saistīts ar pārmaiņām miega ilgumā, [[Ritms|ritmā]] un dziļumā. Pilnīgs bezmiegs sastopams reti. Visbiežāk ir grūtības iemigt (tajā pašā laikā jūtams [[nemiers]], [[Domāšana|domas]] par iepriekšējās [[Diena|dienas]] notikumiem, [[Nemiers|bažas]] par nākamo dienu). [[Nakts|Naktī]] miegs var būt ar pārtraukumiem, vairākkārt jāmostas (ar skaidru galvu, bieži vien ar satraukuma sajūtu pēc nepatīkamiem [[sapņi]]em). Miega ilgums var samazināties arī tādējādi, ka regulāri [[Rīts|rītos]] agri jāmostas. Bezmiega gadījumā saīsinās dziļa miega stadija. Reizēm sastopami stāvokļi, kad trūkst miega sajūtas ([[cilvēks]] īstenībā aizmieg, bet no rīta ir pārliecināts, ka naktī nav gulējis). Bezmiega [[Cēloņi un sekas|cēloņi]] var būt [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] [[slimība]]s, dažas [[Infekcijas slimība|infekcijas slimības]], bojājumi [[smadzenes|galvas smadzenēs]] u.c. Ar bezmiegu sākas akūtas [[psihoze]]s (alkohola [[delīrijs]] u.c), [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], vairākas psih. slimības. Veseliem cilvēkiem bezmiegs var rasties pēc fiziskās un garīgas pārslodzes, spēcīgiem pārdzīvojumiem. u.tml.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sireta
| citvaloda      = uk
| oriģinālnosaukums = Серет
| citvaloda2      = ro
| oriģinālnosaukums2 = Siret
| attēls            = Siretul_la_Mircesti.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sireta pie Mirčesti ciema
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bukovina]]s [[Karpati]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=09 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{UKR}}, {{ROM}}
| garums            = 706
| iztekas_augstums  = 1238
| ietekas_augstums  = 5
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 44 835
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Rumānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Šaujamierocis|
|attēls=[[File:Walther P38 (6971798779).jpg|300px]]
|nosaukums=Walther P38
|tips=Pusautomātiskā pistole
|valsts=[[Vācija]]
|laiks=[[Otrais pasaules karš]]
|izstrāde= [[Karla Valtera kompānija]]<br />(''Carl Walther'')
|ražošana=1938-1945, 1957
|lietojums=1942-1959
|kari=[[Otrais pasaules karš]]
|modifikācijas=
|skaits=
|spectips=
|kalibrs= 9 mm
|stobrs= 125 mm
|munīcija= [[9 mm Luger Parabellum]]
|magazīnas= 8 patronas
|garums= 216 mm
|masa= 0.800 kg, bez munīcijas, 0.890 kg pielādēta
|temps=
|lodes pirmātrums= 395 m/s
|attālums= 50m
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kurts Betge
| image         = Kurts Betge.png
| imagesize     = 180px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1888|2|25}}
| location      =
| deathdate     = 1963
| deathplace    =
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]], [[reklāma]]
| training      =
| movement      = [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālisms]]
| famous works  = Bankas ēka, Rīgā, Kaļķu ielā 11<br />Tautas nams (tagad [[LBAS]]) ēka, Rīgā, Bruņinieku ielā 29/31
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

L-DOPA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 59-92-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO4
|              molmasa = 197,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{cita nozīme|zivju sugu|pilsētu Libānā|Saida (pilsēta)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_virens_01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|          suga = Pollachius virens
|       suga_lv = Saida
|      binomial = Pollachius virens <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Gadus virens''
*''Gadus carbonarius''
*''Merlangus carbonarius''
*''Pollachius carbonarius''
*''Gadus colinus''
*''Gadus sey''
*''Gadus purpureus''
*''Merlangus purpureus''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pierādījums
| attēls = Proof poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Proof''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Elisona Ouena]]
* [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
| scenārija autors = [[Rebeka Millere]]
| galvenajās lomās = * [[Gvineta Paltrova]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
| mūzika = [[Stīvens Varbeks]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2005|9|16|ASV|}}
| ilgums = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/proof-2005|title=Proof|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = [[Dolārs|$]]20 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=proof.htm|title=Proof (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = [[Dolārs|$]]14,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Pierādījums"''' ({{val|en|Proof}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Houpa Deivisa]] un [[Džeiks Jillenhols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Juno 1
| oriģ. nosaukums = Juno I
| izgat. nosaukums =
| attēls = Juno-1 explorer-2.jpg
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts = ''Juno 1'' startē ar pavadoni [[Explorer 2]]
| pielietojums = [[Nesējraķete]]
| raķešu saime = Redstone
| raķešu grupa =
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[ASV Armijas ballistisko raķešu aģentūra|Armijas ballistisko raķešu aģentūra]]
| augstums = 21,2 m
| diametrs = 1,78 m
| masa = 29 060 kg
| pakāpes = 4
| derīgā krava = 11 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| startu skaits = 6
| veiksmīgie = 3
| avārijas = 3
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1958|2|1|sk}}
| pirmais veiksmīgais =
| pēdējais = {{dat|1958|10|23|sk}}
}}
'''Juno 1''' jeb '''Juno I''' (no {{val|en| }} "[[Junona]]") bija [[nesējraķete]], ar kuru [[ģeocentriskā orbīta|orbītā]] tika ievadīts pirmais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]] [[Explorer 1]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = [[Grāfs]]
 Fabiāns Šteinheils
|     vārds_orig =
|         attēls = Fabian F. von Steinheil.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1762
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Taebla]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Lēnes apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1831
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Helsinki]], [[Krievijas impērija]]
({{FIN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Baltvācietis
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Torņakalns (nozīmju atdalīšana)|Torņakalns}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Torņakalns
|attels             =
|paraksts           = [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas iela]] Torņakalnā. [[2010. gads]].
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Bieķensala]]
[[Mūkusala]]
|platiba            = 3,210 km²
|iedzivotaju_skaits = 7 401 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rīgas Lutera baznīca|Torņakalna baznīca]]
[[Latvijas Nacionālā bibliotēka]]
[[LU Dabaszinātņu akadēmiskais centrs]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]], [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]], [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]], [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]], [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         = [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           = [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               = Vilciens
|pasta_indekss      = LV-1004
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/tornakalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Maślak żółty.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. grevillei
| suga_lv =Zeltainā sviestbeka
| binomial =Suillus grevillei
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss zudis
| operators =
| attēls = All is Lost poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, piedzīvojumu filma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs = J. C. Čendors
| aktieri = [[Roberts Redfords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''All Is Lost''
| studija = * ''Black Bear Pictures''
* ''Treehouse Pictures''
* ''Before the Door Pictures''
* ''Washington Square Films''
* ''Sudden Storm Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''/''Roadside Attractions''
* ''FilmNation Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2013|10|25|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl541296129/|title=
All Is Lost |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss zudis"''' ({{Val|en|All Is Lost}}) ir 2013. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[J. C. Čendors]]. Filmas vienīgais aktieris ir [[Roberts Redfords]], kurš atveido jūrā pazudušu vīrieti. "Viss zudis" ir Čendora otra režisētā filma pēc "[[Riska robeža]]" (2011).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilnitrīta molekulas modelis

Amilnitrīta struktūrformula
|       citi nosaukumi = izoamilnitrīts, 3-metilbutilnitrīts,
 nitramils
|           CAS numurs = 110-46-3
|      ķīmiskā formula = C5H11ONO
|              molmasa = 117,15 g mol−1
|              blīvums = 872
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 99 °C
| šķīdība ūdenī        = zema
|                 citi =
}}

sentences:
{{novecojis|dopinga apsūdzība}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Natālija Antjuha
 |          attēls = Natalya Antyukh Barcelona2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = N. Antjuha 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|26}}
 |         dz_viet = [[Ļeņingrada]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m]], [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
| [[Vasaras olimpiskās spēles]] | 1 | 1 | 1
| [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]] | 1 | 0 | 3
| [[Pasaules jauniešu spēles]] | 2 | 0 | 0
}}
{{MedalCountry     | {{flaga|RUS}} [[Krievija]] (RUS)}}
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | [[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens sievietēm|400 m, barjeras]]}}
{{MedalSilver     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4x400 metru stafete sievietēm|4×400 m, stafete]]}}
{{MedalBronze     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri sievietēm|400 m]]}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Indrānu pagasts
| karte             = Indrānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Lubāna
| platība           = 342,54
| iedzīvotāji       = 822<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|09|03||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 822 / 342.54 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Indrānu pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Lubāna]]s pilsētu, [[Dzelzavas pagasts|Dzelzavas]], [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu]], [[Praulienas pagasts|Praulienas]], [[Barkavas pagasts|Barkavas]] un [[Ošupes pagasts|Ošupes]] pagastiem, [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Bērzpils pagasts|Bērzpils]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] un [[Rugāju pagasts|Rugāju]] pagastiem un [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Daukstu pagasts|Daukstu]] un [[Līgo pagasts|Līgo]] pagastiem.

sentences:
[[Kategorija:Ukraina]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Ukrainā]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā|string=Smart}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Smart''
| native_name      =
| logo             = 512px-Smart Logo.svg.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = struktūrvienība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Beblingene]], [[Bādene-Virtemberga]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = mikroauto
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Daimler (uzņēmums)|Daimler AG]]'' (50%)<br/>''[[Geely]]'' (50%)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.smart.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dekalogs
| oriģinālnos = ''Dekalog''
| attēls =  Dekalog cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| producents = * Ričards Čutkovskis
| scenārijs = * Kšištofs Keslovskis
*Kšištofs Peševičs
| aktieri =
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| operators = * Veslavs Zdorts
* Pjotrs Sobociņskis
| montāža =
| studija = * ''[[Zespol Filmowy "Tor"]]''
* ''[[Sender Freies Berlin]]''
* ''[[Telewizja Polska]]''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|5|16|Kannu kinofestivāls|1989|12|12}}
| ilgums = 572 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dekalogs"''' ({{Val|pl|Dekalog}}) ir 1989. gada [[Polija|Polijas]] daudzsēriju [[Drāma|drāmas]] televīzijas filma, kuras režisors [[Kšištofs Keslovskis]] un kura scenārija autori ir Keslovskis un [[Kšištofs Peševičs]]. Filmai mūziku sarakstījis [[Zbigņevs Preisners]]. "Dekalogs" sastāv no 10 stundu garām filmām, katra no tām ir iedvesmota no kāda no [[Desmit baušļi|desmit baušļiem]]. Katra filma ir par kādu tēlu, kurš saskaras ar vienu vai vairākām morālām vai ētiskām dilemmām, dzīvojot astoņdesmito gadu Polijā. Keslovskis piekto un sesto epizodi pārveidoja par garākām filmām ("[[Īsa filma par nogalināšanu]]" un "[[Īsa filma par mīlestību]]"), izmantojot to pašu aktieru sastāvu un nedaudz mainot sižetu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               =
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Augškalnes Svētās Ģimenes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Augškalnes katoļu baznīca.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Augškalnes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Augškalnes baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =5 | lats  =4  | latNS  = N
| longd =26  | longm =53  | longs =48  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Ambeļu pagasts]], [[Augškalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1947]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andrejs Aglonietis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1946]]
| year_completed        = [[1947]]
| length                = 18,50 m
| width                 = 8,50 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks|koka]], apšūta ar[[Ķieģelis|ķieģeļiem]]
}}
'''Augškalnes Svētās Ģimenes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Ambeļu pagasts|Ambeļu pagasta]] apdzīvotā vietā [[Augškalne|Augškalnē]].

sentences: '''24. janvāris''' ir gada 24. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 341 diena (342 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Infobox planet
| name                     = Oberons
| alt_names                = Urāns IV
| adjectives               =
| pronounce                =
| image                    = [[File:Voyager 2 picture of Oberon.jpg|220px]]
| caption                  = ''Voyager 2'' uzņemts Oberona attēls
| discovery                =
| discoverer               = [[Viljams Heršels]]
| discovered               = {{dat|1787|1|11||bez}}<ref name="Herschel 1787" />
| semimajor                = 583 520 km<ref name="orbit" />
| eccentricity             = 0,0014<ref name="orbit" />
| period                   = 13,463234 d<ref name="orbit" />
| inclination              = 0,058° (līdz Urāna ekvatoram)<ref name="orbit" />
| physical_characteristics = yes
| mean_radius              = {{nowrap|761,4 ± 2.6}} km (0,1196 no Zemes rādiusa)<ref name="Thomas 1988" />
| surface_area             = {{nowrap|7 285 000}} km²
| volume                   = {{nowrap|1 849 000 000}} km³
| mass                     = {{nowrap|3,014 ± 0,075}}{{Esp|21}} [[Kilograms|kg]] (5,046{{Esp|−4}} no Zemes masas)<ref name="Jacobson Campbell et al. 1992" />
| density                  = {{nowrap|1,63 ± 0,05}} [[Grams|g]]/cm³<ref name="Jacobson Campbell et al. 1992" />
| surface_grav             = 0,348 m/s²
| escape_velocity          = 0,726 km/s
| rotation                 =
| albedo                   = 0,31 (ģeometriskais)
}}
'''Oberons''', arī '''Urāns IV''', ir [[Urāns (planēta)|Urāna]] planētas [[dabiskais pavadonis]]. Tas ir Urāna otrs lielākais un arī otrs masīvākais pavadonis, kā arī devītais masīvākais dabiskais pavadonis [[Saules sistēma|Saules sistēmā]].

sentences: '''Virkne''' [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtots [[saraksts]]. Līdzīgi kā [[kopa]], arī virkne sastāv no elementiem jeb locekļiem. Elementu skaits, kas var arī būt [[bezgalība|bezgalīgs]], tiek saukts par virknes garumu. Atšķirībā no kopas, virknē ir svarīga elementu kārtība, tāpat tajā var atkārtoties kāds no elementiem vairākas reizes. Virkne ir naturāla [[arguments (matemātika)|argumenta]] [[funkcija]], kuras vērtības tiek ņemtas no kāda skaitļu apgabala (tās ir skaitļu virknes) vai arī patvaļīgas [[kopa]]s. Virkni var apzīmēt kā sakārtotu kopu. To var uzdot gan ar vispārīgā locekļa formulu, gan ar [[rekurence]]s formulu.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Zempera opera
| attēls           = Semperoper at night.jpg
| attēla apraksts  = Zempera opera naktī
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Theaterplatz 2
 01067 Dresden
| pilsēta          = [[Drēzdene]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = Gotfrīds Zempers (1841)
 Manfrēds Zempers (1878)
 Volfgangs Henšs (1977)
| dibināšanas gads = 1719
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Ulrike Heslere
| lielā zāle       = 1323
| zāle1            = Mēģinājumu zāle
| zāle1_vietas     = 200
| mājas lapa       = [http://www.semperoper.de/ www.semperoper.de/]

sentences:
[[image:Skull and Crossbones.svg|thumb|200px|Galvaskauss un krustoti kauli ir simbols, kas nozīmē toksiskumu.]]
'''Toksiskums''', '''toksicitāte''' jeb '''indīgums''' ir vielas kaitīgās iedarbības uz [[Organisms|organismu]] rādītājs. Toksiskums var nozīmēt vispārīgu iedarbību uz organismu ([[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Augi|augu]], [[Baktērija|baktēriju]]) vai iedarbību  uz atsevišķām organisma struktūrām, piemēram, atsevišķiem orgāniem vai [[šūna|šūnām]] (tad to sauc par [[citotoksiskums|citotoksiskumu]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tētuku kari 2
| attēls                   = Daddy's Home 2.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Daddy's Home 2''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Džons Moriss
* Šons Anderss
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Džons Sina]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Mels Gibsons]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|11|5|''Fox'' teātris Losandželosā|2017|11|10|ASV|2017|11|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017|title=Daddy's Home 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190203083814/http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|title=Daddy's Home 2 (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=February 10, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190514195153/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|archivedate={{dat|2019|05|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|180,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Tētuku kari]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tētuku kari 2"''' ({{val|en|Daddy's Home 2}}) ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Marks Volbergs]], [[Linda Kardelīni]], [[Džons Sina]], [[Džons Litgovs]] un [[Mels Gibsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|5||bez}} ''Fox'' teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "[[Tētuku kari]]".

sentences:
<pre>{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           =
| at_izm           =
| paraksts         =
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         =
| iesaukas         =
| izcelsme         =
| svars            =
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     =
| apvalks          =
| vilna            =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            =
| metiens          =
| dzīve            =
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         =
| vernacular_name  =
| binominal_name   =
| trinominal_name  =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Olga Ripakova
 |      vārds_orig = ''Ольга Рыпакова''
 |          attēls = Olga Rypakova Memorial Van Damme 2010.jpg
 |         att_izm = 300px
 |        paraksts = Olga Ripakova 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1984|11|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Kazahijas PSR|Ustjkamenogorska|td=Kazahstāna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Kazahstāna}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Trīssoļlēkšana, tāllēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,25 m (2010)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 6,85 m (2007)
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Olga Ripakova''' ({{val|ru|Ольга Сергеевна Рыпакова}}; dzimusi '''Aleksejeva''' {{dat|1984|11|30}}) ir [[Kazahstāna]]s [[vieglatlēte]].

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 2139.81
| subdivision_name2 =
| population_total = 50345
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ūsimā]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Porvoo''
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Porvo
| elevation_m =
| latd = 60
| established_date = ap [[1380]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_shield = Porvoo.vaakuna.svg
| image_skyline = Porvoo in January.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 23
| motto =
| lats = 40
| longEW = E
| longd = 25
| longm = 39
| longs = 50
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.porvoo.fi/}}
}}'''Porvo''' ({{Val|fi|Porvoo}}, {{val-sv|Borgå}}) ir [[pilsēta]] [[Ūsimā]] reģionā, [[Somija|Somijā]]. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 50 345 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas {{Mērvienība|km=50}} attālumā no [[Helsinki]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences: {{Commonscat|Violinists by country|Vijolnieki pēc valsts}}

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons|Kzepovas]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''iOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name = ''iOS''
|logo =iOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =
|developer = ''[[Apple Inc.]]''
|family = ''[[macOS]]''
|source_model =
|latest_release_version = 11.3.1
|latest_release_date =
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui =
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/ios/ Apple - iOS]
|supported_platforms = ''[[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]'' un otrās paaudzes ''[[Apple TV]]''
|logo_size=100px|language=40 valodas|bodystyle=width:310px|marketing_target=[[Viedtālrunis|Viedtālruņi]] un [[Planšetdators|planšetdatori]]}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: {{Commonscat|National rugby union teams}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Edvardsa plato
|attēls                 = Terrain of the Edwards Plateau north of Del Rio, TX DDSCN0924.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map         = ASV
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
|lat_dir =N |lat_deg =30|lat_min =30|lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =100|lon_min =30|lon_sec =
|region                = Ziemeļamerika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = Kečema kalns
|augstums               = 832
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Edvardsa plato''' ({{val|en|Edwards Plateau}}) ir dziļi saposmots galdveida [[kaļķakmens]] [[plakankalne|plato]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidos.<ref>{{PZT|191|Edvarda plato}}</ref> Izvietojies [[Teksasa]]s vidienē starp [[Kolorādo (upe)|Kolorādo]] un [[Riogrande]]s upēm, daļa no [[Lielie līdzenumi|Lielajiem līdzenumiem]]. Ziemeļrietumos to norobežo [[Lano Estakado]], rietumos — [[Pekosa]]s upe un [[Stoktona plato]], dienvidos — [[Balkonsas krauja]].<ref>{{gnis|1377203}}</ref> Savanna ar subtropu klimatu, nokrišņi 500—600 mm gadā. Ganību lopkopība.

sentences: '''Polderis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> (no {{val|nl|polder}}) ir ar [[dambis|aizsargdambjiem]] norobežota nosusināta platība [[paliene|palienēs]], piejūras [[zemiene|zemienēs]], jūrai atkarotās teritorijās. Veido [[hidroloģija|hidroloģisku]] sistēmu, kura režīmu regulē mākslīgi. T.s. ziemas jeb nepārplūstošie polderi [[pali|palos]] neapplūst, pretēji t.s. vasaras jeb pārplūstošajiem polderiem. Latvijā 1984. gadā bija polderi apm. 40 000 ha platībā. Par polderi sauc arī ar dambjiem vai [[meliorācija]]s grāvjiem norobežotu [[mārša|māršu]] vai mitrāju. Milzīgas polderu platības ir [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences: '''Getingenes [[rokraksts]]''' ir nezināma autora latīņu valodā 15. gadsimta beigās uzrakstīts [[Šahs|šaha]] [[traktāts]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Nokia Bell Labs''
| native_name      =
| logo             = Nokia Bell Labs 2023.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Attēls:Nokia Bell Labs Murray Hill, NJ.jpg
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1925. gadā (kā ''Bell Telephone Laboratories, Inc.'')
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = ''Murray Hill'', [[Ņūdžersija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Markuss Veldons
| industry         = [[telesakari]], [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = [[AT&T Corporation|AT&T]] (1925–96)
[[Western Electric]] (1925–83)
[[Lucent]] (1996–2006)
[[Alcatel-Lucent]] (2006–16)
''[[Nokia]]'' ({{FIN}}) (2016–tagad) ,
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.bell-labs.com}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bergeronette.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Aves
| klase_lv =Putni
| kārta =Passeriformes
| kārta_lv =Zvirbuļveidīgie
| dzimta =Motacillidae
| dzimta_lv =Cielavu dzimta
| ģints =Motacilla
| ģints_lv =Cielavas
| suga = Motacilla cinerea
| suga_lv = Pelēkā cielava
| binomial = Motacilla cinerea <small>([[Marmaduke Tunstall|Tunstall]], 1771)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Pelēkā cielava''' (''Motacilla cinerea'') ir neliela auguma [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=world/> Daļa populācijas ir nometnieki, daļa gājputni.<ref name=ark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arkive.org/grey-wagtail/motacilla-cinerea/ |title=ARKive: Grey wagtail (Motacilla cinerea) |access-date={{dat|2017|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170901160730/http://www.arkive.org/grey-wagtail/motacilla-cinerea/ |archivedate={{dat|2017|09|01||bez}} }}</ref><ref name=avi/> Tai ir trīs pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2018]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|katedrāli Londonā|katedrāli Maltā|Mdinas Svētā Pāvila katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Pāvila katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathédrale St-Paul - entrée principale.jpg
| image_size            =
| caption               = Sv. Pāvila katedrāles fasāde
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Pāvila katedrāle
| position = left
| latd  = 51.513611 | latNS  = N
| longd = 0.098333 | longEW = W
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Sitija}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = angļu [[baroks]]
| architect = [[Kristofers Rens]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1675
| year_completed        = 1710
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Svētā Pāvila katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q173882"
}
</mapframe>
'''Svētā Pāvila katedrāle''' ({{val|en|St Paul's Cathedral}}) ir [[baroks|baroka]] stila [[anglikāņi|anglikāņu]] [[katedrāle]] [[Londona|Londonā]], celta no 1672. gada līdz 1710. gadam, arhitekts — [[Kristofers Rens]] (''Sir Christopher Wren''). [[klasicisms|Klasicisma]] stila paraugs.
1981. gadā šeit laulājas [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]] un [[princese Diāna]]. Dievnamā apglabāti admirālis [[Horācijs Nelsons]] (''Horatio Nelson'') un [[Arturs Velslijs]] (''Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington''), pirmais Velingtonas hercogs un [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Tamili
| skaits    = aptuveni 77 miljoni
| vieta     = {{IND}} 60,79 miljoni
{{LKA}} 3,09 miljoni
{{MYS}} 1,06 miljoni
{{ZAF}} 250 000
{{CAN}} 200 000
{{SGP}} 111 000
| valoda    = [[tamilu valoda]]
| reliģija  = galvenokārt [[hinduisms]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
. Pļaviņu svīta.]]
'''Pļaviņu svīta''' ('''D3pl''') ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta lielākajā valsts teritorijas daļā ([[Latvijas ieliece]]s centrālajā daļā un [[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]), izņemot Latvijas ziemeļus un dienvidaustrumus. [[Svīta (stratigrāfija)|Svītas]] ziemeļu robeža iet no Baltijas jūras piekrastes uz dienvidiem no Pāvilostas caur Kuldīgu līdz Rīgai, un tālāk uz austrumiem virzienā uz Siguldu, Cēsīm, Smilteni un Api. Dienvidu robeža izsekojama no [[Nereta]]s virzienā uz [[Dagda|Dagdu]]. Tālāk ārpus Latvijas teritorijas svīta turpinās [[Igaunija]]s dienvidaustrumu daļā un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]], atsedzoties [[Veļikaja]]s upes krastos, kā arī [[Baltkrievija]]s teritorijā. Dienvidu virzienā Pļaviņu svīta iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā. Svīta uzguļ [[Amatas svīta]]s nogulumiem, un to nosedz [[Salaspils svīta]]s nogulumi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 skaits procentos no kopējā [[Austrālija]]s iedzīvotāju skaita (2011)]]
'''Islāms Austrālijā''' ir viena no [[Reliģija|reliģijām]] valstī. Saskaņā ar 2021. gada tautas skaitīšanas datiem [[Austrālija|Austrālijā]] kopējais cilvēku skaits, kuri sevi identificēja kā [[Musulmaņi|musulmaņus]], bija 813 392 jeb 3,2 % no kopējā Austrālijas iedzīvotāju skaita.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences: '''Pasaules grāmatu un autortiesību diena''' ({{val-en|World Book and Copyright Day}}, {{val-fr|Journée mondiale du livre et du droit d'auteur}}, {{val-ru|Всемирный день книг и авторского права}}, {{val-es|Día Mundial del Libro y del Derecho de Autor}}, {{val-zh|世界图书与版权日}}) jeb '''Pasaules grāmatu diena''' ir ikgadēja starptautiska [[UNESCO]] organizēta svinama diena, kuras mērķis ir godināt [[autortiesības|autorus]], kā arī aicināt cilvēkus vairāk pievērsties gan [[grāmata|grāmatu]] [[lasīšana]]i, gan [[rakstīšana]]i. To visā pasaulē svin [[23. aprīlis|23. aprīlī]]<ref name="ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.unesco.lv/lv/unesco/starptautiskas-dienas/ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas/|title=ANO un UNESCO starptautiskās svinamās dienas|publisher=UNESCO LNK|accessdate=2017-03-03|archive-date=2017-03-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20170314200916/http://www.unesco.lv/lv/unesco/starptautiskas-dienas/ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas}}</ref>, izņemot [[Lielbritānija|Lielbritāniju]] un [[Īrija|Īriju]], kur to atzīmē marta pirmajā ceturtdienā.

sentences: '''Ķesteru kapi''' atrodas [[Nereta]]s austrumos, uz ziemeļiem no [[Neretas ūdenskrātuve]]s. Tā ir luterāņu atklātā kapsēta. Kapsētā atrodas kapliča.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://saulriets.lv/test/index1.php?do=tree&id=527 |title=Kapusvētki Aizkraukles rajonā |access-date={{dat|2010|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201128171126/http://saulriets.lv/test/index1.php?do=tree&id=527 }}</ref>.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|attēls=Primula elatior Anthese.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Viršu rinda|rinda=Ericales|dzimta=Primulaceae|dzimta_lv=Prīmulu dzimta|ģints=Primula|ģints_lv=Prīmulas|suga=Primula elatior|suga_lv=Dižā prīmula|binomial=Primula elatior|attēls2=Primula elatior TK.jpg}}'''Dižā prīmula''' ({{val-la|Primula elatior}}) ir [[Prīmulu dzimta|prīmulu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls [[Eiropa|Eiropā]] ziemeļos pienāk diezgan tuvu [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]], taču dižā prīmula [[Latvija|Latvijas]] teritorijā  konstatēta tikai kā dārzbēglis. Salīdzinājumā ar [[Gaiļbiksīte|gaiļbiksīti]], kopumā tā ir nedaudz masīvāka, gaišziedaināka, bez izteiktiem (dzeltenoranžiem) plankumiem vainaga rīklītes pamatdaļā un ar mazliet lielākiem ziediem. Kauss salīdzinoši blīvāk piegulst pie vainaga stobriņa (nevis atstāj tikko jaušami uzpūstu un atstāvošu iespaidu kā gaiļbiksītei).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/primula-veris-l/#primula-elatior-l-hill|title=gaiļbiksīte - Primula veris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-01}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jons Hāns
| attēls              =
<!------ Amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           ={{dat|1869|11|14}}
| dzim_vieta          =[[Liepāja]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu vienotības partija]]
| dzīvesb             =Alise Natālija, dzimusi Grota
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Jons Kārlis Hāns''' ({{val|de|John Karl Hahn}}; dzimis {{dat|1869|11|14||bez}}, visdrīzāk miris 1945. gadā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis. Bijis [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts. Darbojies 3. Saeimas prezidijā kā sekretāra biedrs. Pārstāvējis [[Vācbaltu vienotības partija|Vācbaltu vienotības partiju]].

sentences: '''Periodiska funkcija''' ir [[funkcija]], kuras vērtība neizmainās, ja tās argumentu palielina par kādu noteiktu lielumu. Mazāko lielumu ar šādu īpašību sauc par funkcijas '''[[periods|periodu]]'''. Formāli, funkcija <math>f(x)</math> ir periodiska, ja eksistē tāds <math>T>0</math>, ka <math>f(x+T)=f(x)</math> visiem <math>x</math>. Mazākais <math>T</math>, kam izpildās šī īpašība, ir funkcijas <math>f(x)</math> periods. Svarīgi periodisku funkciju piemēri ir [[trigonometriskās funkcijas]], kuru periods ir 2''π'' vai ''π'' (piemēram [[sinuss]], [[kosinuss]] un [[tangenss]]), kā arī funkcija {''x''} ([[daļveida daļa]] no ''x''). Periodiskas funkcijas tiek lietotas, lai aprakstītu [[svārstības]] un [[vilnis|viļņus]].

sentences:
[[Kategorija:Vācijas dižciltīgie| ]]
[[Kategorija:Vācijas monarhi|Karalzi]]
[[Kategorija:Karaļi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Rùa Đồng Mô.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Testudines
| kārta_lv       = Bruņurupuči
| apakškārta     = Cryptodira
| apakškārta_lv  = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta     = Trionychoidae
| virsdzimta_lv  = Mīkstbruņurupuču virsdzimta
| dzimta         = Trionychidae
| dzimta_lv      = Mīkstbruņurupuču dzimta
| ģints          = Rafetus
| ģints_lv       =
| suga           = Rafetus swinhoei
| suga_lv        = Jandzi milzu mīkstbruņurupucis
| binomial       = Rafetus swinhoei <small> ([[John Edward Gray|Gray]], 1873)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Jandzi milzu mīkstbruņurupucis''', arī '''Sarkanās upes milzu mīkstbruņurupucis''' (''Rafetus swinhoei'') ir ārkārtīgi reta [[mīkstbruņurupuču dzimta]]s [[suga]], kas bija sastopama [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Abi nosaukumi raksturo sugas kādreizējo ģeogrāfisko izplatību.<ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/39621/0 Rafetus swinhoei], [[Sarkanā grāmata]]</ref><ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Rafetus&species=swinhoei&exact%5B0%5D=species The Reptile Database: ''Rafetus swinhoei'' (GRAY, 1873)]</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=551875 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Rafetus swinhoei'' (Gray, 1873)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Rafetus_swinhoei/classification Animal Diversity Web: ''Rafetus swinhoei'' Swinhoes Soft-shelled Turtle]</ref> 2012. gadā bija atlikuši 4 šīs sugas
īpatņi, un to pieskaitīja pie [[Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas|Zemeslodes 100 visapdraudētākajām sugām]].<ref name=zvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |title=Priceless or Worthless? The world's most threatened species by E M Baillie and Elen R Butcher |access-date={{dat|2012|10|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121021004847/http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |archivedate={{dat|2012|10|21||bez}} }}</ref> Vienīgais pāris mitinās [[Sudžou]] [[zoodārzs|zoodārzā]] Ķīnā, taču visi [[ola|olu]] dējumi līdz šim bijuši neauglīgi.

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 15Tr
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 15Tr [[Ukraina]]s pilsētā [[Kijeva|Kijevā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Škoda]]
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}}, [[Ostrava]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1988]] — [[2004]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15Tr, 15TrM,<br />15TrR, 15TrSF
|garums             = 17,36 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,41 m
|pašmasa            = 15,8 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 2 x 100 — 2 x 120 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 45
|stāvvietu skaits   = 100
|pasažieri kopā     = 145
|izmanto            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Berta Karlika
|     vārds_orig = ''Berta Karlik''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Austrija
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[astats|astata]] atklāšana [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos
|    apbalvojumi = Haitingera balva ķīmijā (1947)<br />Vilhelma Eksnera medaļa (1954)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Berta Karlika''' ({{val|de|Berta Karlik}}; dzimusi {{dat|1904|1|24}}, mirusi {{dat|1990|2|4}}) bija [[Austrija|austriešu]] [[fiziķis|fiziķe]], pirmā sieviete, kas kļuva par [[Vīnes Universitāte]]s profesori. Atklājusi 85. ķīmisko elementu [[astats|astatu]] [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Front Page''
| operators =
| attēls = Front page movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Volters Matau]]
* [[Vinsents Gardenija]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Allens Gārfīlds]]
* [[Deivids Veins]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
* [[Ostins Pendltons]]
* [[Kerola Bērneta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Front Page''
| studija = ''[[Universal Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|18}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Front Page''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Volters Matau]], [[Vinsents Gerdenija]], [[Sūzana Sarandona]], [[Allens Gārfīlds]], [[Deivids Veins]], [[Čārlzs Dērnings]], [[Ostins Pendltons]] un [[Kerola Bērneta]]. Filma balstīta uz [[Bens Hekts|Bena Hekta]] un [[Čārlzs Makartūrs|Čārlza Makartūra]] tāda paša nosaukuma 1928. gada lugu. Šī ir jau trešā lugas filmas adaptācija pēc [[Luiss Mailstouns|Luisa Mailstouna]] tāda paša nosaukuma [[The Front Page (1931. gada filma)|1931. gada filmas]] un [[Hauards Hokss|Hauarda Hoksa]] 1940. gada filmas "[[Viņa meitene Piektdiene]]".

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums = [[Timbaland]]
|Image =
|Image size =
|Caption =
|Studio = 3
|Studio link = Studijas albumi
|Compilation = 1
|Comp link = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
|Singles = 10
|Singles link = Singli
|Music videos = 8
|MV link = Video
|Soundtrack =
|Soundtrack link =
|Option =
|Option name = Neizdoti albumi
|Option link = Neizdoti
|Option color = Pink
|1Option =
|1Option name =
|1Option link =
|1Option color =
|2Option =
|2Option name =
|2Option color =
|References =
|Ref link =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tabanus sudeticus02.jpg
| att_nosaukums =[[Tabanus sudeticus|Diždundurs]] (''Tabanus sudeticus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Tabanomorpha
| infrakārta_lv = Dunduru infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial = Tabanomorpha <small>(Wood, 1990)</small>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| autors          = [[Joseph Gärtner|Gaertn.]], 1791
| binomial        = Hyophorbe
| attēls          = Spindlepalm.JPG
| att_nosaukums   = ''[[Hyophorbe verschaffeltii]]''
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Arecales
| rinda_lv        = Palmu rinda
| dzimta          = Arecaceae
| dzimta_lv       = Palmu dzimta
| ģints           = Hyophorbe
| ģints_lv        = Pudeļpalmas
}}
'''Pudeļpalmas''' (''Hyophorbe'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kurai pieder piecas [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salām]] [[endēms|endēmas]] [[suga]]s [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ |title=The Plant List. A working list of all plant: ''Hyophorbe'' |access-date={{dat|2016|09|02||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170906063455/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Hyophorbe/ }}</ref><ref>[http://www.inaturalist.org/taxa/56897-Hyophorbe iNaturalist: genus ''Hyophorbe'', a member of Palms (Family Arecaceae)]</ref><ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?plantName=Hyophorbe Kew Royal Gardens. World Checklist of Selected Plant Families: ''Hyophorbe'']</ref>

sentences:
'''[[valoda|Valodu]] uzskaitījumi''':
* [[Valodu uzskaitījums pēc nosaukuma]]
* [[Valodu uzskaitījums pēc rakstības]]

sentences: '''Okeāna straume''' ir pastāvīga vai periodiska [[ūdens]] plūsma atklātajā [[okeāns|okeānā]] vai [[jūra|jūrā]]. Izšķir pastāvīgas, nepastāvīgas un nepareizas straumes, ūdens virsas un zemūdens straumes, siltās un aukstās straumes.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Josips Jelačičs
| vārds_orģ           =Josip grof Jelačić Bužimski
| attēls              =Ivan Zasche, Portret bana Josipa Jelacica.jpg
| apraksts            =Josips Jelačičs
| amats               =[[Horvātijas bans]]
| term_sākums         ={{Dat|1848|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1859|||N}}
| priekštecis2        =[[Jurajs Hauliks]]
| pēctecis2           =[[Johans Baptists Koronini-Kronbergs]]
| dzim_dati           ={{Dat|1801|10|16|N}}
| dzim_vieta          =[[Ungārijas Karaliste]], [[Petrovaradina]] (Tagad {{SRB}})
| mir_dati            ={{Dat|1859|05|20|N}}
| mir_vieta           =[[Horvātijas Karaliste]], [[Zagreba]] (Tagad {{CRO}}
| tautība             =[[horvāts]]
| partija             =
| dzīvesb             =Grāfiene Sofija Jelačiča
| alma_mater          =[[Terēzes militārā akadēmija]]
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}
{{infokaste+}}

sentences: '''Straumēšana''' ({{val|en|streaming}}) ir [[multivide]]s satura pārraidīšana gala lietotājam, kamēr šis saturs vēl atrodas pie pakalpojumu sniedzēja, bez nepieciešamības to lejupielādēt lietotāja datorā, t.i., saņēmējs var uzsākt faila atskaņošanu, pirms tas ir pilnībā pārsūtīts.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=streaming&list=streaming&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze — streaming] {{lv ikona}}</ref> Termins „streaming” pirmo reizi tika lietots 20. gadsimta sākumā, un var attiekties uz audio, video, teksta un citām datnēm. Pēdējos gados straumēšanas pakalpojumu izmantotāju skaits ir ievērojami audzis un tas tiek izmantots gan izklaides mērķiem, gan organizācijās, lai veiksmīgi reklamētu un pārdotu savus produktus un pakalpojumus.<ref>http://www.streamingmedia.com/Articles/ReadArticle.aspx?ArticleID=74052/{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
, 1921)]]
'''Krievijas igauņi''' ([[Igauņu valoda|igauņu]]: ''Venemaa eestlased'') ir viena no mazākajām etniskajām grupām [[Krievija|Krievijā]]. Saskaņā ar 2020.–2021. gada Viskrievijas tautas skaitīšanas datiem igauņu skaits Krievijā bija 8093 cilvēki (0,005 % no kopējā iedzīvotāju skaita).

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex sylvatica|suga_lv=Meža grīslis|autors=Huds.|binomial=Carex sylvatica|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex sylvatica.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi}}
'''Meža grīslis''' ({{val|la|Carex sylvatica}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp diezgan bieži [[Latvija]]s teritorijas lapkoku un lapkoku — egļu [[Mežs|mežos]] un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-sylvatica-huds/|title=meža grīslis - Carex sylvatica Huds. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-06}}</ref>

sentences: '''Vārds''' ir mazākā patstāvīgā [[valoda]]s vienība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tezaurs.lv/#/sv/vārds |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/vārds |archivedate={{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> Šajā vispārīgajā nozīmē lielākoties sinonīms ir jēdziens '''[[leksēma]]''' (tomēr daži autori leksēmas jēdzienam mēdz piešķirt arī nedaudz atšķirīgu, specifiskāku definīciju). Latviešu valodā vārdus parasti iedala desmit [[vārdšķira|vārdšķirās]]: [[lietvārds|lietvārdos]], [[īpašības vārds|īpašības vārdos]], [[skaitļa vārds|skaitļa vārdos]], [[vietniekvārds|vietniekvārdos]], [[darbības vārds|darbības vārdos]], [[apstākļa vārds|apstākļa vārdos]], [[saiklis|saikļos]], [[prievārds|prievārdos]], [[partikula|partikulās]] un [[izsauksmes vārds|izsauksmes vārdos]].<ref name="gramatika2013" />{{rp|320}}

sentences:
Igaunijā, no kuras pazemes ūdeņi spiežas virspusē]]
'''Pazemes ūdeņi''' ir visi [[ūdens|ūdeņi]], kas dažādā dziļumā atrodas [[Zemes garoza|Zemes garozā]] — iežu porās, plaisās un tukšumos. Lielākā daļa no tiem atrodas Zemes virskārtas augšpusē, tomēr tie var būt līdz 14 km dziļumā. [[Dzeramais ūdens]] visbiežāk tiek iegūts no pazemes ūdeņiem, rokot [[aka]]s vai veicot urbumus. Ja pazemes ūdeņi nonāk zemes virskārtā, veidojas [[avots]] vai [[avoksnājs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo_sitting-Iric2006.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 | suga = Bufo bufo
 | suga_lv = Parastais krupis
 |      binomial = Bufo bufo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds =Šarls de Golls<br />Charles de Gaulle
| attēls =De Gaulle-OWI.jpg
| apraksts=
| amats               =[[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1958|6|1|N}}
| term_beigas         ={{dat|1959|1|8|N}}
| priekštecis         =[[Pjērs Flimlē]]
| pēctecis            =[[Mišels Debrē]]
| amats2              =[[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums2        ={{dat|1959|1|8|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1969|4|28|N}}
| priekštecis2        =[[Renē Kotī]]
| pēctecis2           =[[Žoržs Pompidū]]
| dzim_dati           ={{dat|1890|11|22}}
| dzim_vieta          =[[Lille]], [[Francija]]
| mir_dati            ={{mdv|1970|11|9|1890|11|22}}
| mir_vieta           =[[Kolombē pie divām baznīcām]], [[Francija]]
| partija             =Demokrātu savienība Republikai
| dzīvesb             =[[Ivonna de Golla]]
| profesija           =Militārais darbinieks, politiķis
| reliģija            =[[Katolicisms]]
| paraksts            = Charles de Gaulle Signature 2.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Nacionālā pils
| native_name         = ''Palacio Nacional''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Meksika#Ziemeļamerika
| status              =
| image               = Palacio_Nacional,_México_D.F.,_México,_2013-10-16,_DD_119.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
| latd  = 19.4325 | latNS  = N
| longd = 99.131111 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1522. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences: '''Līdzskaņu mija''' ir vēsturiskas pārmaiņas, kuru rezultātā sākotnējā [[sakne]]s beigu [[līdzskanis|līdzskaņa]] vietā stājas cits līdzskanis. Pastāv vairāki līdzskaņu mijas veidi.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dunajeca
| citvaloda         = pl
| oriģinālnosaukums = Dunajec
| citvaloda1        = sk
| oriģinālnosaukums1= Dunajec
| attēls            = Dunajec.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             = Upe_Dunajeca.png
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Tatri]]
| augštece          =
| satekupes         = Bjali Dunajeca, Čarni Dunajeca
| ieteka            = [[Visla]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{SVK}}<br />{{POL}}
| garums            = 274
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 84,3
| gada_notece       =
| baseins           = 6 804
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Poprada (upe)|Poprada]], [[Bjala]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=14 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=20 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
}}
'''Dunajeca''' ({{val|pl|Dunajec}}, {{val|sk|Dunajec}}, {{val-de|Dohnst}} — Donsta) — upe [[Polija|Polijā]], [[Visla]]s labā krasta pieteka. Sākas [[Tatri|Tatros]] kā divas upītes — Bjali Dunajeca (''Biały Dunajec'', Baltā Dunajeca) un Čarni Dunajeca (''Czarny Dunajec'', Melnā Dunajeca). Augštecē strauja, krāčaina upe, ļoti populārs ūdenstūrisma maršruts.

sentences: '''Drukas spiede'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/drukas%20spiede | title= Drukas spiede | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 2. decembrī}}</ref> jeb '''iespiedmašīna''' ir [[mašīnspiede]] (prese), kuru izmanto, lai masveidā pavairotu [[teksts|tekstu]] vai [[attēls|attēlus]] uz [[papīrs|papīra]] vai citiem drukājamajiem materiāliem. Tās pamatprincips ir [[iespiešana]], kur speciāli sagatavotas [[iespiedplate]]s, piemēram, [[klišeja|klišejas]] vai [[burtstabiņš|burtstabiņi]], uzklāj [[krāsas|krāsu]] vai [[tinte|tinti]] uz iespiedmateriāliem, radot attēlus vai tekstu. Drukas spiedi 15. gadsimtā izgudroja [[Johans Gūtenbergs]], un tā palīdzēja padarīt [[grāmata]]s un citus rakstus pieejamus plašām cilvēku masām, ne tikai atsevišķiem cilvēkiem. Tādējādi tā veicināja [[zināšanas|zināšanu]] izplatīšanos un pavēra ceļu iegūt [[izglītība|izglītību]] vēl vairāk cilvēkiem, nekā līdz tam.

sentences:
Vikipēdijā atrodamie raksti par folkoru.
{{Commonscat|Folklore}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from Sweden|Zviedrijas vieglatlēti}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma guentheri IleRonde 8605.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| suga           = Phelsuma guentheri
| suga_lv        = Raundas gekons
| binomial       = Phelsuma guentheri, <small>([[George Albert Boulenger|Boulenger]], 1885)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Mertens, 1962)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Rösler, 1995)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Beghof, 2005)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Hallmann, 2008)''
}}
'''Raundas gekons''', arī '''Gintera gekons''' (''Phelsuma guentheri'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] nelielajai [[Raunda|Raundas salai]].<ref name=data>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=guentheri&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+guenther The Reptile Database: ''Phelsuma guentheri'' BOULENGER, 1885]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekss, meli un video
| attēls                   =  Sex Lies and Videotape.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sex, Lies, and Videotape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Džons Hārdijs]]
* [[Roberts Ņūmaiers]]
| scenārija autors         = Stīvens Soderbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Lora San Džiakomo]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|8|18|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sex-lies-and-videotape-1989|title=Sex, Lies, and Videotape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sex-Lies-and-Videotape#tab=summary|title=Sex, Lies, and Videotape (1989)|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekss, meli un video"''' ({{val|en|Sex, Lies, and Videotape}}) ir 1989. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Speiders]], [[Endija Makdauela]], [[Pīters Galahers]] un [[Lora San Džiakomo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|8|18||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Amēlija Ērhārta
|     vārds_orig = ''Amelia Earhart''
|         attēls =Earhart.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Amēlija Ērhārta ap 1935. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Ačisona]], [[Kanzasa]] {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Nav zināms, pazudusi {{dat|1937|07|02}} virs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] pie [[Haulenda sala]]s
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = aviatore
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Amelia Earhart (signature).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Amēlija Mērija Ērhārta''' ({{val|en|Amelia Mary Earhart}}; dzimusi {{dat|1897|7|24}}, pazudusi {{dat|1937|7|2}}, atzīta par mirušu {{dat|1939|1|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aviatore un aviācijas propagandētāja. Agrīnā [[Feminisms|feminisma]] ikona. Pirmā sieviete, kas vienatnē veikusi transatlantisko lidojumu. Pazudusi bez vēsts, veicot lidojumu apkārt pasaulei.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial =Helianthemum nummularium
| autors =(L.) Mill.
| attēls =Solvända.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| dzimta =Cistaceae
| dzimta_lv =
| ģints =Helianthemum
| ģints_lv =saulrozītes
| suga =H. nummularium
| suga_lv = Naudiņu saulrozīte
| kategorijas =nē
}}
[[File:Helianthemum nummularium MHNT.BOT.2007.43.43.jpg|thumb|''Helianthemum nummularium'']]

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Ādolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija, Holande
}}
'''Ādolfs''' ir vīriešu personvārds, īsie varianti var būt '''Ādis''' vai '''Ādijs'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā varējis nozīmēt "cēls vilks" (no elementiem *Adal — cēls un *wulf — vilks), "mirdzošs vilks", "spožs vilks" vai "vilka spēks" (no elementiem *Wald — spēks, spozme un *wulf — vilks). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Ādolfa vārdadiena ir [[27. septembris|27. septembrī]].

sentences: '''Neišvānšteina''' ({{val-de|Schloss Neuschwanstein}}, {{izrunā|nɔʏˈʃvaːnʃtaɪn}}) ir [[romānika|neoromānikas]] stilā celta pils [[Vācija|Vācijā]], [[Bavārija]]s dienvidrietumos. Pils tika celta  [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās Bavārijas karalim [[Ludvigs II|Ludvigam II]]. Pils būvniecība uzsākta 1869. gada 5. septembrī un turpinājās līdz 1892. gadam, tomēr līdz galam netika pabeigta.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
|         building_name = Svētā Pētera bazilika
|         infobox_width = 340px
|                 image = Basilica Sancti Petri blue hour.jpg
|            image_size = 300px
|              map_type = Vatikāns
|           map_caption = Atrašanās vieta Vatikānā
|              location = {{vieta|Vatikāns}}
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 08 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 27 | longs = 12 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
|     consecration_year = 1626. gads
|                status =
|            leadership =
|               website = {{URL|http://www.vatican.va/various/basiliche/san_pietro/index_it.htm|vatican.va}}
|             architect =
|    architecture_style = Renesanse un baroks
|        groundbreaking = {{dat|1506|4|18}}
|        year_completed = {{dat|1626|11|18}}
|        specifications = yes
|              capacity =
|                length = 220 m
|                 width = 150 m
|            height_max = 138 m
|        dome_dia_outer = 42 m
|        dome_dia_inner = 41,5 m
}}

sentences: '''Spēļu automāts''' ir [[kazino]] [[Azartspēles|azartspēļu]] ierīce, kas darbojas, ievietojot monētas un nospiežot pogu, lai aktivizētu trīs vai vairāk rullīšus ar horizontāli izvietotiem simboliem. Ja pēc rullīšu pagriešanās sakrīt nepieciešamās simbolu kombinācijas, spēlētājs saņem laimestu. Spēļu automāti izmanto dažādas nejauši izvēlētu skaitļu/simbolu sistēmas, kas pēc nejaušības principiem nosaka pagriezienu iznākumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstri pret atnācējiem
| attēls                   = monsters-vs-aliens-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monsters vs. Aliens''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Robs Letermens]]
| producents               = [[Liza Stjuarte]]
| scenārija autors         =
* [[Maija Forbsa]]
* [[Volless Volodarskijs]]
* [[Glens Berdžers]]
* [[Džonanats Eibels]]
* Robs Letermens
| galvenajās lomās         =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Kīfers Saterlends]]
* [[Reins Vilsons]]
* [[Pols Rads]]
* [[Stīvens Kolberts]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|3|27||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-vs-aliens-2008|title=Monsters vs. Aliens|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monstersvsaliens.htm|title=Monsters vs. Aliens (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|381,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstri pret atnācējiem"''' ({{val|en|Monsters vs. Aliens}}) ir 2009. gada zinātniskās fantastikas animācijas filma, kuras režisori ir [[Konrāds Vernons]] un [[Robs Letermens]]. Galvenās lomas filmā ierunājuši [[Rīza Viterspūna]], [[Sets Rogens]], [[Hjū Lorijs]], [[Vills Ārnets]], [[Kīfers Saterlends]], [[Reins Vilsons]], [[Pols Rads]] un [[Stīvens Kolberts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|3|27||bez}}.

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{Karoga infokaste
 |       Name = Piedņestras Moldāvu Republikas
 |      Image = Flag of Transnistria (state).svg
 |        Use = 011010
 | Proportion = 1:2
 |   Adoption = {{dat|2000|7|25||bez}} (oficiāli)
 |     Design = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana, kā arī [[sirpis un āmurs]] ar zvaigzni virs tā karoga augšējā kreisā stūrī. Identisks ar bijušās [[Padomju Savienība]]s republikas [[Moldāvijas PSR]] karogu
 |     Image2 = Flag of Transnistria (variant).svg
 |       Use2 = 100000
 |Proportion2 = 1:2
 |    Design2 = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana
 |     Image3 = Presidential Standard of the Pridnestrovian Moldavian Republic.svg
 |       Use3 =
 |Proportion3 = 1:1
 |    Design3 = Piedņestras Moldāvu Republikas prezidenta standarts
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Divas dienas, viena nakts
| oriģinālnos = ''Deux jours, une nuit''
| attēls = Deux jours, une nuit poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = * [[Žans Pjērs Dardens]]
* [[Lūks Dardens]]
| producents = * Žans Pjērs Dardens
* Lūks Dardens
* [[Deniss Freids]]
| scenārijs = * Žans Pjērs Dardens
* Lūks Dardens
| aktieri = * [[Mariona Kotijāra]]
* [[Fabricio Rongione]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Les Films du Fleuve]]''
* ''[[Archipel 35]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[Ciné+]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Eyeworks]]''
* ''[[France 2 Cinéma]]''
* ''[[Radio Télévision Belge Francophone]]''
* ''[[Belgacom]]''
| izplatītājs = * ''[[Cinéart]]''
* ''[[Diaphana Films]]''
* ''[[BIM Distribuzione]]''
| izdošana = {{filmas datums|2014|5|20|Kannu filmu festivāls|2014|5|21|Beļģija un Francija|2014|11|13|Itālija|}}
| ilgums = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/two-days-one-night-2014|title=Two Days, One Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2018|archive-date={{dat|2018|07|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180730091907/http://www.bbfc.co.uk/releases/two-days-one-night-2014}}</ref>
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|Franču]]
| budžets = {{Eiro|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Divas dienas, viena nakts"''' ({{val|fr|Deux jours, une nuit}}, {{val|en|Two Days, One Night}}) ir 2014. gada drāma, kuras režisori, producenti un scenārija autori ir [[Žans Pjērs Dardens]] un [[Lūks Dardens]]. Galvenās lomas atveido [[Mariona Kotijāra]] un [[Fabricio Rongione]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Rentgenteleskops''' ir [[teleskops]] kosmisko objektu [[rentgenstarojums|rentgenstarojuma]] uztveršanai un reģistrēšanai. Rentgenteleskopus novieto [[orbitālā observatorija|orbitālajās observatorijās]], jo līdz Zemes virsmai kosmisko objektu rentgenstarojums nenonāk.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Filozofisko antropoloģiju|Antropoloģija (nozīmju atdalīšana)|Antropoloģija}}
 ]]
'''Filozofiskā antropoloģija''' ir [[Filozofija|filozofijas]] nozare, kas cenšas izzināt [[Cilvēks|cilvēkus]], lai saprastu to uzvedību gan kā [[sociālā vide|sociālās vides]] produktu, gan kā būtnes, kas pašas rada savas personiskās [[vērtība]]s. Kaut arī var uzskatīt, ka vairums filozofu visā šīs zinātnes vēsturē ir veidojuši savu noteiktu antropoloģiju, kas ir viņu ideju pamatā, [[antropoloģija]] kā atsevišķa disciplīna filozofijā attīstījās vēlīnajā modernisma periodā, izaugot no tādām tolaik attīstībā esošām metodēm kā [[fenomenoloģija]] un [[eksistenciālisms]]. Fenomenoloģija balstās metodiskā reflektēšanā par cilvēku pieredzi, pamatojoties filozofa paša pieredzē. Tāpēc tā bija ļoti svarīga, lai filozofi varētu labāk iedziļināties cilvēcīgās dabas un esības jautājumos.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Konungariket Sverige''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Zviedrijas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Kingdom of Sweden
|               karoga_attēls = Flag of Sweden.svg
|            karoga_nosaukums = Zviedrijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Great coat of arms of Sweden.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Zviedrijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''För Sverige i tiden''
|                valsts_himna = ''[[Zviedrijas himna|Du gamla, Du fria]]''
|               kartes_attēls = EU-Sweden.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Stokholma]]
| latd=59 | latm=21 | latNS=N | longd=18 | longm=4 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Zviedru valoda]], [[Zīmju valoda]]
|             etniskās_grupas = 81% [[zviedri]]
5% [[somi]]
14% citi
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Kārlis XVI Gustavs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Zviedrijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ulfs Kristersons]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = 1523. gada 6. jūnijā no [[Dānija]]s
|                 platība_km2 = 449,964
|               platība_rangs = 55.
|              procenti_ūdens = 8,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits =10,402,070<ref name=population>[https://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/befolkningens-sammansattning/befolkningsstatistik/] [[Statistics Sweden]]. Retrieved 8 July 2021.</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 88.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 20,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 192.
|                     IKP_PPP = $563,882 billion<ref name="imf2">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=61&pr.y=4&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=144&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, October 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=8 January 2020}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2020
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $52,477<ref name="imf2"/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,945
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 7.
|                        Gini = 26.9
|                   Gini_gads = 2020
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Zviedrijas krona]]
|                valūtas_kods = SEK
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.se]]
|              tālsarunu_kods = 46
|                iso_kods_num = 752
|              iso_kods_alfa2 = SE
|              iso_kods_alfa3 = SWE
|                    piezīmes = [[Freedom House brīvības indekss]]: 1,0 - brīva valsts. [[ANO tautas attīstības indekss]]: 0,946 (6.vieta pasaulē 2007. gadā). [[Reliģija]] - [[luterisms]].
|                    piezīme1 =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Hotona-Marsa projekta pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Haughton-Mars Project Research Station''
| attēls               = Rovers Red and Black at Houghton Crater Devon Island Canada.jpg
| paraksts             = Robots K-10 pie Hotona-Marsa Projekta pētniecības stacijas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| map_label                = HMPRS
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{USA}}
{{CAN}}
| latd=75| latm=25| lats=59| latNS=N
| longd=89| longm=51| longs=48| longEW=W
| novietojums          = {{CAN}}
{{CA-NU}}
[[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2000
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
[[Kanādas Kosmosa aģentūra|CSA]]
| pers_vasara          = ~30
| pers_ziema           =
| augstums             = 214
| vid_t                = -17
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            = https://www.marsinstitute.no/hmp
}}
'''Hotona-Marsa projekta pētniecības stacija''' ({{val|en|Haughton-Mars Project Research Station}}, HMPRS) ir starptautiska [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija|pētniecības stacija]] Kanādas [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.marsinstitute.no/hmp Mars Institute. Haughton-Mars Project (HMP)]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devona]]s salā [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]], [[Hotona triecienkrāteris|Hotona triecienkrātera]] ziemeļrietumu malā. Stacija izveidota. lai testētu potenciālo [[Marss (planēta)|Marsa]] planetāro misiju aprīkojumu un personāla uzvedību Marsam analogā vidē augstas izolācijas apstākļos.<ref>[https://www.nasa.gov/analogs/hmp Haughton Mars Project (HMP). Mission Overview]</ref>

sentences: '''''Fallout''''' ir postapokaliptisku RPG datorspēļu sērija, ko izveidoja ''[[Interplay Entertainment]]''. Sērijas darbība risinās 21., 22. un 23. gadsimtā. Spēļu atompanka [[Retrofutūrisms|retrofutūristiskais]] stils ņem iedvesmu no 50-to gadu ASV pēckara kultūras ar tās inovatīvajām tehnoloģijām un konstantu satraukumu par tuvojošos atomkaru. Par ''Fallout'' priekšteci ir uzskatāms ''[[Wasteland]]'' — 1988. gada datorspēle, ko izstrādāja ''Interplay Productions''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laba meitene
| attēls                   = Good girl poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Good Girl''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Migels Arteta]]
| producents               = [[Metjū Grīnfīlds]]
| scenārija autors         = [[Maiks Vaits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Zoja Dešanela]]
* Maiks Vaits
| mūzika                   =
* [[Tonijs Maksvels]]
* [[Džeimss O'Braiens]]
* [[Marks Ortons]]
* [[Džoijs Varonkers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Myriad Pictures]]''
* ''[[Flan de Coco Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|8|7|Ierobežots vietu skaits|2002|8|30|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodgirl.htm|title=The Good Girl (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laba meitene"''' ({{val|en|The Good Girl}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Migels Arteta]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Dženifere Anistone]], [[Džons Reilijs]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Zoja Dešanela]] un [[Maiks Vaits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|8|7||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Red-bellied woodpecker on railing.JPG
 | att_nosaukums = [[Sārtvēdera dzenis]] (''Melanerpes carolinus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Picodynastornithes
 |  virskārta_lv = Dzilnu virkārta
 |         kārta = Piciformes
 |      kārta_lv = Dzilnveidīgie
 |      binomial = Piciformes <small>([[Bernhard Meyer|Meyer]] & [[Johann Wolf|Wolf]], 1810)</small>
| iedalījums=
* [[Dzilnu apakškārta]] (''Pici'')
* [[Jakamaru apakškārta]] (''Galbulae'')
| sinonīmi=
*''Galbuliformes''
 |   kategorijas = nē
}}
'''Dzilnveidīgie''' jeb '''dzeņveidīgie''' (''Piciformes'') ir [[putni|putnu]] kārta, kas apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un vairākas izmirušas aizvēsturiskās dzimtas, kas savukārt tiek iedalītas 2 apakškārtās: dzilnu apakškārtā (''Pici'') un jakamaru apakškārtā (''Galbulae''), lai gan jakamaru apakškārta reizēm tiek sistematizēta kā atsevišķa jakamarveidīgo putnu kārta (''Galbuliformes'').<ref>[http://worldbirds.eu/zpfamily/Galbuliformes.htm Galbuliformes]{{Novecojusi saite}}</ref> Šajā kārtā ir vairāk kā 400 [[suga]]s, no kurām lielākā daļa pieder [[dzilnu dzimta]]i (''Picidae'').<ref name=pic/> Dzilnveidīgie putni sastopami gandrīz visā pasaulē, izņemot [[Madagaskara|Madagaskaru]], [[Austrālāzija|Austrālāziju]] un polāros reģionus.<ref name=pic/> Lielākā daļa sugu mājo [[mežs|mežos]], lai gan dažas sugas piemērojušās videi bez [[koks|kokiem]].<ref name=pic/>

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-17
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Mil Mi-8 (16158658583).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas Gaisa spēku helikopters
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Krievija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = tiek ražots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = kopš 1975. gada
| skaits               =
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}
'''Mi-17''' ({{val|ru|Ми-17, Mи-8MT}}, [[NATO]] nosaukums — '''''Hip''''') ir 1970. gadu sākumā izstrādāts [[Padomju Savienība]]s daudzfunkcionālais [[helikopters]]. Ražots kā [[Mi-8]] modifikācija kopš 1975. gada, līdz 2007. gadam saražojot vairāk kā {{sk|12000}} šī modeļa helikopteru.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Otrā iespēja
| operators =
| attēls = SecondAct poster lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Pīters Sīgals]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dženifere Lopesa]]
* [[Lia Remini]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Trits Viljamss]]
* [[Milo Ventimilja]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Second Act''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|12|21}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|16 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4194665985/|title=Second Act |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Otrā iespēja"''' ({{Val|en|Second Act}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Sīgals]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dženifere Lopesa]], [[Lia Remini]], [[Vanesa Hadžensa]], [[Trits Viljamss]] un [[Mila Ventimilja]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Refats Čubarovs
| vārds_orģ           = ''Refat Abdurahman oğlu Çubarov''
| attēls              = Refat Chubarov.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Refats Čubarovs

| amats               = [[Krimas tatāru tautas medžliss|Krimas tatāru tautas medžlisa]] priekšsēdētājs
| term_sākums         = {{dat|2013|10|28|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Mustafa Džemiļevs]]
| pēctecis            =

| amats2              = Krimas tatāru vispasaules kongresa prezidents
| term_sākums2        = 2009
| term_beigas2        = pašlaik
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| amats3              = Ukrainas [[Augstākā Rada|Augstākās Radas]] deputāts
| term_sākums3        = 2015
| term_beigas3        = 2019
| term_sākums4        = 1998
| term_beigas4        = 2007
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1957|9|22}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Samarkanda}}
tagad ({{UZB}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
| partija             = [[Spēks un gods]] (2019—pašlaik)
[[Eiropas solidaritāte|Petro Porošenko bloks]] (2014—2019)
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = Abduramans Čubarovs (1931—2014)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://qtmm.org/новости/4409-члены-меджлиса-крымскотатарского-народа-выражают-соболезнования-главе-меджлиса-рефату-чубарову-в-связи-с-невосполнимой-утратой-смертью-отца-абдурамана-сейтасан-огълу-чубарова|title=Члены Меджлиса крымскотатарского народа выражают соболезнования главе Меджлиса Рефату Чубарову в связи с невосполнимой утратой – смертью отца Абдурамана Сейтасан огълу Чубарова|publisher=qtmm.org}}</ref>
| māte                =
| dzīvesb             = Ingrīda Valtsone
| bērni               = Rita, Dināra, Nijara
| profesija           = arhivārs, politiķis
| alma_mater          = [[Krievijas valsts humanitārā universitāte|Maskavas valsts vēstures un arhīvu institūts]] (1983)
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Klasteru analīzes''' galvenais mērķis ir sagrupēt novērojumus, balstoties uz to īpašībām, lai beigu objektu klasteri būtu ļoti homogēni klastera ietvaros, bet starp klasteriem heterogēni.<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985</ref> Nosaukums klasteru analīzei cēlies no angļu vārda cluster — sakopojums, [[grupa]]. Termins klasteru analīze pirmo reizi lietots [[1939]]. gadā, taču, ņemot vērā veiksmīga rezultāta iegūšanai veicamo loģisko un aritmētisko operāciju skaitu, tās plaša pielietošana kļuva iespējama tikai [[1980]]. gados, attīstoties datortehnikai. No pārējām [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju]] klasifikācijas metodēm tā atšķiras ar faktu, ka iepriekš nepastāv informācija par ģenerālās kopas sadalījumu, t.i., nav tā saucamo apmācības izlašu. Klasteru analīzi var uzskatīt kā aprakstošu un neteorētisku [[daudzdimensiju analīze]]s metodi, kas pārsvarā tiek izmantota kā palīglīdzeklis.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Undere
|         vārds_orig = ''Marie Under''
|             attēls = Marie Under circa 1903 by Max Meixner of Reval (Tallinn).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marija Undere ap 1903. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = [[Tallina]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1980
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 25
|            m_vieta = [[Stokholma]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Igauņi|Igauniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Igauņu, vācu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Undere''' ({{val|et|Marie Under}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1883|3|27}}|{{dat||3|15}}}}, mirusi {{dat|1980|9|25}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[dzejniece]]. Viena no 20. gadsimta atzītākajām igauņu dzejniecēm. Vairākkārt nominēta [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmijai literatūrā]].<ref name="centrs">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.estlit.ee/elis/?cmd=writer&id=11584|title=Marie Under|publisher=Igaunijas Literatūras centrs|accessdate={{dat|2016|4|5||bez}}|language=en}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šķaunes pagasts
| karte             = Šķaunes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Šķaune
| platība           = 123,7
| iedzīvotāji       = 493<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 493 / 123.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Ляндскоронская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
 Ādams Johans fon Fītinghofs (ap 1850)]]
'''Ādams Kristaps Johans fon Fītinghofs''' ({{val|de|Adam Christoph Johann von Vietinghoff genannt Scheel}}; 1797-1871) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s kavalērijas ģenerālis, kirasieru divīzijas komandieris.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Side-striped Jackal.jpg
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis adustus
| suga_lv =Svītrainais šakālis
| binomial =Canis adustus, ([[Sundevall]], 1847)
| izplatība =

{{legend|#EA3C53|Svītrainā šakāļa izplatības areāls}}
}}
'''Svītrainais šakālis''' (''Canis adustus'') ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Āfrika]]s centrālās un dienvidteritorijas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3753 |title=Canis adustus (Side-striped Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|10|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081017052715/http://www.iucnredlist.org/details/3753 }}</ref> Atšķirībā no sava tuva radinieka [[melnmuguras šakālis|melnmuguras šakāļa]], kas apdzīvo plašas, labi pārredzamas teritorijas, svītrainais šakālis apdzīvo [[mežs|mežus]] un [[krūmi|krūmājus]]<ref name="sa"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Datura stramonium - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-051.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Datura stramonium|Parastais velnābols}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Solanales
|         rinda_lv =Nakteņu rinda
|           dzimta =Solanaceae
|        dzimta_lv =Nakteņu dzimta
|             suga =D. stramonium
|          suga_lv =Parastais velnābols
|         binomial =Datura stramonium L.
}}

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
'''Gaskoins''' var būt:
* [[Maiks Gaskoins]] (''Mike Gascoyne'', dzimis [[1963]].), angļu inženieris;
* [[Pols Gaskoins]] (''Paul Gascoigne'', dzimis [[1967]].), angļu futbolists;

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences: '''Rīgas Reformātu baznīca''' ({{val|de|Die Reformierte Kirche Riga}}) ir sens [[Kalvinisms|reformātu (kalvinistu)]] dievnams Mārstaļu iela 10, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Pašlaik baznīcas ēka pieder [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai]], un tajā ir ticis iekārtots LELB Jauniešu centrs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ |title=Par Jauniešu centru |access-date={{dat|2014|12|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|02|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150214160846/http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ }}</ref> Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=21&PROD=6588&prod_sect=9 Reformātu baznīcas un dzīvojamo ēku komplekss - Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija.]</ref> Tā ir[[Baroks|barokāla]] vienjoma mūra ēka ar koka pārsegumu, augstu divslīpju jumtu pret Mārstaļu ielu pavērstu zelmini, ko vainago neliels tornītis ar kupolu un galeriju. Fasādi ritmiski sadala uz augsta cokola izvietoti [[Pilastrs|pilastri]], bet ēkas tornīša smailē atrodas t.s. ''Rīta zvaigzne''. [[Smilšakmens]] ieejas portāls ir izveidots [[Brēmene|Brēmenē]] un uzstādīts 1737. gadā. Ieejas vestibilā atrodas divas koka kāpnes, bet zāles sienu griestos saglabājies sākotnējais pilastru dalījums – spoguļvelve. Ar [[Kancele|kanceli]] apvienotais [[altāris]] un [[Ērģeles|ērģeļu]] balkons uzcelts 1805. gadā [[Klasicisms|klasicisma]] stilā. 1783. gadā tika uzstādītas [[Heinrihs Andreass Konciuss|Heinriha Andreasa Konciusa]], bet 1847. gadā - Šulces firmas ērģeles.

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Trevi strūklaka
| image_file         = Trevi Fountain, Rome, Italy 2 - May 2007.jpg
| caption            =
| painting_alignment = landscape
| alt                =
| other_title_1      = ''Fontana di Trevi''
| artist             = [[Nikola Salvi]]
| year               = 1762
| type               = Publiska strūklaka
| material           = Akmens
| subject            =
| dimensions         = 26,3×49,15 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Itālija|Roma}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Roma
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 3.15 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 28 | longs = 59.4 | longEW = E
}}
{{Designation list
|    embed = no
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
<mapframe text="Trevi strūklaka" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q185382"
}
</mapframe>
'''Trevi strūklaka''' ({{val|it|Fontana di Trevi}}) ir [[strūklaka]] [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]. Tās projekta autors ir [[Nikola Salvi]], darbu pabeidza [[Pjetro Braki]]. Uzcelta no 1732. līdz 1762. gadam.

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Frama šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Kārdigana šaurums]], [[Hellgeits]]
| savieno1     = [[Džonsa šaurums]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Devona (sala)|Devona]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= 23| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=89| gar_m= 45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 35
| platums      = 12
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: '''Gudmens''' ({{val|en|Goodman}}) var būt:

sentences:
, [[Mazsalaca|Mazsalacā]]]]
'''Straikbols'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author= |date=2016. gada 15. aprīlis |title=Par svešvārda atbilsmi latviešu valodā |journal=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr. 52 |url=https://www.vestnesis.lv/op/2016/52.13 |accessdate=2017. gada 24. februārī}}</ref> ({{val|en|strikeball}}), saukts arī par '''airsoftu''' (''airsoft''), ir [[peintbols|peintbolam]] līdzīgs [[komandu sports|komandu sporta]] veids jeb militārās simulācijas sports, kurā lieto ar [[elektrodzinējs|elektrodzinēja]], atsperes vai gāzes spiediena spēku darbināmus priekšmetus, kas izskatās kā šaujamieroči un paredzēti šaušanai ar plastmasas bumbiņām, kuru sākumenerģija nepārsniedz četrus džoulus, kas tiek pildīti ar baltām, cietām, [[plastmasas]] bumbiņām, kuru [[diametrs]] ir 6—8 mm. No straikbola [[Šautene|šauteņu]] [[Lode|lodītēm]] neizdalās nekāda [[krāsa]], tādēļ airsofts ir spēle uz godīgumu un katram tās dalībniekam ir pašam jākonstatē trāpījums. Straikbola ieroču lodīšu [[masa]] var būt 0,20 grami, vājākiem ieročiem 0,23 grami, vidēja stipruma ieročiem 0,25 grami, šautenēm 0,28 grami, spēcīgām bises un [[Snaiperis|snaiperu]] šautenēm 0,30 grami un snaiperu šautenēm 0,43 grami, kas ir vissmagākās.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Piemiņas vieta kureliešiem Liepājā pie Ziemeļu fortiem.

sentences:
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = ''Colo-Colo''
 | logo_links      = Colo-Colo.svg
 | logo_izm        =
 | pilns           = ''Club Social y Deportivo Colo-Colo''
 | iesauka         = Los Albos (Baltie)
 Eterno Campeón (mūžīgie čempioni)
 | pilsēta         = {{vieta|Čīle|Makula}}
 | līga            = Primera
 | sez             = 2023
 | poz             = 3. vieta
 | dib             = 1925
 | dib_mēn         = 4
 | dib_dat         = 19
 | dib_com         =
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = ''Estadio Monumental David Arellano''
{{vieta|Čīle|Makula}}
 | ietilp          = 47 000
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      = {{flaga|Čīle}} [[Daniels Morons]]
 | tren            = {{flaga|Argentīna}} [[Gustavo Kvinteros]]
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =

 | līga1           = ''Primera División''
 | uzvaras1        = 32
 | līga2           =
 | uzvaras2        =

| pattern_so1 = |pattern_b1 =_blackcollar | pattern_la1 = _redlower | pattern_ra1 = _redlower | pattern_sh1 =
| leftarm1    = FFFFFF | body1 = FFFFFF | rightarm1 = FFFFFF | shorts1 = 000000 | socks1 = FFFFFF
| pattern_so2 = | pattern_b2 = _shoulder_stripes_black_shirt | pattern_la2 =_thinwhiteborder | pattern_ra2 =_thinwhiteborder| pattern_sh2 =
| leftarm2    = 000000 | body2 =  | rightarm2 = 000000 | shorts2 = FFFFFF | socks2 = 000000
}}
'''''Colo-Colo''''' ({{val|es|Club Social y Deportivo Colo-Colo}}) ir profesionāls [[Čīle]]s futbola klubs, kas atrodas [[Makula|Makulā]], Čīlē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation''''' (RSSSF) ir starptautiska organizācija, kas nodarbojas ar [[futbols|futbola]] [[statistika]]s apkopošanu. Fonda mērķis ir plaša arhīva izveide par ar futbolu saistītu informāciju no visas pasaules.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Dzīpars''' ir šķeterēta, parasti arī krāsota [[vilna]]s [[dzija]], ko lieto ielokiem, [[adījumi]]em, izšuvumiem vai audumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/dz%C4%ABpars|title=dzīpars {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-07-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/d/dzipars|title=Кас ir Dzīpars? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-07-14}}</ref> Dažādu tautu ticējumos apsiets sarkans dzīpara pavediens ticis uzskatīts par veiksmes un aizsardzības [[Talismans|talismanu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.la.lv/sarkanais-dzipars-veiksmei-un-aizsardzibai-ka-to-pareizi-apsiet|title=Sarkanais dzīpars veiksmei un aizsardzībai. Kā to pareizi apsiet?|website=LA.LV|access-date=2022-07-14|language=lv}}</ref> Arī citām krāsām un to kombinācijām mūsdienu ticējumos pievienota katrai sava nozīme.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/a/48630975|title=Dzīpars ap plaukstas locītavu – kā šis amulets darbojas?|last=Austruma|first=Aija|website=delfi.lv|access-date=2022-07-14|date=2017-04-06|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Marijelas Republika
| karte = Russia - Mari El Republic (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Марий Эл''
''Марий Эл Республика''
| karoga_attēls = Flag_of_Mari El.svg
| karoga_nosaukums = Marijelas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mari El.svg
| ģerboņa_nosaukums = Marijelas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Joškarola]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mariešu valoda|mariešu]]
| tautas = [[krievi]] (47,46%)
[[marieši]] (42,88%)
[[tatāri]] (5,96%)
| platība = 23 200
| iedzīvotāji = 727 979
| iedz blīvums = 31,4
| pilsētas = 3
| rajoni = 14
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://gov.mari.ru/
|ainavas_skats=Вид_на_озеро_Яльчик.jpg}}

sentences:
[[Kategorija:Dānijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Princeses]]

sentences:
{{Nepieciešamas atsauces}}
 eitrofikācija [[Potomaka]]s upē.]]
'''Eitrofikācija''' ir ķīmisku uzturvielu, parasti [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[fosfors|fosfora]] savienojumu, palielināšanās [[Ekosistēma|ekosistēmā]] izraisīta paaugstināta augu augšanas un atmiršanas intensitāte.<ref>[http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm Eitrofikācija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081210074749/http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm |date={{dat|2008|12|10||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences:
daļu ar otru, izmantojot aksonu saišķus, ko sauc par traktiem. Optiskais trakts, kas stiepjas no redzes nerva, ir neironu ceļa piemērs, jo tas savieno aci ar smadzenēm; papildu ceļi smadzenēs savienojas ar redzes garozu.]]
'''Neironu ceļš''' [[Neiroanatomija|neiroanatomijā]] ir savienojums, ko veido aksoni, kas projicē no [[Neirons|neironiem]], lai izveidotu sinapses uz neironiem citā vietā, lai nodrošinātu neirotransmisiju (signāla nosūtīšanu no viena [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] reģiona uz citu). Neironi ir savienoti ar vienu aksonu vai aksonu saišķi, kas zināms kā nervu trakts vai ''fasciculus''.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Clinically Oriented Anatomy|last=Moore|first=Keith|last2=Dalley|first2=Arthur|publisher=LWW|year=2005|isbn=0-7817-3639-0|edition=5th|page=[https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47 47]|quote=A bundle of nerve fibers (axons) connecting neighboring or distant nuclei of the CNS is a tract.|url=https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47}}</ref> Īsāki nervu ceļi ir atrodami [[Smadzenes|smadzeņu]] [[Pelēkā viela|pelēkajā vielā]], savukārt garākas projekcijas, kas sastāv no [[Mielīns|mielinizētiem]] aksoniem, veido [[Baltā viela|balto vielu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hanija
| attēls                   = Honey 2003 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Honey''
| žanrs                    = drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Billijs Vūdrovs]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Andrē Harels]]
| scenārija autors         =
* [[Alonso Brauns]]
* [[Kima Vatsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Meki Faifers]]
* [[Džoja Braienta]]
* [[Lil' Romeo]]
| mūzika                   = [[Mervins Vorens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[NuAmerica Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|12|5||bez}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/honey-2003|title=Honey|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]18 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=honey.htm|title=Honey (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]62,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hanija"''' ({{val|en|Honey}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors ir [[Billijs Vūdrovs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Meki Faifers]], [[Džoja Braienta]] un [[Lil' Romeo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|12|5||bez}}.

sentences: '''Mainīgais lielums''' [[matemātika|matemātikā]] ir ar burtu apzīmēts lielums, ar ko apzīmē kādu skaitli, kas ir vai nu patvaļīgs, vai nav zināms. Veicot [[algebra|algebriskus]] rēķinus ar mainīgajiem, it kā tie būtu skaitļi, var ātrāk atrisināt problēmu. Piemēram, ar kvadrātvienādojuma formulu var atrisināt jebkuru [[kvadrātvienādojums|kvadrātvienādojumu]], ievietojot dotā vienādojuma koeficientus formulā attiecīgo mainīgo vietā. Tāpat mainīgais lielums var būt vienkārši simbols, kas attēlo kaut kādus datus, kas parasti ir skaitlis, bet var būt arī kāds cits matemātisks objekts, piemēram, [[vektors]], [[matrica]] vai pat [[funkcija]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name             = Skansens
| native_name      = Skansen
| native_name_lang = sv
| logo = Skansen Logo.svg
| image            = Skansen huvudentre 2010.jpg
| imagesize        = 250
| caption          = Galvenie vārti
| alt              =
| map_type         =
| map_caption      =
| map_alt          =
| coordinates      = {{coord|59|19|34|N|18|06|13|E|region:SE_type:landmark|display=inline}}
| established      = {{Start date|1891|10|11|df=y}}
| dissolved        =
| location         = [[Jūrgordena]], [[Stokholma]], Zviedrija
| type             = [[brīvdabas etnogrāfiskais muzejs]] un [[Zoo]]
| collection       =
| visitors         = 1369431 (2016)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf |title=Archived copy |access-date=2018-03-24 |archive-date=2017-01-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170118091517/http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf }}</ref>
| director         = Džons Bretmīrs
| president        =
| curator          =
| owner            =
| publictransit    =
| car_park         =
| network          =
| website          = {{URL|http://www.skansen.se/en/}}
}}
{{coord|59|19|27.05|N|18|6|7.21|E|region:SE|display=title}}

sentences: '''Turmalīns''' (no {{val|si|turamali}} — 'pelnus pievelkošais akmens') ir termins, ar ko apzīmē radniecīga [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] un [[kristāliskā struktūra|kristāliskās struktūras]] [[minerāls|minerālu]] grupu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Boston Strangler''
| operators =
| attēls = Boston Strangler Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Mets Raskins]]
| producents = * [[Ridlijs Skots]]
* [[Kevins Dž. Volšs]]
* [[Maikls Pruss]]
* [[Džozijs Maknamara]]
* [[Toms Ekerlijs]]
| scenārijs = Mets Raskins
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Kerija Kūna]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Kriss Kūpers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boston Strangler''
| studija = * ''[[20th Century Studios]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Hulu]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|17}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Boston Strangler''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mets Raskins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Kerija Kūna]], [[Alesandro Nivola]] un [[Kriss Kūpers]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kuveita
 | official_name            = {{ara|مدينة الكويت}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Kuveita
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Kuveita}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Āsima]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = <!-- 200 -->
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2989000
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 29 | latm =22  | lats = 11 | latNS = N
 | longd =47  | longm = 58 | longs =42  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Kuveita''' ({{val|ar|مدينة الكويت}}, ''Madinat Al-Kuwayt'') ir [[Kuveita]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas valsts austrumu daļā, [[Persijas līcis|Persijas līča]] krastā. Kuveitas pilsēta ir valsts ekonomiskas, politikas un kultūras centrs.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Klāra Cetkina
|          vārds_orig = ''Clara Zetkin''
|              attēls = C Zetkin 1.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Klāra Cetkina
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 07
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Kēnigshaina-Vīderava]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Vidussaksijas apriņķis]], [[Saksija]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1933
|           m_mēnesis = 06
|             m_diena = 20
|             m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[politika|politiķe]], marksisma teorētiķe
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra           = Melnā jūra
|attēls         = MelnaJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 44 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 35 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība     =436 400<ref>[http://www.ocean.udel.edu/blacksea/geography/index.html Black Sea Geography. University of Delaware College of Marine Studies (2003).] Saite pārbaudīta 2007. gada 10. janvārī</ref>
|garums      = 1150
|platums     = 580
|Max_dziļums = 2212
|Vid_dziļums = 1253
|tilpums     = 547 000
|baseins     = 2 000 000
|valstis=''{{karogs|Abhāzija}}''
{{BUL}}
{{GEO}}
{{RUS}}
{{ROU}}
{{TUR}}
{{UKR}}
|pilsētas=[[Batumi]]
[[Burgasa]]
[[Konstanca (Rumānija)|Konstanca]]
[[Odesa]]
[[Sevastopole]]
[[Soči]]
[[Varna]]
}}
'''Melnā jūra''' ({{val|bg|Черно море}}, {{val|ro|Marea Neagră}}, {{val|uk|Чорне море}}, {{val|crh|Qara deñiz}}, {{val|ru|Чёрное морe}}, {{val|ab|Амшын Еиқәа}}, {{val|ka|შავი ზღვა}}, {{val|tr|Karadeniz}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] starp dienvidaustrumu [[Eiropa|Eiropu]], [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] un [[Kaukāzs|Kaukāzu]]. Ar [[Egejas jūra|Egejas jūru]], [[Vidusjūra|Vidusjūru]] un Pasaules okeānu to savieno [[Bosfors|Bosfora]] un [[Dardaneļi|Dardaneļu]] jūras šaurumi. Melnās jūras ziemeļaustrumos atrodas [[Azovas jūra]], kas faktiski ir liels Melnās jūras līcis.

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enya
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Enje Nī Vrīnāna<br />''Eithne Ní Bhraonáin''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|df=yes|1961|05|17}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Īrija}} [[Gvīdora|Gvīdorā]], [[Donegolas grāfiste]], [[Īrija|Īrijā]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[New Age mūzika|New Age]], [[ķeltu mūzika]], [[pasaules mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[instrumentāliste]], [[komponiste]], [[ierakstu producente|producente]]
|     Instrumenti = [[dziedātājs|vokāls]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1982 - mūsdienas
|Izdevējkompānija = [[Warner Music Group|WEA]], [[Warner Music Group|Warner Music UK]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros. Records UK]], [[Reprise Records|Reprise]], [[Geffen Records|Geffen]]
|   Darbojies_arī = [[Clannad]], [[Moija Brenana|Moya Brennan]], [[Brídín Brennan]]
|           Mlapa = [http://www.enya.com www.enya.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Lokizlāde''' ir viens no elektriskās [[izlāde]]s veidiem [[gāze|gāzēs]]. Atšķirībā no [[mirdzizlāde]]s, lokizlāde norisinās [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienā]] (lai rastos lokizlāde, gāzes spiedienam jābūt ne mazākam kā desmitā daļa no atmosfēras spiediena) un pie lielākas [[strāva]]s, tādēļ [[plazma]]i, kas rodas lokizlādē, ir daudz augstāka [[temperatūra]] (tūkstoši un desmiti tūkstošu grādu). Lokizlādi sauc arī par '''elektrisko loku''' vai '''Voltas loku''' (novecojis nosaukums).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dītrihs Evalds fon Grothuss
|     vārds_orig = ''Dietrich Ewald von Grotthuß''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1751
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Geduči]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]
([[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists, pianists
|        dzimums = V
|         vecāki = Gebhards Johans fon Grothuss, Šarlote Agnesa, dzimusi Mīlenheima
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandra Doroteja, dzimusi den Brinkena
|          bērni = [[Teodors Grothuss]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Commonscat|Science fiction|zinātniskā fantastika}}
{{cat main|zinātniskā fantastika}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Mouflon 2.jpg
|  att_nosaukums= [[Eiropas muflons]] (''Ovis orientalis musimon'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Ovis
|         ģints_lv = Aitas
|             suga = Ovis orientalis
|           suga_lv=Savvaļas aita
|         binomial = Ovis orientalis ([[Gmelin]], 1774)
| sinonīmi=
''Ovis aries''

''Ovis musimon''

''Ovis gmelini''
|      kategorijas = nē
}}
Par '''muflonu''' sauc savvaļas aitu, kas pieder muflonu grupai (''Ovis orientalis orientalis'' grupa), un šajā grupā ietilpst vairākas [[savvaļas aita]]s (''Ovis orientalis'') pasugas. Visas pārējās savvaļas aitas pasugas ir apvienotas [[uriāls|uriālu]] (''Ovis orientalis vignei'' grupa) grupā.<ref>Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder: Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference 3rd Edition; Johns Hopkins University Press, Baltimore, 2005. ISBN=0-8018-8221-4</ref> Kopumā muflonu grupā ir 5 savvaļas aitu pasugas. Divas no muflonu pasugām ([[Āzijas muflons]] un [[Eiropas muflons]]) ir bijušas [[mājas aita]]s priekšteces.<ref name=mol>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1690972/pdf/12028771.pdf Molecular analysis of wild and domestic sheep questions current nomenclature and provides evidence for domestication from two different subspecies]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalvīte
| attēls            = Zalvite.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zalvīte pie [[Vērtuži]]em
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Viesīte]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dienvidsusēja]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 36
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 21
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,061
| baseins           = 255
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=58 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=41 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=3 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Gasum Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Espo]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Somija, Zviedrija, Norvēģija
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = gāzes piegāde, ražošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Somija]]s valsts
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.gasum.com gasum.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Rīgas otrā termoelektrocentrāle''' ('''TEC-2''') ir lielākā [[termoelektrostacija]] Latvijā, kas atrodas [[Acone|Aconē]], [[Salaspils novads|Salaspils novadā]]. TEC-2 kopējā elektriskā jauda koģenerācijas režīmā ir 832 MW, bet kondensācijas režīmā – 881 MW.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lb
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Lebanese Domain Registry''
|sponsors              = ''American University of Beirut''
|domātais-pielietojums = Ar [[Libāna|Libānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Libānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.aub.edu.lb/lbdr/ www.aub.edu.lb]
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Elfidiīna ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|      apakšdzimta = Elphidiinae
|   apakšdzimta_lv = Elfidiīnas
|         binomial = Elphidiinae <small>Galloway, 1933</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cribroelphidium}}
* {{TaksoSaite|Cribrononion}}
* {{TaksoSaite|Elphidium}}
* {{TaksoSaite|Pellatispirella}} †
* {{TaksoSaite|Porosononion}}
* {{TaksoSaite|Rectoelphidiella}}
* {{TaksoSaite|Stomoloculina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Elfidiīnas''' (''Elphidiinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1933. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] elfidiīdas ir zināmas no [[paleocēns|paleocēna stāva]] [[Paleogēns|paleogēnā]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Fratres de Domo Sanctae Mariae Theutonicorum Jerusalemitana per Livoniam''
|nosaukums_latv_val     = Livonijas ordenis
|sugasvārds             = militārs mūku ordenis
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                = Baltija
|valsts                 = Latvija
|laikmets               = viduslaiki
|statuss                = {{val|de|Meistertum Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            =  1237
|gads_beigas            = 1561
|
|event_start            =  Dibināts pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] sagrāves kā autonoms [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] atzars
|date_start             =
|event_end              = Sekularizēts, pēdējam mestram kļūstot par [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s pirmo hercogu
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Baltic coat of arms.svg
|symbol                 =
|symbol_type            = Livonijas ordeņa ģerbonis
|
|image_map              = Teutonic Order 1260.png
|image_map_caption      = Vācu ordeņa iekarotās un daļējā kontrolē esošās teritorijas (1260)
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]], no 1481. gada [[Cēsis]] <br />mestra rezidences agrāk bija [[Cēsis]] un [[Vīlande]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = latīņu, vācu
|reliģija               = [[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Livonijas ordeņa mestri]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas ordenis''' jeb '''Svētās Marijas Vācu Nama Jeruzalemē brālība Livonijā''' ({{val|la|Fratres de Domo Sanctae Mariae Theutonicorum Jerusalemitana per Livoniam}}) bija autonoms<ref>Wolfgang Sonthofen. Der Deutsche Orden. Augsburg: Weltbild, 1995 — S. 100</ref> [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] un [[Vācu ordeņa valsts]] atzars [[Livonija|Livonijā]], kuru Ordeņa mestrs [[Hermans Balke]] izveidoja pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] sagrāves [[Saules kauja|Saules kaujā]] 1236. gadā.<ref>pastāv arī uzskats, ka Livonijas ordenis nav pareizs ordeņa atzara nosaukumus, jo tas savas pastāvēšanas laikā nekad nebija patstāvīgs bruņinieku ordenis (kā, piemēram, Zobenbrāļu ordenis), tomēr šis nosaukums ir kļuvis ierasts latviešu valodas lietojumā.</ref> Veidoja lielāko daļu no vēsturiskās [[Livonija]]s un [[Livonijas Konfederācija]]s zemēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Cannabis_sativa_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-026.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite| Cannabis sativa }}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|           dzimta = Cannabaceae
|    dzimta_lv = Kaņepju dzimta
|            ģints = Cannabis
|             suga = C. sativa
|          suga_lv = Sējas kaņepe
|         binomial = Cannabis sativa [[Kārlis Linnejs|L]].
|      kategorijas = nē
|rinda_lv=Rožu rinda}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences:
{{cita nozīme|reljefa formu|latviešu teātra aktrisi|Anta Klints|amerikāņu aktieri un bijušo profesionālo cīkstoni|Dveins Džonsons}}
 — viena no augstākajām akmens kraujām Latvijā]]
'''Klintis''' ir masīva [[Ieži|akmens]] krauja,<ref name="tezaurs"/> atsevišķs kalns ar gandrīz vertikālām malām,<ref name="lza"/> kā arī vertikāla akmens siena.<ref name="tezaurs"/> Reizēm par klinti tiek kvalificēts arī ļoti liels masīvs akmens ar stāvām malām.<ref name="tezaurs">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/sv/?w=klintis |title=Skaidrojošā vārdnīca tezaurs.lv |access-date={{dat|2014|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094844/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=klintis |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> [[Latvija|Latvijā]] par klintīm dēvē lielus, stāvus un masīvus [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumus,<ref name="lza">[http://termini.lza.lv/term.php?term=klints&list=klints&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'']</ref> piemēram, monolītās [[Ērgļu klintis]] [[Gauja]]s kreisajā krastā.<ref>[http://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/erglu_klintis/ Daba.gov.lv apskates objekts: Ērgļu klintis.]</ref> Ievērojamākie klinšu atsegumi ir aizsargājami [[Ģeoloģija|ģeoloģiski]] un [[Ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiski]] [[Dabas piemineklis|dabas pieminekļi]].<ref name="likumi"/> Lielākā daļa Latvijas klinšu ir veidojušās no [[smilšakmens]] iežiem un ievērojamākās klintis atrodas [[Vidzeme|Vidzemē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/atsegumi.htm |title=Iespaidīgāko Latvijas atsegumu karte, dabasretumi.lv |access-date={{dat|2014|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141123171723/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/atsegumi.htm |archivedate={{dat|2014|11|23||bez}} }}</ref> Klintīs nereti veidojas [[alas]].<ref>[https://www.alas.lv/ala.php?ala=225&offset=0 Informācija par alām Ķuķu klintīs]</ref><ref name="likumi">{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=7487 |title=Noteikumi par aizsargājamiem ģeoloģiskajiem un ģeomorfoloģiskajiem dabas pieminekļiem |access-date={{dat|2014|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024205/http://likumi.lv/doc.php?id=7487 |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bo
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = NIC Bolivia
|sponsors              = BolNet
|domātais-pielietojums = Ar [[Bolīvija|Bolīviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Bolīvijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.nic.bo/paginasnic/decreto.htm Decreto Supremo 26624]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.bo/ NIC Bolivia]
|}}

sentences: '''Krusa''' ir cietu [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, parasti novērojama [[vasara|vasarā]], izkrīt no [[gubu lietusmākoņi]]em kopā ar [[lietus|lietu]]. Krusas graudiņi ir lodveida [[ledus]] bumbiņas, kas veidojas 4 km augstumā [[mākoņi|mākoņu]] iekšpusē,<ref name="neogeo">{{tīmekļa atsauce| url= http://neogeo.lv/?p=7522 | title= Krusa | publisher= NeoGeo.lv | date= 2011. gada 17. februāris | accessdate= 2018. gada 1. jūnijā}}</ref> kurā ir daudz ūdens pilienu. Tie sasalst zemā [[gaisa temperatūra|gaisa temperatūrā]] (no −40 līdz −20 °C), veidojot [[ledus]] kristālus. Bieži krusa ir novērojama kopā ar spēcīgu [[negaiss|negaisu]] un [[lietusgāze|lietusgāzēm]].

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Honkongas
|Image = Flag of Hong Kong.svg
|Use = 110110
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1990|2|16}}
|Design = Uz [[sarkans|sarkana]] fona uzzīmēts stilizēts, balts, piecu lapu ''[[Bauhinia blakeana]]'' zieds.
}}
'''Honkongas karogs''' ir [[sarkans]], uz kura uzzīmēts stilizēts, balts, piecu lapu ''[[Bauhinia blakeana]]'' zieds. Tas tika apstiprināts par [[Honkonga]]s nacionālo karogu {{dat|1990|2|16}}.

sentences:
'''Doktors'''  ({{val-la|doctor}}, no ''docere'' — mācīt un ''doctus'' — izglītots) ir augstākais [[akadēmiskais grāds]], ko iegūst pēc [[doktora studiju programma]]s apgūšanas un promocijas darba jeb [[disertācija]] pabeigšanas. Promocijas darbs ir oriģināls zinātniskais pētījums (publikāciju kopa vai [[monogrāfija]]), kas paplašina esošo zināšanu robežas un rada jaunas zināšanas. Lai iegūtu zinātņu doktora grādu, disertācija ir jāaizstāv profesionālu ekspertu komitejā. Doktora studiju laiku, prasības grāda iegūšanai un aizstāvēšanas kārtību nosaka katras atsevišķās valsts likumdošana, piemēram, Latvijā ieviests ne tikai zinātniskais doktora grāds, bet arī profesionālais doktora grāds mākslās, ko iegūst pēc mākslinieciskās jaunrades darba izstrādes un aizstāvēšanas.<ref>Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 617 “Noteikumi par profesionālās augstākās izglītības valsts standartu doktora grāda iegūšanai un kārtību, kādā piešķir profesionālo doktora grādu mākslās”</ref>
Saskaņā ar Eiropas valstu tradīcijām visi doktora grādi ir zinātņu doktora grādi, agrāk doktora grādus piešķīra arī teoloģijas, tiesību zinātņu un medicīnas studiju beidzējiem.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences: {{Atjaunot|to, ka mūsdienās lipīdus definē savādāk}}

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|uzvaras2=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=Milvoki "Brewers"|dates1=1901|name2=Sentluisas "Browns"|dates2=1902–1953|name3=Baltimoras "Orioles"|dates3=1954–pašlaik
<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|mediji=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=7|divīzijas tituli=9|bg_color=#DF4601|sadarbojas=|pašr_sezona=|uzvaras1=3|darbojās=|beidza_pastāvēt=|logo_izm=220px|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "Orioles"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Austrumu konference|dibināts=1901|kapteinis=|stadions=|klubs=Baltimore Orioles|laukums=''[[Oriole Park at Camden Yards]]''|halle=|arēna=|ietilpība=44 970|krāsas=Melna, oranža, balta, pelēka<br />{{color box|#000000}} {{color box|#DF4601}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#A2AAAD}}|īpašnieks=Pīters Angeloss|prezidents=|menedžeris=Maiks Eliass|galvenais_treneris=Brendons Haids|logo=Baltimore Orioles logo.svg|text_color=#000000}}'''Baltimoras "Orioles"''' ({{Val|en|Baltimore Orioles}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1901. gadā kā '''Milvoki "Brewers"'''. "Orioles" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Austrumu konferencē. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Oriole Park ar Camden Yards'' stadionā.

sentences: '''Tramvaju satiksme Ķemeros''' bija viens no [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Ķemeri|Ķemeros]]. No 1912. līdz 1933. gadam pilsētā bija viena [[tramvajs|tramvaja]] līnija.

sentences:
[[Kategorija:Tramvajs]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Transports]]
[[Kategorija:Satiksme]]

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name=Jūrgordena
|title=[[Jūrgordena]]
|state=autocollapse
|image=
|group1=Apkārtne
|list1=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordstādena]]
* [[Lejonsletena]]
* [[Hazēliusa vārti|Hazēliusportena]]
* [[Skansena kalns]]
|group2=Salas, tilti un ūdeņi
|list2=
* [[Bekholmena]]
* [[Jūrgordena]]
* [[Jūrgordenas tilts]]
|group3=Muzeji un galerijas
|list3=
* [[Bioloģijas muzejs]]
* [[Junibakena]]
* [[Kuģu muzejs]]
* [[Liljevalka galerija]]
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Skansens]]
* [[Tabakas un sērkociņu muzejs]]
* [[Tīla galerija]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Vāsas muzejs]]
* [[Ziemeļu muzejs]]
* [[Ūdens muzejs "Aquaria"]]
|group4=Atpūtas un izklaides vietas
|list4=
* [[Junibakena]]
* [[Karaliskais Nacionālais pilsētas parks]]
* [[Tivoli Grēnalunda]]
* [[Skansena akvārijs]]
|group5=Celtnes
|list5=
* [[Rūsendāles pils]]
* [[Valdemāra zemesraga pils]]
* [[Hazēliusa vārti]]
|group6=Cits
|list6=
* [["Estonia" piemiņas memoriāls]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Jūrgordena]]
[[Kategorija:Jūrgordena]]
</noinclude>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Tautas nams, bijušais Aizsargu nams- Jēkabpilī.
2010.gada 22.jūnijā.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = VancouverZooEel.JPG
| att_nosaukums = [[Marmora protopters]] ''Protopterus aethiopicus'' akvarijā.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|         kārta = Ceratodontiformes
|      kārta_lv = Ragzobzivjveidīgās
|    apakškārta = Lepidosirenoidei
| apakškārta_lv = Divplaušzivjveidīgās
|    iedalījums =
* [[Lepidosirenu dzimta]] (''Lepidosirenidae'')
* [[Protopteru dzimta]] (''Protopteridae'')
|   kategorijas = nē
|      binomial = Lepidosirenoidei
}}

sentences: '''Septuaginta''' (no {{val|la|septuaginta}} — 'septiņdesmit'), apzīmējums: '''LXX''', ir vecākais [[Tora]]s tulkojums [[grieķu valoda|grieķu valodā]] (precīzāk — [[koinē grieķu valoda|koinē grieķu valodā]]).

sentences: '''Elektroniskās deklarēšanas sistēma''' (EDS) ir veids, kā [[Latvija|Latvijā]] fiziskām un juridiskām personām iesniegt visas nodokļu un informatīvās deklarācijas, kā arī [[Valsts ieņēmumu dienests|Valsts ieņēmumu dienestam]] (VID) adresētus iesniegumus. Papildus dokumentu iesniegšanai EDS piedāvā arī [[tiešsaistes pakalpojums|tiešsaistes pakalpojumus]] – elektronisko [[algas nodokļa grāmatiņa|algas nodokļu grāmatiņu]]<sup>([[:en:Employment record book|en]])</sup>, izziņas [[publiskie iepirkumi|publiskajiem iepirkumiem]] un dažāda veida pārskatus ar VID rīcībā esošajiem datiem. EDS ir bezmaksas pakalpojums un nodrošina [[datu drošība|datu drošību]] un precizitāti.<ref>https://www.vid.gov.lv/lv/elektroniskas-deklaresanas-sistema</ref>

sentences: '''Zeltnesis''' ir ceturtais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]] un [[Mazais pirkstiņš|mazo pirkstiņu]]. Parasti uz tā tiek valkāts [[laulību gredzens]].

sentences:
s galvaspilsētā [[Mehiko]]]]
'''Ģentrifikācija''' ir celtņu un uzņēmumu ēku iegāde, pārbūve un atjaunošana degradētās teritorijās, piemēram, panīkušos pilsētu rajonos, ko parasti veic turīgas personas. Tās gaitā mainās ne tikai pilsētvide, bet arī tās [[sociālā vide]], kas savukārt palielina nekustamo īpašumu vērtību un uzturēšanas izmaksas un rada problēmas ģimenēm ar zemiem ienākumiem un mazajiem uzņēmumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title = Gentrification|url = http://dictionary.reference.com/browse/gentrification|website = Dictionary.com}}</ref> Nabadzīgie cilvēki, kas dzīvoja šajās teritorijās, ģentrifikācijas rezultātā nereti pārvietojas uz dzīvi citur. Šī ir plaši izplatīta strīdīga problēma [[pilsētplānošana|pilsētplānošanā]].<ref name="strat">Chris Hamnett: ''The blind men and the elephant: the explanation of gentrification.'' </ref> Tā attiecas uz pārmaiņām pilsētu iedzīvotāju dzīves stilā un bagāto iedzīvotāju un uzņēmumu īpašumu daļas pieaugumu un pieaugošo nekustamo īpašumu vērtību.<ref name="Lees">Lees, Loretta, Tom Slater, and Elvin K. Wyly. </ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rembates pagasts
| karte             = Rembates pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rembates pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Rembates pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rembates pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Rembate
| mērs              = Liene Lazdiņa
| platība           = 80,29
| iedzīvotāji       = 1283<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1283 / 80.29 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Baltā pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Vecgulbene manor (Alt Schwanenburg - Weisses Schloss).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Gulbenes Baltā pils ap 1910. gadu
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = romiešu [[villa]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Gulbene]]
| location_country    =
| pushpin_map         =
| coordinates         = {{coord|57|09|42|N|26|45|40|E|source:wikidata|display=title,inline}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1763. gadā, 1859. gadā
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    = 1905. gadā, 1944. gadā
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''At Any Price''
| attēls = At Any Price poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Ramins Bahrani]]
| producents = * [[Pamela Koflere]]
* [[Džastins Napi]]
* Ramins Bahrani
| scenārija autors = * [[Halija Elizabete Ņūtona]]
* Ramins Bahrani
| galvenajās lomās = * [[Zaks Efrons]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Kima Dikensa]]
* [[Hetere Greiema]]
* [[Klensijs Brauns]]
| mūzika = [[Dikons Hinčlifs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Big Indie Pictures]]''
* ''[[Black Bear Pictures]]''
* ''[[Cineric]]''
* ''[[Killer Films]]''
* ''[[Noruz Films]]''
* ''[[Treehouse Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics ]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|8|30|Venēcijas kinofestivāls|2013|4|24|ASV|}}
| ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/any-price-2012|title=At Any Price|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2019|archive-date={{dat|2017|07|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170702110728/http://www.bbfc.co.uk/releases/any-price-2012}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|380 594}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=atanyprice.htm|title=At Any Price (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 10, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''At Any Price''''' ir 2012. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Ramins Bahrani]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Deniss Kveids]], [[Kima Dikensa]], [[Hetere Greiema]] un [[Klensijs Brauns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|8|30||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oļegs Koševojs
|     vārds_orig = ''Олег Кошoвий''
|         attēls = Oleg Koshevoy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Priluki}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Luhanskas apgabals|Roveņki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = padomju partizāns
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Oļegs Koševojs''' ({{val|uk|Олег Васильoвич Кошoвий}}, {{val|ru|Олег Васильевич Кошевой}}; dzimis {{dat|1926|6|8}}, miris {{dat|1943|2|9}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[PSRS|padomju]] [[partizāni|partizāns]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences: '''Gludeklis''' ir [[ierīce]], kuru izmanto, lai gludinātu [[apģērbs|apģērbu]] ar [[siltums|siltuma]] un [[spiediens|spiediena]] palīdzību.<ref name="tezaurs"/> Šādu procesu sauc par [[gludināšana|gludināšanu]].

sentences:
{{Atveidošana}}
{| border=1 align=right cellpadding=4 cellspacing=0 width=300 style="margin: 0 0 1em 1em; background: #f9f9f9; border: 1px #aaaaaa solid; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|+<big><big>'''Eiropas Sadarbības un Drošības organizācija (EDSO)'''</big></big>
|-
| align="center" colspan="2" |
{| style="background: #f9f9f9;" border="0" cellpadding="2" cellspacing="0"
|-
| align="center" |
|}
|-
| align="center" colspan="2" style="background: #ffffff;" |
{{legend|#007f00|EDSO dalībvalstis}} {{legend|#ff7f40|Sadarbības partnervalstis}}
|-
| '''Organizācijas galvenās mītnes pilsēta'''
| [[Vīne]], [[Austrija]]
|-
| '''Organizācijas lielums'''
| 57 EDSO dalībvalstis
 11 EDSO sadarbības partnervalstis

|-
| '''Ģenerālsekretārs'''
| {{flagicon|Germany}} [[Helga Šmida]]
|-
| '''Priekšsēdētājs'''
| {{flagicon|Albania}} [[Edi Rama]]
|-
| '''[[Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību birojs]]'''
| {{flagicon|Italy}} [[Mateo Mekači]]
|-
| '''[[Pārstāvis mediju brīvības jomā]]'''
| {{flagicon|Bosnia and Herzegovina}} [[Tereza Ribeiru]]
|-
| '''[[Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos]]'''
| {{flagicon|Norway}} [[Kairats Abdrahmanovs]]
|-
| colspan=2 align=left|'''Izveidošanās:'''
Kā [[Eiropas Drošības un sadarbības apspriede]] (1973. gada jūlijs)
 — [[Helsinku Deklarācija]] (1975. gada 30. jūlijs — 1. augusts)
 — [[Parīzes Harta]] (1990. gada 21. novembris)

 Kā [[EDSO|Eiropas Drošības un Sadarbības organizācija]] (1995. gada 1. janvāris)
|-
| '''Platība'''
| [[1 E12 m2|50,119,801 km²]]
|-
| '''[[Iedzīvotāju skaits]]'''
 — [[Iedzīvotāju blīvums|Blīvums]]
|
1,229,503,230
24.53cilvēki/km²
|-
|'''[[Mājas lapa]]'''
| [[osce.org]]
|}

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Urānija
|image           = Urania 3904-Christian Michelides.jpg
|caption         = Urānija saulrietā
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|coords          =
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1910
|website         = [http://www.urania-sternwarte.at/ www.urania-sternwarte.at]
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Militāras vienības infokaste
| unit_name = Vācu ordenis jeb Teitoņu ordenis
| image = Insignia Germany Order Teutonic.svg
| image_size = 150px
| caption = Ordeņa [[Ģērbonis]] 14. gadsimta laikā
| dates = ap 1190. gadu—pašlaik
| allegiance =  [[Svētais Krēsls]] (ap 1190. gadu—pašlaik)
{{Flaga|Holy Roman Empire}} [[Svētā Romas impērija]] (1190–1806)
 [[Jeruzalemes Karaliste]] (1190–1291)
{{flagicon image|Bandiera del Regno di Sicilia 4.svg}} [[Sicīlijas Karaliste]] (1191–1484)
{{flagicon image|Flag of Cyprus (1350) as reported by the Book of All Kingdoms.svg}} [[Kipras Karaliste]] (1197–1350)
{{flagicon image|Royal banner of the Kingdom of Bohemia (colorful).svg}} [[Bohēmijas Karaliste]] (1198–1918)
{{flagicon image|Flag of the Republic of Venice (Mid-14th century).svg}} [[Venēcijas Republika]] (1209–1500)
{{flagicon image|Flag of Hungary (13th century).svg}} [[Ungārijas Karaliste]] (1211–1225; 1429–1432; 1702–1731)
{{flagicon image|Flag_of_the_State_of_the_Teutonic_Order.svg}} [[Vācu ordeņa valsts]] (1226–1525)
{{Flagicon image|Flag of the State of the Teutonic Order.svg}} [[Livonijas Konfederācija]] (1237–1561)
{{Flagicon image|Kingdom of Poland-flag.svg}} [[Polijas kroņa zemes]] (1466–1525)
{{Flagicon image|Alex K Grundwald flags 1410-03.svg|border=no}} [[Lietuvas lielkņaziste]] (1559–1561)
{{Flaga|Austrian Empire}} [[Austrijas Impērija]] un [[Austroungārija]] (1804–1918)
 [[Bavārijas Karaliste]] (1805–1809)
 [[Virtembergas Karaliste]] (1805–1809)
{{flagicon image|Commemorative_Medal_of_the_Rhine_Confederation.svg}} [[Reinas Konfederācija]] (1806–1809)
{{flagicon image|Flagge_Großherzogtum_Baden_(1891–1918).svg}} [[Bādenes lielhercogiste]] (1806–1809)
 [[Hesenes lielhercogiste]] (1806–1809)
{{Flagicon|Austria}} [[Vācu Austrijas Republika]] un [[Pirmā Austrijas Republika]] (1918–1934)
{{Flaga|TCH}} [[Čehoslovākjas Pirmā republika|Čehoslovākjas Pirmā]] un [[Čehoslovākijas Otrā republika|Otrā republika]] (1918–1939)
 [[Austrijas federatīvā valsts]] (1934–1938)
{{Flaga|AUT}} [[Austrija]] (1945–)
 {{Flaga|GER}} [[Vācija]] (1949–)
{{Flaga|CZE}} [[Čehija]] (1993–)
| type = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu]] [[reliģiskais ordenis]]
(no 1192–1810 kā [[reliģiski militārais ordenis]])
| role =
| size =
| command_structure =
| garrison = {{plainlist|
*[[Akra]] (1190–1291)
*[[Venēcija]] (1291–1309)
*[[Malborkas pils]] (1309–1466)
*[[Kēnigsberga]] (1466–1525)
*[[Mergenhaima]] (1525–1809)
*[[Vīne]] (1809–pašlaik)
 }}
| garrison_label = Galvenās mītnes vietas
| nickname = Teitoņu bruņinieki, Vācu ordenis
| patron = {{plainlist|
* [[Jaunava Marija]]
* [[Ungārijas Elizabete]]
* [[Svētais Juris]]
 }}
| motto =
| colors = Balts apmetnis ar melnu krustu
| colors_label = Apģērbs
| march =
| mascot =
| equipment =
| equipment_label =
| battles =
| anniversaries =
| decorations =
| battle_honours =
| commander1 = [[Henrihs Valpots fon Basenheims]]
| commander1_label = Pirmais [[Vācu ordeņa lielmestri|Lielmestrs]]
| commander2 = [[Franks Baijards]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.deutscher-orden.at/site/generalleitung/hochmeister|title=Deutscher Orden: Brüder und Schwestern vom Deutschen Haus St. Mariens in Jerusalem|website=www.deutscher-orden.at}}</ref>
| commander2_label = Pašreizējais ordeņa lielmestrs
| commander3 =
| commander3_label =
| notable_commanders =
}}

sentences:
{{cita nozīme|departamentu|upi|Ardēša (upe)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ardēša
| official_name           = ''Ardèche''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           = 0020_Pont_d'Arc_-_Ardèche.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Arkas tilts uz Ardēšas upes
| image_flag              = Drapeau fr département Ardèche.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Blason département fr Ardèche.svg
| shield_size             = 80px
| anthem                  =
| capital                 = [[Privā]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 07 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Ardēšas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 5529
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 320736
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.ardeche.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Ardēša''' ({{val-fr|Ardèche}}) ir [[Francijas departamenti|departaments]] Francijas dienvidos, [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģionā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti [[franču revolūcija]]s laikā 1790. gada 4. martā. Departamenta nosaukums ir cēlies no caur departamentu plūstošās [[Ardēša (upe)|Ardēšas]] upes nosaukuma. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Anonē]], [[Obenā]], [[Giljerāna-Granža]]; administratīvais centrs ir [[Privā]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0085CA|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Mets Rūle|bg_color=#000000|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Carolina Panthers|logo=Carolina Panthers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Karolīnas "''Panthers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Šarlota}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Skots Fiterers|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Bank of America Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=74 867|krāsas=Melna, gaiši zila, pelēka<br />{{color box|#000000}} {{color box|#0085CA}} {{color box|#BFC0BF}}|īpašnieks=Deivids Tepers|prezidents=|divīzijas tituli=6}}'''Karolīnas "Panthers"''' ({{Val|en|Carolina Panthers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Šarlota|Šarlotā]], [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Panthers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Bank of America Stadium'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences: '''Analogais signāls''' ir viens no informācijas pārraides veidiem. Lai pārraidītu, piemēram, [[skaņa|skaņu]] lielā attālumā, vispirms skaņas viļņa svārstības ar mikrofonu pārveido analogās jeb līdzīgās [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] svārstībās. Strāvas stiprums mainās pilnīgi analogi skaņas viļņa radītajām mikrofona membrānas svārstībām. Pārraidītās svārstības pēc tam telefona klausulē vai radioaparāta skaļrunī atkal pārveido skaņas svārstībās, lai cilvēks tās varētu uztvert ar dzirdes orgānu - [[auss|ausi]]. Mūsdienās analogo signālu vietā arvien vairāk izmanto [[ciparsignāls|ciparsignālus]], ar kuriem pārraida digitālo informāciju.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus compressus — Flora Batava — Volume v9.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Blysmus|ģints_lv=Blizmes|suga=Blysmus compressus|suga_lv=Plakanā blizme|autors=(L.) Panz. ex Link|binomial=Blysmus compressus}}'''Plakanā blizme''' ({{val|la|Blysmus compressus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Šī suga ir nereti sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, mitrās, it īpaši piejūras, pļavās, ūdenstilpju [[Paliene|palienēs]] un applūstošos reljefa [[Ieplaka|pazeminājumos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/blysmus-compressus-l-panz-ex-link/|title=plakanā blizme - Blysmus compressus (L.) Panz. ex Link - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-11}}</ref>

sentences: '''Ukrainība''' ({{val|uk|українство}}) bija viens no dienvidrietumu [[Krievijas Impērija]]s [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] iedzīvotāju [[Nacionālā identitāte|nacionālās identitātes]] veidošanās variantiem, kas attīstījās 19. un 20. gadsimtu mijā. Tā aizstāvēja [[autonomija|autonomiju]], vēlāk pilnīgu [[neatkarība|neatkarību]], neatkarīgas valsts veidošanu un politisko orientāciju uz Rietumiem, pretnostatot sevi tobrīd galvenajai mazkrievu identitātei.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences: '''Lauktehnika''' jeb '''Latvijas Lauksaimniecības tehnika''' ('''LLT''') bija [[Latvijas PSR]] Ministru Padomei un Vissavienības apvienībai "Vissavienības Lauksaimniecības tehnika" pakļauta koprepublikāniska organizācija, kas bija dibināta 1961. gadā uz LPSR MP [[Automašīna|Automobiļu]], [[Traktors|traktoru]], [[lauksaimniecības mašīnas|lauksaimniecības mašīnu]], rezerves daļu u.c. lauksaimniecības ražošanai vajadzīgo materiālu tirdzniecības galvenās pārvaldes, LPSR Lauksaimniecības ministrijas mehanizācijas inspekcijas un Galvenās meliorācijas un remontu pārvaldes bāzes. LLT darbojās pēc [[saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] principiem, atbilstoši LPSR MP un "Vissavienības Lauksaimniecības tehnikas" noteiktajiem plāna uzdevumiem un limitiem. LLT vadīja priekšsēdētājs, un pie tās bija padome, kurā ietilpa vadošie LLT un LPSR Lauksaimniecības ministrijas darbinieki, kā arī [[Kolhozs|kolhozu]] priekšsēdētāji, [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]] direktori, u.c. lauksaimniecības speciālisti. LLT bija pakļautas 25 rajonu nodaļas, Rīgas starprajonu bāze, [[eksperimentālā nestandarta iekārtu rūpnīca "Stars"]], republikāniskā bāze un darba zinātniskās organizācijas laboratorija. Uz 1968. gada 1. janvāri LLT sistēmā bija nodarbināti virs 7000 cilvēku. LLT uzņēmumi 1967. gadā saražoja preču produkciju 29,5 mlj. vērtībā un realizēja [[lauksaimniecība]]s organizācijām preces par 134 mlj. rubļu.

sentences: '''109 Piscium b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[109 Piscium]], kura atrodas 32,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Zivis (zvaigznājs)|Zivju zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,941 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,365 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,0984. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet tā kā planēta atrodas šīs zonas vēsajā daļā, tad tas nozīmē ļoti specīgu siltumnīcefektu uz šīs planētas iespējamajiem Zemei līdzīgiem pavadoņiem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dvīņi
| abbreviation = Gem
| name_latin = Gemini
| RA = 7
| dec = +20
| areatotal = 513
| arearank = 30. vieta
| numbermainstars = 8, 17
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Pollukss
| starmagnitude = 1,1
| neareststarname = Pollukss
| stardistance = 33,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = ''Black Lives Matter''
| image_name               = Black_Lives_Matter_logo.svg
| image_size               =
| caption                  =
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = 2013 - pašlaik
| time                     =
| place                    = Starptautiski
| also known as            = Black Lives Matter kustība
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  = Masu protesti [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences: '''16. oktobris''' ir gada 289. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (290. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 76 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Pasolini''
| operators =
| attēls = Pasolini-Abel-Ferrara.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vilems Defo]]
* [[Nineto Davoli]]
* [[Rikardo Skamarčo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pasolini''
| studija = * ''Capricci Films''
* ''Urania Pictures''
* ''Tarantula''
* ''Dublin Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Capricci Films''
* ''Europictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|4|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
* {{BEL}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Pasolini''''' ir 2014. gada [[Francija]]s, [[Itālija]]s un [[Beļģija]]s [[Biogrāfija|biogrāfiska]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vilems Defo]], [[Nineto Davoli]] un [[Rikardo Skamarčo]].

sentences: {{Commonscat|Gymnastics at the Olympics|Vingrošana olimpiskajās spēlēs}}

sentences: '''Bliņas''' ({{val|ru|блины}}, {{val|be|бліны}}) ir plānas [[griķi (suga)|griķu]] (retāk arī [[kviešu milti|kviešu]], [[auzu milti|auzu]], [[rudzu milti|rudzu]] un pat zirņu) [[milti|miltu]] [[pankūkas]], ko parasti ēd ar [[skābais krējums|skābo krējumu]], [[sviests|sviestu]], [[ikri]]em, [[siļķe|siļķi]], mazsālītu [[zivs|zivi]] vai citām piedevām. Tradicionāli bliņas simbolizēja [[Saule|Sauli]], un tās cepa [[Masļeņica|Masļeņicā]].<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Bliņas — krievu virtuves vizītkarte |author=Aina Kalve |date= 2003. gada 6. marts |publisher= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/blinas-krievu-virtuves-vizitkarte-11607774 |accessdate= 2017. gada 7. maijā}}</ref> Šo ēdienu nevajadzētu jaukt ar parastajām [[plānās pankūkas|plānajām pankūkām]] vai [[bļiņčiki]]em. Kaut arī bliņu izcelsme tiek saistīta ar [[austrumslāvi|austrumslāvu]] ciltīm, mūsdienās šis ēdiens sastopams arī citu tautu virtuvēs, piemēram, [[lietuviešu virtuve|lietuviešu virtuvē]] ({{val|lt|blynai}}).

sentences:
salas [[Vācija]]s ziemeļos]]
'''Lagūna''' ({{val-la|lacuna}} — ‘ezeriņš’) ir relatīvi sekls [[līcis]], ko no lielākas [[ūdenstilpe]]s (parasti [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]]) atdala ūdens sanesta [[zemes šaurums|zemes strēle]], [[sēklis]] vai [[koraļļu rifs]].<ref name="ZTV">{{grāmatas atsauce|title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca|publisher=Norden AB|accessdate=2013. gada 13. oktobrī|isbn=9984-9383-5-2|page=377}}</ref><ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/lag%C5%ABna | title= Lagūna | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2020. gada 30. novembrī | language=}}</ref>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ostas infokaste
|               name =
|        native_name =
|              image =
|          imagesize =
|            caption =
|            country =
|           location =
|            address =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|        pushpin_map =
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website =
}}</pre>
== Usage ==
{{Parameter names example
| embed
| name
| image
| image_alt
| image_size
| image_caption
| logo
| logo_alt
| logo_size
| logo_caption
| native_name
| native_name_lang = en
| country
| location
| coordinates
| coordinates_footnotes
| grid_name
| grid_position
| locode
| built
| opened
| closed
| operated
| owner
| type
| sizewater
| sizeland
| size
| berths
| ships
| wharfs
| piers
| draft_depth
| air_draft
| platforms
| lines
| gauge
| streets
| trucks
| employees
| leadershiptitle
| leader
| blankdetailstitle1
| blankdetails1
| blankdetailstitle2
| blankdetails2
| blankdetailstitle3
| blankdetails3
| arrivals
| cargotonnage
| containervolume
| teu
| cargovalue
| passengertraffic
| revenue
| profit
| blankstatstitle1
| blankstats1
| blankstatstitle2
| blankstats2
| blankstatstitle3
| blankstats3
| website
| embedded
}}

sentences:
drupas mūsdienās.]]
'''Cesvaines vēsture''' aptver laika periodu no 13. gadsimta, kad tā bija [[letgaļi|letgaļu]] valsts [[Letija]]s pilsnovada centrs.

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|attēls=Cornflowers (Centaurea cyanus) near New Holland - geograph.org.uk - 2484262.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea cyanus|Zilā rudzupuķe}}|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|binomial=Centaurea}}'''Dzelzenes''' (''Centaurea'') ir augu ģints [[asteru rinda]]s [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kurā ietilpst vairāk nekā 700 augu sugu. Šīs ģints pārstāvji ir sastopami tikai [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]], pārsvarā [[Austrumu puslode|Austrumu puslodē]]. Vislielākā sugu daudzveidība ir konstatēta [[Vidējie Austrumi|Vidējos austrumos]] un tiem tuvos reģionos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Patiesība
| operators =
| attēls = The Truth lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hirokazu Kore-eda]]
| producents = Muriela Merlina
| scenārijs = Hirokazu Kore-eda
| aktieri = * [[Katrina Deneva]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Ludivīne Sanjē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Vérité''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2019|10|11|Japāna|2019|12|25|Francija}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl616464897/?ref_=bo_da_table_4|title=
The Truth |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Patiesība"''' ({{Val|fr|La Vérité}}) ir 2019. gada [[Francija]]s un [[Japāna]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hirokazu Kore-eda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Žiljeta Binoša]], [[Ītans Hoks]] un [[Ludivīne Sanjē]]. Šī ir Kore-edas pirmā režisētā filma ārpus Japānas un pirmā filma, kas nav viņa dzimtajā valodā.

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Auguste Juliāna fon Mengdena
|     vārds_orig = ''Augusta Juliane von Mengden''
|         attēls = Ivan VI of Russia with Y.Mengden by anonymous (18th c., Tretyakov gallery).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Auguste Juliāna ar [[Ivans VI Romanovs|Ivanu VI]]<ref>Подробный словарь русских гравированных портретов / Сост. Д.А. Ровинский. Т. 4. — Санкт-Петербу́рг, 1889. Стб. 372//Citēts pēc Государственная Третьяковская галерея. Каталог собрания. Живопись XVIII века. — Москва: Изд-во «Красная площадь», 1998. С. 279.</ref>
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1787
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 21
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
[[Sanktpēterburga]], [[Ziemas pils]], Skļajeva nams Pils krastmalā 30 (''Дом  Феодосея Скляева'')
[[Rīga]], [[Rīgas pils]]
[[Oranienburga]]
[[Carnikava]], [[Carnikavas pils]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltiete]]
|   nodarbošanās = Krievijas Impērijas Pirmā galma dāma (''первая статс-фрейлина, камер-фрейлина'')
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Zviedru Vidzeme]]s landmaršals [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]] (1663-1726)
[[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773)
[[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787)
[[Oto fon Mengdens]] (1724-?)
[[Ernsts Reinholds fon Mengdens]] (1726-1798).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707-?)
[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791)
[[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752)
[[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760)
[[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-?)
[[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-?)
[[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772)
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Auguste Juliāna fon Mendgena''' ({{val|de|Augusta Juliane von Mengden}}, {{val|ru|Юлиана Магнусовна Менгден}}) (dzimusi {{dat|1719|5|22}}, mirusi {{dat|1787|10|21}} [[Krimuldas-Pēterupes draudzes novads|Krimuldas novada]] [[Jērkule]]s muižā, apglabāta [[Carnikava]]s kapos)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://utlib.ut.ee/eeva/index.php/index.php?do=tekst_search|title=EEVA | Texts | Search|website=utlib.ut.ee}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižniece, [[Krievijas Impērija]]s valdnieces, reģentes [[Anna Leopoldovna (Krievijas Impērijas reģente)|Annas Leopoldovnas]] vistuvākā draudzene, favorīte un mīļākā,<ref name="e-reading-lib.com">Анисимов, Евгений. ''Иван VI Антонович''. Серия: Жизнь замечательных людей. Молодая гвардия, 2008. {{ISBN|978-5-235-03026-8}}. http://www.e-reading-lib.com/chapter.php/90999/9/Anisimov_-_Ivan_VI_Antonovich.html#note_307</ref> [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] valstsgrāfa, [[Livonijas landmaršali|Livonijas landmaršala]], īstenā valsts padomnieka [[Ernsts Reinholds fon Mengdens|Ernsta Reinholda fon Mengdena]] māsa.

Auguste Juliāna bija mazgadīgā ķeizara [[Ivans VI Romanovs|Ivana VI]] auklīte, kura aktīvi plānoja un veica Krievijas Impērijas reģenta [[Kurzemes hercogs|Kurzemes hercoga]] [[Ernsts Johans Bīrons|Ernsta Johana Bīrona]] gāšanu.

sentences: '''Tomass Makdona''' ({{val|ga|Tomás Mac Donnchadha}}; dzimis {{dat|1878|2|1}} [[Tiperēri grāfiste|Tiperēri grāfistē]], miris {{dat|1916|5|3}} [[Dublina|Dublinā]]) bija [[Īri|īru]] dzejnieks, dramaturgs, pedagogs un revolucionārs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Sailor Moon''
| show_name_2          = 美少女戦士セーラームーン
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Sailor Moon Japanese stylized.png
| caption              = logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 200
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1992|3|7|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|1997|2|8|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          = ''[[Sailor Moon Crystal]]''
| related              =
| website              = http://sailormoon-official.com/
| production_website   =
}}
'''''Sailor Moon''''' ({{val|ja|美少女戦士セーラームーン Bishōjo senshi Sērā Mūn}}, ''Daiļā cīnītāja Sailor Mūna'') ir 1992. gada [[anime]], [[manga]] un [[datorspēle|datorspēļu]] franšīze ko izveidoja japāņu māksliniece [[Naoko Takeuči]]. 2014. gadā animei iznāca turpinājums ''[[Sailor Moon Crystal]]''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Ādamlauks
| settlement_type        = pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2      = [[Ikšķile]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2010
| population_footnotes   = <ref name=plan>[http://www.metrum.lv/data/files/teritoriju_attistibas_planosana/ikskile/Paskaidrojuma_raksts_12_07_2011.pdf Ikšķiles novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts]</ref>
| population_total       = 641
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 50| lats  = 10| latNS  = N
| longd = 24| longm = 30| longs = 37| longEW = E
| elevation_m            = 30
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5052 Ikšķile
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Ādamlauks''' (agrāk arī '''Juglas zieds''') ir [[Ikšķile]]s pilsētas daļa. Izvietojies [[Ikšķile]]s pilsētas austrumu daļā teritorijā starp [[dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīgas—Krustpils dzelzceļu]] un autoceļu [[A6]], {{nobr|1,5 km}} no pilsētas [[Ikšķile]]s centrā un {{nobr|30 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences: '''Integrēšana''' ir [[Integrālis|integrālrēķinu]] pamatdarbība.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Dmitrija Lapteva šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      = <!-- nosaukums latviski -->
  | citvaloda         = ru
  | citvaloriģin      = Пролив Дмитрия Лаптева
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Sahas Republika]]
| vieta3       =
| vietaskarte  = Jakutija#Krievija#Arktika
| reljefa_karte= jā
| paraksta_izvietojums =
| ietilpst     =
| savieno      = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| savieno1     = [[Laptevu jūra]]
| atdala       = [[Lielā Ļahova sala]]
| atdala1      = [[Āzija]]
| plat_d=72| plat_m=58| plat_s=33| plat_NS=N
| gar_d=142| gar_m=22| gar_s= 58| gar_EW=E
| platība      = <!-- tikai skatli; km² -->
| garums       = 115
| platums      = 50—61
| Vid_dziļums  = 11—16
| Max_dziļums  =
| tilpums      = <!-- tikai skatli; kubikkilometros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        =
| pilsētas     = [[Miskigiļaha]], [[Misšalaurova]]
}}
'''Dmitrija Lapteva šaurums''' ({{val|ru|Пролив Дмитрия Лаптева}}, {{val|sah|Миитэрэй Лаптев силбэһиитэ}}) ir [[jūras šaurums]] [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] [[Krievija|Krievijā]]. Tas atdala [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāga [[Lielā Ļahova sala|Lielo Ļahova salu]] ziemeļos no [[Āzija]]s kontinenta piekrastes dienvidos un savieno [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] rietumos un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]] austrumos. Šaurums ir ap {{nobr|115 km}} garš un šaurākajā vietā {{nobr|51 km}} plats, kuģojams, bet lielāko gada daļu klāts ar ledu.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article068746.html Определение "Лаптева Дмитрия пролив" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
{{coord|47|36|N|13|47|E|type:country_region:AT|display=title}}
{{Valsts infokaste
|pilnais_valsts_nosaukums= Austrijas Republika
|vietējais_nosaukums= ''Republik Österreich''
|   valsts_nosaukums= Austria
|   karoga_nosaukums= Austrijas karogs
|      karoga_attēls= Flag of Austria.svg
|  ģerboņa_nosaukums= Austrijas ģerbonis
|    ģerboņa_platums= 95px
|     ģerboņa_attēls= Austria Bundesadler.svg
|      kartes_attēls= EU-Austria.svg
|    kartes_paraksts=
|       valsts_himna= ''[[Land der Berge, Land am Strome]]''{{spaces|2}}{{de ikona}}
''Kalnu zeme, zeme pie upes''
|    valsts_valodas = [[vācu valoda]]<ref name="Britannica">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/44183/Austrija|title=Austrija|date=2009-05-31|work=Encyclopædia Britannica|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=2009-05-31}}</ref>
 lokāli arī [[slovēņu valoda]], [[horvātu valoda]] un [[ungāru valoda]]

sentences:
atomu daudzumu [[mezosfēra|mezosfērā]]]]
'''Lidars''', arī '''LIDAR''' ({{val|en|Light Detection and Ranging}} — "Atrašana un attāluma noteikšana ar gaismu")<ref name="NOAA">[https://oceanservice.noaa.gov/facts/lidar.html "LIDAR—Light Detection and Ranging—is a remote sensing method used to examine the surface of the Earth"]. NOAA.</ref> un '''aerolāzerskenēšana''' ir tālizpētes tehnoloģija informācijas iegūšanai un apstrādei par attālinātiem objektiem, izmantojot aktīvās optiskās sistēmas, kas izmanto gaismas absorbcijas un izkliedes parādības optiski caurspīdīgā telpā. Parasti tie ir [[lāzers|lāzeri]], tomēr īsās distancēs gaismas avoti var būt arī citi.<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 |title=LĢIA: Kas ir aerolāzerskenēšana? |access-date={{dat|2021|02|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201102102257/http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus kunan1.jpg
| att_nosaukums  = [[Kamenes gekons]]
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| binomial       = Nactus, <small>([[Arnold G. Kluge|Kluge]], 1983)</small>
}}
'''''Nactus''''' ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]].<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=174064 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nactus Kluge, 1983]</ref><ref name=adw>[http://animaldiversity.org/accounts/Nactus/classification Animal Diversity Web: ''Nactus'']</ref><ref name=rd>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Nactus The Reptile Database]</ref>

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Siberuta
|attēls              = Siberut river.jpg
|attēla paraksts     = Upe Siberutas salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Siberut''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 1 |latm= 20 |lats= |latNS= S
|longd= 98 |longm= 55 |longs= |longEW=E
|platība             = 3828,5
|garums              = 110
|platums             = 45
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Simatombotombo
|augstums            = 384
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Rietumsumatra]]
|iedzīvotāji         = 40 220 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 10,5
|pamatiedzīvotāji    = [[mentavaji]]
|valsts lielpilsēta  = [[Muarasiberuta]]
|piezīme =
}}
'''Siberuta''' ({{val|id|Pulau Siberut}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Mentavaju salas|Mentavaju salu]] lielākā sala.<ref>{{PZT|477|Mentavaju salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Rietumsumatra]]s provinces Mentavaju salu apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Muarasiberuta]] (5756 iedzīvotāji) salas dienvidaustrumos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[mentavaji]].

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences: '''Rišards Sivecs''' ({{val|pl|Ryszard Siwiec}}, 1909. gada 7. marts — 1968. gada 12. septembris) bija [[poļi|poļu]] [[disidents]], kas [[Varšava|Varšavā]] aizdedzinājās, protestējot pret [[Varšavas pakta iebrukums Čehoslovākijā|Varšavas pakta armiju iebrukumu Čehoslovākijā]]. Nav nomiris uzreiz pēc aizdedzināšanās, bet gan vēlāk slimnīcā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria viridis fruit - Keila.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Spradzene (''Fragaria viridis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria viridis
| suga_lv       = Spradzene
| binomial      = Fragaria viridis
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Liepāja|Liepāju]].

sentences:
s karalis [[Čulalongkorns]] (pirmais no labās) kopā ar dažiem no saviem 33 dēliem]]
'''Dēls''' ir [[vīrietis|vīriešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs sievietēm ir [[meita]]. Dažkārt vecāka persona jaunāku vīrieti var uzrunāt ar "dēls", pat ja abas personas nav radinieki.

sentences: '''Beļģijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Beļģija]]s teritorijā.

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Glycosides|Glikozīdi}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bezoarziege.jpg
| binomial = Capra aegagrus
| autors = Erxleben, 1777
| att_nosaukums = [[Bezoarkaza]] (''Capra aegagrus aegagrus'')
| att_izmērs = 250px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta = Ruminantia
| apakškārta_lv = Atgremotāji
| dzimta = Bovidae
| dzimta_lv = Dobradži
| apakšdzimta = Caprinae
| apakšdzimta_lv = Kazas
| apakšdzimta_r = Kazu apakšdzimta
| ģints = Capra
| ģints_lv = Kazas
| suga = Capra aegagrus
| suga_lv = Savvaļas kaza
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Savvaļas kaza''' jeb '''Persijas savvaļas kaza''' (''Capra aegagrus'') ir vidēja auguma [[kazas|kazu ģints]] (''Capra'') dzīvnieks, kas pieder [[pārnadži|pārnadžu kārtas]] (''Ruminantia'') [[dobradžu dzimta]]i (''Bovidae''). Savvaļas kaza ir [[mājas kaza]]s (''Capra aegagrus hircus'') priekštece.

sentences: '''Saules iedegums''' ir [[Melanīni|melanīna]] daudzuma palielināšanās ādas virsslānī ([[Epiderma|epidermā]]) ilgstošas atrašanās tiešā [[saules gaisma]]s ietekmē. Bieži vien novērojama arī [[Āda|ādas]] kairināšana, sliktā gadījumā var sākties ādas lobīšanās. Var palielināt ādas [[Vēzis (slimība)|vēža]] risku. Preventatīvi mēdz lietot pretiedegšanas krēmu.

sentences: '''Transcendenta funkcija''' — kompleksā mainīgā [[analītiska funkcija]], kuras vērtības aprēķināšanā bez [[algebriska operācija|algebriskas operācijas]] jāizdara arī kāda [[robežpāreja]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihajs Šube
|     vārds_orig = ''Mihai Șubă''
|         attēls = Suba Mihai.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Mihajs Šube 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1947
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Bukareste}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ROM}}
{{GBR}}
{{ROM}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''8. augusts''' ir gada 220. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (221. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 145 dienas.

sentences: {{Commonscat|Cycling competitions and tours|Riteņbraukšanas sacensības}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolass Steno
|     vārds_orig = Nicolaus Stenonis
|         attēls = Portrait of Nicolas Stenonus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1638
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1686
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģeoloģija|ģeologs]], [[anatomija|anatoms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-cisteīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2S
|molmasa=121,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=240 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,07
}}
'''Cisteīns''' ('''''Cys''''', ''l'' -2-amino-3-merkaptopropānskābe, ''l'' -β-merkaptoalanīns, C3H7NO2S) ir viena no divām sēru saturošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] (otra ir [[metionīns]]). Daudzās [[olbaltumviela|olbaltumvielās]] starp cisteīna molekulu atlikumiem veidojas saites starp sēra atomiem, kas palielina attiecīgo olbaltumvielu stabilitāti. Cisteīns viegli veido dimēru — [[cistīns|cistīnu]], kas sastāv no diviem cisteīna atlikumiem, kuri saistīti ar disulfīda saiti.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Russian Revolution of 1905}}

sentences: '''Baložu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 148 [[iela]]s [[Baloži|Baložos]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Baloži, Ķekavas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Isabela
| official_name = ''Isabela''
| image_skyline = View of the Sierra Madre from the west - ZooKeys-266-001-g004.jpg
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava [[Sjerramadre (Filipīnas)|Sjerramadres]] grēda pie Kabaganas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Isabela in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1856
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 13102.05
| population_total = 1697050
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 17 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =122 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Ilagana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 36
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Ilagana]]
| p3 = [[Kauajana]]
| p6 = '''34 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[ibanagi]], [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ISA
| website                  = {{URL|http://provinceofisabela.ph/}}
}}
'''Isabela''' ({{val|fil|Lalawigan ng Isabela}}, {{val|en|Province of Isabela}}, {{val|ilo|Probinsia ti Isabela}}, {{val|ibg|Provinsia na Isabela}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā, pēc platības otra lielākā province valstī. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 34 municipalitātēs un sīkāk 1018 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Ilagana]]. [[Santjago (Filipīnas)|Santjago]] neatkarīgā pilsēta politiski un administratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tai tiek pieskaitīta statistiskos nolūkos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (69 %), [[ibanagi]] (14 %) un [[tagali]] (10 %). Isabela ir viens no valsts galvenajiem [[kukurūza]]s un [[rīsi|rīsu]] audzēšanas reģioniem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Anthus_richardi_-_Laem_Pak_Bia.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus richardi
 | suga_lv = Lielā čipste
 | binomial = Anthus richardi <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1818)</small>
 | kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lego Betmens. Filma
| attēls                   =  The Lego Batman Movie PromotionalPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Batman Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Kriss Makkejs]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Rojs Lī]]
| scenārija autors         =
* [[Sets Grahams-Smits]]
* [[Kriss Makkenna]]
* [[Ēriks Zommers]]
* [[Džareds Sterns]]
* [[Džons Vitingtons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Arnets]]
* [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Maikls Cera]]
* [[Rosario Dosons]]
* [[Ralfs Fjeness]]
| mūzika                   = [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[DC Entertainment]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
* ''[[Lego|Lego System A/S]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''Lord/Miller Enterprises''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|2|10|ASV|2017|2|10|Latvija}}
| ilgums                   = 104 minūtes<!-- Theatrical runtime: 104:23 --><ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://www.bbfc.co.uk/releases/lego-batman-movie-film-0 | title=''The LEGO Batman Movie'' (U) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date=January 13, 2017 | accessdate=January 13, 2017 | archive-date={{dat|2020|08|09||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20200809071714/https://www.bbfc.co.uk/releases/lego-batman-movie-film-0 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="Variety">{{Ziņu atsauce|last1=Lang|first1=Brent|title=Box Office: ‘Fifty Shades Darker’ No Match for ‘The Lego Batman Movie’|url=https://variety.com/2017/film/news/box-office-fifty-shades-darker-lego-batman-movie-1201980505/|accessdate=February 8, 2017|work=Variety|date=February 7, 2017}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|311,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lego2.htm |title=The Lego Batman Movie (2017) |website=Box Office Mojo |accessdate={{dat|2021|7|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lego Betmens. Filma"''' ({{val|en|The Lego Batman Movie}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kriss Makkejs]]. Filma balstīta animācijas seriālā "[[LEGO filma (filmu sērija)|LEGO filma]]". Galvenās lomas ierunājuši [[Vills Arnets]], [[Zaks Galifjanakis]], [[Maikls Cera]], [[Rosario Dosone]], [[Ralfs Fjenness]].

sentences: '''Dogma''' ir autoritātes noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996.</ref> Tas ir ideoloģijas vai ticības sistēmas pamatā un nedrīkst tikt mainīts vai ignorēts bez visas sistēmas [[paradigma]]s ietekmēšanas.

sentences: {{Commonscat|Philosophers by country|Filozofi pēc valsts}}

sentences: '''Asins ziedošana''' ir [[Donors|donoru]] brīvprātīga [[Asinis|asins]] un (vai) tās komponentu ziedošana, kā arī darbības, kuru mērķis ir organizēt un nodrošināt asins un tās komponentu savākšanas drošību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Tierney''''' var būt:

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Dņestras limāns
|attēls=Белгород-Днестровский15.jpg
|paraksts=
|karte=Dniester liman.jpeg
|kartes_paraksts=Dņestras limāns no kosmosa
| map = Ukraina#Odesas apgabals
| plat_d=46 | plat_m=14| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=30| gar_m=21| gar_s= | gar_EW=E
| vieta = {{UKR}}
| vieta2 = [[Odesas apgabals]]
|platība=360
|garums=42,5
|platums = 12
|Vid_dziļums=1,8
|Max_dziļums=2,7
| tilpums = 0,387
|augstums_vjl=0
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Bilhoroda-Dņistrovska]], [[Ovidiopole]]
}}
'''Dņestras limāns''' ({{val|uk|Дністровський лиман}}) ir [[limāns]] [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļrietumu piekrastē, [[Ukraina]]s [[Odesas apgabals|Odesas apgabalā]]. Izveidojies [[Dņestra]]s upes grīvā, tai applūstot. Limāns izstiepts 42,5 km garumā ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā; no jūras to norobežo 40—500 m plata Buhazas strēle. Notece jūrā pa 210 m plato Carehradas hirlu.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Tumšais bruņinieks
|    oriģinālnos = ''The Dark Knight''
|         attēls = Dark Knight.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Kristofers Nolans]]
* [[Emma Tomasa]]
* [[Čārlzs Rovens]]
|      scenārijs =
* [[Džonatans Nolans]]
* [[Kristofers Nolans]]
|        aktieri =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Morgans Frīmens]]
|         mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
|      operators = [[Volijs Pfisters]]
|        montāža = Lī Smits
|        studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''[[DC Comics]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2008|7|14|Buenosairesas pirmizrāde|2008|7|18|ASV|2008|7|24|Apvienotā Karaliste|2008|7|25|Latvija<!-- <ref name="tvnetlv"/> -->}}
|         ilgums = 152 minūtes<ref name="The Dark Knight"/>
|         valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}<ref name="Lum"/><ref name="BFI"/>
|         valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="BOM"/>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|1 005 miljardi}}<ref name="BOM"/>
|    iepriekšējā = "[[Betmens: Sākums]]"
|         nākamā = "[[Tumšais bruņinieks atgriežas]]"
|           imdb = 0468569
}}
'''"Tumšais bruņinieks"''' ({{val|en|The Dark Knight}}) ir 2008. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc ''[[DC Comics]]'' personāža [[Betmens|Betmena]]. Šī ir otrā filma Nolana "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" triloģijā, turpinājums 2005. gada filmai "[[Betmens: Sākums]]".

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maiami
 | official_name            = ''Miami''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Miami collage 20110330.jpg
 | image_flag               = Flag of Miami, Florida.svg
 | image_shield             = Escudo de Miami.svg
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = ASV
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Florida]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Maiamideidas apgabals]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1825. gads|1825]]. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = [[1896. gads|1896]]. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 143.1
 | area_land_km2            = 92.42
 | area_water_km2           = 50.7
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 15890
 | population_as_of         = 2012
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 413892
 | population_urban         = 5502379
 | population_metro         = 5564635
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC-5]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[UTC-4]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | latd = 25 | latm = 47 | lats = | latNS = N
 | longd = 80 | longm = 13 | longs = | longEW = W
 | postal_code_type         = [[ZIP kods|ZIP kodi]]
 | postal_code              = 33010–33299
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  = {{URL|http://www.ci.miami.fl.us/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Siguldas rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Sigulda]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Sigulda]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums                = 1. Policijas bataljons
| attēls                   =
| virsraksts               =
| valsts                   = Latvija
| pastāvēšana              = 1991.—1992.
| pakļautība               = [[Latvijas Republikas Augstākā Padome]]
| karaspēka veids          = kājnieki
| krāsas                   =
| devīze                   =
| militārās operācijas     =
| pašreizējais komandieris =
| komandieri               = [[Juris Vectirāns]]
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Beverīnas aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Beverīnas pils atradās [[Valmiera]]s apkārtnē (kartē - ''Wolmar'').
|date=[[1208]]. gada ziema
|place= [[Beverīna]] [[Tālava]]s zemē
|result=letgaļu uzvara
|combatant1= ''' [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karaspēks '''
|combatant2='''[[Tālava]]s karaspēks
|commander1=
|commander2= Roboams,<br /> [[Latviešu Indriķis]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1= hronikā minēti septiņi nogalinātie
|casualties2=nezināms skaits letgaļu, nogalināts [[Trikātas pagasts|Trikātas]] vecākais Vardeks
}}

sentences: '''Dānijas Karaliste''' ({{val|da|Kongeriget Danmark}}), arī '''Dānijas Karaļvalsts''' (''Danmarks Rige''), ir [[konstitucionālā monarhija]], kuru veido [[Dānija]], kas atrodas [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], un divas autonomas teritorijas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļos — [[Grenlande]] un [[Fēru Salas]]. Ja Dānija ietilpst [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]], tad Fēru Salas un Grenlande Eiropas Savienībā neietilpst.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Andrejs Zeidaks
 |           image = Zeidaks.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1874|1|18}}
 |        location = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīga}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1964|1|12|1874|1|18}}
 |      deathplace = {{vieta|ASV|Ņūtona}}
 |          places =
 |     nationality = [[latvieši|latvietis]]
 |           field = Daiļdārzniecība
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers = [[Georgs Kūfalts]]
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Andrejs Zeidaks''' (dzimis {{dat|1874|1|18}} Kuldīgā, [[Kurzemes guberņa|Kurzemes guberņā]], miris {{dat|1964|1|12}}, Ņūtonā, ASV)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/arhivs/ko-sodien-teiktu-andrejs-zeidaks-10387187|title=Ko šodien teiktu Andrejs Zeidaks?|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|11|8||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] daiļdārznieks, ainavu [[arhitekts]].
Līdz 1900. gadam Zeidaka skolotājs bija [[Georgs Kūfalts]].<ref name="lat">{{LAT e|5|895}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Preses izdevuma infokaste|title=Northwestern Lumberman|image_file=File:Northwestern Lumberman.jpg|image_caption=XIV sējuma 23. izdevums|frequency=Ikmēneša|founded=1874. gadā|firstdate=1874. gada janvāris|country={{vieta|ASV}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|total_circulation=30000|headquarters=bāzēta Čikāga}}'''''Northwestern Lumberman''''' ([[Latviešu valoda|latviešu]]: ''Ziemeļrietumu Mežstrādnieks'') bija deviņpadsmitā gadsimta amerikāņu ikmēneša profesionālās industrijas izdevums (trade magazine), veltīts zāģmateriālu industrijai. Tas bija pirmais šai industrijai veltītais izdevums [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Gadu gaitā tas palielinājās apjomā un aptvēra arvien plašākus reģionus, un, mainoties nosaukumiem, tiek izdots vēljoprojām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2013-09-09 Leccinum oxydabile (Singer) Singer 368077.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. oxydabile
| suga_lv =Sarkstošā bērzubeka
| binomial =Leccinum oxydabile
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums=BA-3
|        attēls=
|    virsraksts= BA-3
|       apkalpe= 3 clv.
|        garums= 4,825 m
|       platums= 1,963 m
|      augstums= 2,494 m
|          masa= 5,82 t
|        bruņas= 4 – 9 mm
|     primārais= 45 mm lielgabals (20K) (60 lādiņi<ref name="army">[http://army.lv/ru/ba-3/1505/500 Bruņuautomobilis BA-3] {{Ru ikona}}</ref>)
|   sekundārais= 2x 7,62mm [[DT-29]] [[ložmetējs]] (3402 patronas<ref name="army" />)
|       dzinējs= GAZ-A
| dzinēja_jauda= 40 zs (30 kW)
|ātrums_uz ceļa= 57 km/h
| zs_koeficents= 7-8 zs/t
|maks. attālums= 248 km (pa ceļiem),143 km (pa beczeļiem)
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kino producentu|Producents|Producents}}
'''Kinoproducents''' ({{val|en|producer}}, no {{val|en|produce}} — ‘radīt, ražot’) ir [[kinostudija]]s uzticamības [[persona]] [[Kino|kinematogrāfā]], kurš realizē idejiski māksliniecisko un organizatoriski finansiālo kontroli [[Kinofilma|filma]]s uzņemšanas laikā. Producents arī aktīvi piedalās [[Aktieris|aktieru]] un tehniskā personāla atlasē. Producenti var būt arī [[Kinorežisors|režisori]], aktieri, [[Scenārists|scenārija autori]].

sentences:
{{Jāuzlabo}}
{{noformējums+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Korporatīvā (vizuālā) identitāte''' ir elementu kopums, kur "vizuālie simboli ir ātrs un piesātināts veids, kā nodot sabiedrībai vienkāršu priekšstatu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tiem piemīt ievērojama emocionālā vērtība”.<ref name="fombrun">{{laikraksta atsauce|last1=Van Riel|first1=C.B.M.|last2=Fombrun|first2=C.J.|title=Essentials of corporate communication. Implementing practices for effective reputation management|page=63-105}}</ref> „Jau ilgus gadus organizācijas identitāte tiek pētīta un saistīta ar [[vizuālo elementu]] pētniecību”.<ref name="fombrun" />

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Negrosa
|attēls              = Sugarcane plantations Bacolod Philippines.jpg
|attēla paraksts     = [[Cukurniedres|Cukurniedru]] plantācijas pie [[Bakoloda]]s
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Negros''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=10|latm=03 |lats= |latNS=N
|longd=123|longm= 01|longs= |longEW=E
|platība             = 13 309,6
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       = 645
|augstākais kalns    = [[Kanlaons]]
|augstums            = 2465
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Centrālās Visajas]]
[[Rietumu Visajas]]
|iedzīvotāji         = 4 656 945 (2020)
|blīvums             = 332
|pamatiedzīvotāji    = [[sebuāņi]], [[ilongi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Bakoloda]]
|piezīme =
}}
'''Negrosa''' (''Negros'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, pēc platības ceturtā un pēc iedzīvotāju skaita trešā lielākā sala valstī.<ref>{{PZT|503}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Centrālās Visajas|Centrālo Visaju]] un [[Rietumu Visajas|Rietumu Visaju]] reģionos; dalās divās provincēs — [[Austrumnegrosa]] un [[Rietumnegrosa]] un [[Bakoloda]]s neatkarīgā pilsēta. Apdzīvo [[sebuāņi]] Austrumnegrosā un [[ilongi]] Rietumnegrosā. Lielākā pilsēta ir Rietumu Visaju reģiona un Rietumnegrosas provinces centrs [[Bakoloda]].

sentences: '''Saiksa—Piko vienošanās''', arī '''Saiksa—Piko—Sazonova vienošanās''' bija slepena vienošanās, starp Lielbritāniju un Franciju par [[Osmaņu impērija]]s [[arābi|arābu]] apdzīvoto teritorijas sadalīšanu, par kuras noslēgšanas datumu uzskata 1916. gada 16. maiju, lai arī diplomātiska sarakste par teritoriju piederību turpinājās vēlāk. Sarunās 1916. gadā iesaistījās arī [[Krievijas Impērija]], un 1917. gadā [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]. Slepenā vienošanās noteica šo valstu ietekmes sfēras [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] rezultātā sagaidāmās Osmaņu impērijas sabrukuma. Vienošanos {{Dat|1916|5|16}} parakstīja franču diplomāts, bijušais Francijas ģenerālkonsuls Beirutā un Damaskā Fransuā Žoržs Piko un britu diplomātiskais padomnieks Marks Saiks. Galīgā vienošanās par Tuvo Austrumu valstu robežām pakāpeniski tika panākta 1920. gadu sākumā. Pat pēc Krievijas izstāšanās no kara, [[Anatolija]]s sadalījums vēlreiz tika apstiprināts ar [[Sevras līgums|Sevras līgumu]], kas teritorijas piešķīra arī [[Grieķijas karaliste]]i.<ref>[https://www.britannica.com/event/Sykes-Picot-Agreement Sykes-Picot Agreement]</ref>

sentences: '''Šķidrums''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kura [[tilpums]] pie konstantas [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] ir konstants, un kura formu nosaka trauks, kurā tas ir iepildīts. Šķidrums rada spiedienu uz trauka sienām un tajā iegremdētajiem ķermeņiem, šis spiediens ir vienāds visos virzienos ([[hidrostatiskais spiediens]]).

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Ņujorkas Centrālā stacija
| tips                = stacija
| attēls              = GCT_in_Blizzard_of_2015.jpg
| attēla_apraksts     = Ņujorkas Centrālās stacijas galvenā zāle
| karte               = Ņujorka#ASV
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1913
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 44
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 67
| adrese              = ''89 East 42nd Street (at Park Avenue), Manhattan, New York City''
| latd  = 40.752778 | latNS  = N
| longd = 73.977222 | longEW = W
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zenta Ērgle
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece, dramaturģe, arhitekte
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Starp mums, meitenēm runājot..."
"Operācija "Kanna""
"Mūsu sētas bērni"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius resimus1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. resimus
| suga_lv =Saldūksne
| binomial =Lactarius resimus
| kategorijas =nē
}}
'''Saldūksne''' (''Lactarius resimus'') ir [[Latvija|Latvijā]] vidēji bieži sastopama liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Soldier with Bazooka M1.jpg
|paraksts           = Karavīrs ar M1 Bazuku
|nosaukums          = Bazuka
''Bazooka''
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[Bezatsitiena raķešu prettanku ierocis]]
|konstruktors       = Edvards Ūls<ref>https://web.archive.org/web/20100523162739/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,1990849,00.html</ref>
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = no [[1942. gads|1942. gada]] līdz [[1945. gads|1945. gadam]] (2,36 collu bazuka)
|bruņojumā          = no [[1942. gads|1942. gada]]
|patronu_tips       =
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      = 82 m/s
|attālums           = 365 m
135 m(efektīvais)
|masa               = 6,8 kg
|garums             = 1370 mm
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =
|tēmēklis           =
|versijas           = M1, M1A1, M9, M9A1, M20, M25
|daudzums           = {{ubl|112 790 (M1)<ref>Rottman, Gordon L. (2012). The Bazooka. Osprey Publishing. ISBN 978-1-8490-8801-5.</ref> |59 932 (M1A1) |6087 (M9) |277 819 (M9A1) |nav zināms (M20) |1500 (M25)}}
}}
'''Bazuka''' ({{val|en|Bazooka}}) ir pārnēsājams bezatsitiena [[prettanku ierocis|prettanku]] [[granātmetējs|raķešu palaišanas ierocis]], ko plaši izmantoja [[ASV armija]], īpaši [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Novatoriskā bazuka, ko dēvē arī par "tvaika cauruli", bija viena no pirmās paaudzes  [[rokas prettanku granātmetējs|raķešu dzinēju prettanku ieročiem]], ko izmantoja [[kājnieki|kājnieku]] kaujās.

sentences: '''Kušana''' ir process, kurā [[cietviela]] pāriet [[šķidrums|šķidrajā]] fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta [[kušanas temperatūra]] (tā var būt nedaudz atkarīga no [[spiediens|spiediena]], jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā [[viršanas temperatūra]]i). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|ūdenī dzīvojošiem mugurkaulniekiem|Zivis (nozīmju atdalīšana)|zivis}}

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences:
[[File:National Centre for Polar and Ocean Research.jpg|thumb|250px|NCPOR ofiss]]
'''Nacionālais Polārais un okeānu pētniecības centrs''' ({{val|en|The National Centre for Polar and Ocean Research}}, '''NCPOR'''; {{val|hi|राष्ट्रीय ध्रुवीय एवं समुद्री अनुसंधान केन्द्र}}) ir [[Indija]]s valdības pētniecības organizācija, Okeānu attīstības departamenta autonoma institūcija. Centrs ir atbildīgs par Indijas Antarktikas programmu un uztur [[Maitri]] pētniecības staciju [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], [[Antarktīda|Antarktīdā]], un [[Himādri]] pētniecības staciju [[Svalbāra|Svalbārā]], [[Arktika|Arktikā]]. Centra galvenais ofiss atrodas [[Vaškudagama]]s pilsētā [[Goa]]s štatā. Centrs dibināts 1998. gada 25. maijā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Džordžs Gordons Bairons
 |        vārds_orig = ''George Gordon Byron''
 |            attēls = Lord Byron coloured drawing.png
 |        att_izmērs = 200px
 |     att_nosaukums =
 |           dz_gads = 1788
 |        dz_mēnesis = 1
 |          dz_diena = 22
 |          dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Londona]], [[Lielbritānijas Karaliste]] (tagad {{GBR}})
 |            m_gads = 1824
 |         m_mēnesis = 4
 |           m_diena = 19
 |           m_vieta = {{flagicon image|Flag of Greece (1822-1978).svg}} [[Mesalongiona]], [[Pirmā Hellēņu republika]] (tagad {{GRE}})
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība =
 |           tautība = [[angļi|anglis]]
 |           dzimums =
 |            vecāki = Katrīna Gordona, Džons Bairons
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs = Anabella Milbenka
 |             bērni = [[Ada Lavleisa]], Alegra
 |          paraksts = Autograph-LordByron.svg
 |        pseidonīms =
 |      nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, revolucionārs
 |rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
 |           periods =
 |             žanri = [[dzeja]]
 |            temati =
 |      lit virzieni = [[Romantisms]]
 |  slavenākie darbi = {{ubl|“Čailda Herolda svētceļojums”|“Dons Žuans”}}
 |       ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Aleksandrs Poups]]
 |        ietekmējis = [[Aleksandrs Puškins]], [[Mihails Ļermontovs]]
 |        alma_mater =
 |       apbalvojumi =
 |          piezīmes =
 |       kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiens
| operators =
| attēls = Fall-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Skots Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Greisa Kerolīna Kerija]]
* [[Virdžīnija Gārdnere]]
* [[Meisons Gudings]]
* [[Džefrijs Dīns Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fall''
| studija = * ''Tea Shop Productions''
* ''BuzzFeed Studios''
* ''Capstone Pictures''
* ''Flawless Productions Inc.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Signature Entertainment''
* ''Roadshow Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|12}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritiens"''' ({{Val|en|Fall}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors ir [[Skots Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Greisa Kerolīna Kerija]], [[Virdžīnija Gārdnere]], [[Meisons Gudings]] un [[Džefrijs Dīns Morgans]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nāve uz Nīlas
 | oriģinālnos = ''Death on the Nile''
 |      attēls =  Death on the Nile (2020 film) poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kenets Brana]]
 |  producents =
* [[Ridlijs Skots]]
* Kenets Brana
* [[Džūdija Hoflunda]]
* [[Kevins Volšs]]
 |   scenārijs = [[Maikls Grīns]]
 |     aktieri =
* [[Toms Beitmans]]
* [[Anete Beninga]]
* Kenets Brana
* [[Rasels Brends]]
* [[Ali Fazals]]
* [[Dona Frenča]]
* [[Gala Gadota]]
* [[Ārmijs Hamers]]
* [[Rouza Leslija]]
* [[Emma Makeja]]
* [[Sofija Okonedo]]
* [[Dženifere Sondersa]]
* [[Letiša Raita]]
 |      mūzika = [[Patriks Doils]]
 |   operators = [[Haris Zambarlukoss]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Ūna Njī Donīle]]
 |     studija =
* ''[[Genre Films|Kinberg Genre]]''
* ''[[The Mark Gordon Company|Mark Gordon Pictures]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|02|09|Francija un Dienvidkoreja|2022|2|10|Latvija|2022|02|11|Apvienotā Karaliste un ASV}}
 |      ilgums = 127 minūtes<!-- Exact runtime is 126:50 --><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Death on the Nile (12A) |url=http://www.ifco.ie/en/ifco/pages/9BB6812F00519893 |dead-url=no |archive-url=https://web.archive.org/web/20211225104628/http://www.ifco.ie/en/ifco/pages/9BB6812F00519893 |archive-date=December 25, 2021 |access-date=December 26, 2021 |website=[[Irish Film Classification Office]]}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |url= https://deadline.com/2021/03/armie-hammer-sex-scandal-death-on-the-nile-release-date-change-lapd-1234720509/ |title= Death On The Nile' Floats Away To 2022 Amid Armie Hammer LAPD Investigation |date= March 23, 2021|access-date=March 23, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|137,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Death on the Nile (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7657566/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|6|10||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nāve uz Nīlas"''' ({{val|en|Death on the Nile}}) ir 2022. gada [[detektīvfilma]]. Filmas režisors ir [[Kenets Brana]], scenārija autors ir [[Maikls Grīns]]. Tā balstīta uz [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] [[Nāve uz Nīlas|1937. gada tāda paša nosaukuma romāna]] motīviem. Filmas producenti ir Brana, [[Ridlijs Skots]], [[Džūdija Hoflunde]] un [[Kevins Volšs]]. Šis ir filmas "[[Slepkavība Austrumu ekspresī (2017. gada filma)|Slepkavība Austrumu ekspresī]]" (2017) turpinājums, kurā [[Toms Beitmans]] un Brana tāpat kā pirmajā filmā atveido Buku un [[Erkils Puaro|Erkilu Puaro]]. Pārējās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Rasels Brends]], [[Ali Fazals]], [[Dona Frenča]], [[Gala Gadota]], [[Ārmijs Hamers]], [[Rouza Leslija]], [[Emma Makeja]], [[Sofija Okonedo]], [[Dženifere Sondersa]] un [[Letiša Raita]]. Šī ir trešā ekrāna adaptācija Agatas Kristi romānam, pēc [[Nāve uz Nīlas (1978. gada filma)|1978. gada filmas]] un sērijas televīzijas seriālā "[[Agata Kristi. Erkils Puaro]]" (''Agatha Christie's Poirot''). Filmēšana sākās 2019. gada septembrī un ilga līdz decembrim, filmēšanas vietām izvēloties ''[[Longcross Studios]]'' Anglijā un Maroku.<ref name="release">{{Ziņu atsauce|last1=Wiseman|first1=Andreas|date=October 1, 2019|title=Fox & Kenneth Branagh's All-Star Agatha Christie Movie 'Death On The Nile' Begins Production In UK|language=en|work=[[Deadline Hollywood]]|url=https://deadline.com/2019/10/death-nile-movie-agatha-christie-begins-production-uk-1202749028/|dead-url=no|access-date=October 21, 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191002133821/https://deadline.com/2019/10/death-nile-movie-agatha-christie-begins-production-uk-1202749028/|archive-date=October 2, 2019}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gārfīlds
| attēls                   =  Garfield ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garfield: The Movie''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Hjūits]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Džoels Koens (scenārists)|Džoels Koens]]
* [[Aleks Sokolovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Brekins Meiers]]
* [[Dženifere Lava Hjūita]]
* [[Stīvens Tobolovskis]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                = [[Dīns Candijs]]
| montāža                  =
* Maikls Stīvensons
* [[Pīters Bergers]]
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Paws, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2004|6|11|ASV|2004|8|20|Latvija}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM"/>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name=BOM/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|203,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=Garfield |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3025503745/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|8|13||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Gārfīlds 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Gārfīlds"''' ({{val|en|Garfield: The Movie}}) ir 2004. gada ASV [[datoranimācija]]s spēlfilma, komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Hjūits]], iedvesmojoties no Džima Deivisa tāda paša nosaukuma [[Gārfīlds|komiksiem]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Brekins Meiers]] (Džons Ārbakls), [[Dženifere Lava Hjūita]] (daktere Liza Vilsone), savukārt Gārfīldu ieskaņojis [[Bills Marijs]]. Gārfīlds tika izveidots ar datoranimācijas palīdzību, lai gan visi pārējie dzīvnieki bija īsti. Filmu producēja ''Davis Entertainment Company'' un izplatīja ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''. Tā tika izlaista [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] {{dat|2004|6|11||bez}}, Latvijā — {{dat|2004|8|20||bez}}. Kaut arī filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, tā bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā {{nobr|203 miljonus}} ASV dolāru ar 50 miljonu budžetu.<ref name="BOM" /> Filmas turpinājums "[[Gārfīlds 2]]" iznāca {{dat|2006|6|16||bez}}.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Vetara
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Wetar''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Baratdajas salas]]
|latd= 7 |latm= 48 |lats= |latNS= S
|longd=126 |longm= 18|longs= |longEW=E
|platība             = 2629
|garums              = 130
|platums             = 45
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Lalaitu
|augstums            = 1412
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 7906 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 3,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Vetara''' ({{val|id|Pulau Wetar}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Mazās Zunda salas|Mazo Zunda salu]] arhipelāgam piederošo [[Baratdajas salas|Baratdajas salu]] grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provinces Dienvidrietumu Moluku apriņķī. Lielākās apdzīvotās vietas ir pagastu centri Liopa, Ilvaki, Vasiri, Masapuna un Arvala; tās pa salas perimetru savieno autoceļš.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ihors Hrečaniks
| vārds_orig = Ігор Гречаник
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| alma_mater = [[Nacionālā tēlotājmākslas un arhitektūras akadēmija|Kijivas Valsts mākslas institūts]] (1984)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virve
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 80 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1948|8|26|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Transatlantic Pictures]]''
| operators = * [[Džozefs Valentains]]
* [[Viljams Skols]]
| oriģinālnos = ''Rope''
| mūzika = [[Deivids Batolfs]]
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Džons Dols]]
* [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Džoana Čendlera]]
* [[Sedriks Hārdviks]]
* [[Konstanse Koljera]]
* [[Daglass Diks]]
* [[Edita Evasone]]
| scenārijs = [[Arturs Lorentss]]
| producents = * Alfreds Hičkoks
* [[Sidnijs Beršteins]]
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Rope2.jpg
| imdb =
}}'''"Virve"''' ({{Val|en|Rope}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada [[Patriks Hamiltons|Patrika Hamiltona]] tāda paša nosaukuma lugas. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Džons Dols]], [[Fērlijs Grendžers]], [[Džoana Čendlera]], [[Sedriks Hārdviks]], [[Konstanse Koljera]], [[Daglass Diks]] un [[Edita Evansone]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/paviljons_rotonda/
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
Šo [[deja|deju]] un [[rotaļa|rotaļu]] [[1938]].gadā pierakstīja kultūras pilī [[Ziemeļblāzma]], [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvī]]. Tādēļ to dažreiz nosacīti uzskata par [[Rīga]]s novada tautasdeju.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ričards Florida
|          vārds_orig = Richard Florida
|              attēls = Richard Florida - 2006 Out & Equal.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1957
|          dz_mēnesis = 08
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Ņuarka]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = pilsētplānotājs
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: laika skulptūra '''''[[Vilendorfas Venera]]''''' (ap 24. — 22. gadu tūkstoti p.m.ē.)]]

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = [[Vikipēdija:Vikitikšanās/Rīga 2018. gada 31. oktobris|Vikisanāksme]]
| datums     = {{dat|2018|10|31||bez}}
| laiks      = no 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Pārskats par notikušajām konferencēm un jaunumu apspriede
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Zuiks}} (klausītājs)
}}

sentences: '''Plejotropija''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''pleio'' 'daudzas' ''tropo'' 'izmaiņas') ir viena [[gēns|gēna]] spēja izpausties dažādos efektos, viena gēna spēja kontrolēt vairākas [[fenotips|fenotipiskās]] pazīmes. Gēns, kas ietekmē vairākas [[Organisms|organisma]] pazīmes, ir plejotrops gēns. Plejotropa gēna radītais produkts var iesaistīties dažādos [[Bioķīmija|bioķīmiskos]] ciklos vai tikt nogādāts dažādās [[Šūna|šūnās]]. Viens no plejotropijas piemēriem ir [[fenilketonūrija]] — iedzimta [[slimība]], kas ietekmē [[fenilalanīns|fenilalanīna]] daudzumu organismā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corvus frugilegus 2.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = C. frugilegus
 |       suga_lv = Krauķis
 |      binomial = Corvus frugilegus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =
Krauķa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(La)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-20
|ķīm_formula=(La,Ce)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam - smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti - heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.654 nε = 1.703
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Petī''' var būt:

sentences: '''Republikānisms''' ir neatkarīgas pašpārvaldes [[ideoloģija]], kas ir republikāniskās konstitucionālās iekārtas jeb valsts kā [[republika]]s pārvaldes pamats.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kutorgina cingulata.png
| att_nosaukums =Atripīds {{TaksoSaite|Kutorgina cingulata}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Kutorginida
| kārta_lv =Kutorginīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
gravīrā "Sv. Antonija kārdināšana" (ap 1480.-1490.g.)]]
'''Dēmoni''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''δαίμων'') [[mitoloģija|mitoloģijā]], [[folklora|folklorā]] un [[reliģija|reliģijā]] ir pārdabiskas ļaunas būtnes. Mūsdienu [[rietumu kultūra]]s tradicionālā nozīme vārdam "dēmons" veidojusies [[kristietība]]s attīstības sākumposmā mūsu ēras pirmajos gadsimtos, kad priekšstatus par [[hellēnisms|hellēnistiskajā]] tradīcijā sastopamo grieķu ''δαίμων'', kam nebija obligāti jābūt ļaunam, būtiski ietekmēja semītu, persiešu un citu Tuvo Austrumu tautu mitoloģijas.

sentences:
{{infokaste+}}
, 1781). [[Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls]] (vidū pa labi), sieva Anna Ulrike fon Miniha (vidū pa kreisi), meita Doroteja Helēna Friderika (1761), meita [[Barbara Juliāna fon Krīdenere|Barbara Juliāna]] (1764), dēls Burhards Kristofs (1767), meita Anna Margareta (1769)]]

sentences: '''Literatūras teorija''' ir zinātne, kas sniedz nepieciešamo teorētisko pamatojumu [[literatūra]]s interpretācijai, piedāvā pētīšanas, kritikas un analīzes metodes [[literatūras vēsture]]i un [[literatūras kritika]]i un aplūko dažādus fundamentālus ar literatūru saistītus jautājumus; literatūras teorijas sastāvā ietilpst arī [[poētika]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Briza maxima Drżączka wielka 2019-06-01 03.jpg
| att_nosaukums = ''Briza maxima''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| apakšdzimta =
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Briza
| ģints_lv = Vizuļi
| kategorijas = nē
| binomial = Briza
| autors =
}}'''Vizuļi''' ({{val|la|Briza}}) ir viengadīgu lakstaugu [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras savvaļā ir sastopamas [[Eirāzija]]s [[Mērenā josla|mērenajā joslā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un dažās [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] salās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Linnaeus, Carl von. 1753. Species Plantarum 1: 70-71|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>Cabi, E. & M. Doğan. 2012. Poaceae. 690–756. In A. Güner, S. Aslan, T. Ekim, M. Vural & M. T. Babaç (eds.) Türkiye Bitkileri Listesi. Nezahat Gökyiğit Botanik Bahçesi ve Flora Araştırmaları Derneği Yayını, Istanbul</ref><ref>Longhi-Wagner, H. M. 1987. Gramineae. Tribo Poeae, in Fl. Ilust. Rio Grande do Sul. Boletim do Instituto de Biociências, Universidade Federal do Rio Grande do Sul 41: 1–191</ref><ref>Longhi-Wagner, H. M., V. Bittich, M. das G. L. Wanderley & G. J. Shepherd. 2001. Poaceae. 1: 1–292. In M. G. L. Wanderly, G. J. Shepherd & A. M. Giulietti (eds.) Flora Fanerogâmica do Estado de São Paulo. Editora Hucitec, São Paulo</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Valdés|first=Benito|last2=Scholz|first2=Hildemar|date=2006-10-24|title=The Euro+Med treatment of Gramineae — a generic synopsis and some new names|url=https://bioone.org/journals/willdenowia/volume-36/issue-2/wi.36.36202/The-EuroMed-treatment-of-Gramineae--a-generic-synopsis-and/10.3372/wi.36.36202.full|journal=Willdenowia|volume=36|issue=2|pages=657|doi=10.3372/wi.36.36202|issn=0511-9618}}</ref> Latvijā ir sastopama tikai viena suga — [[parastais vizulis]] (''Briza media'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/gramineae/|title=Graudzāļu dzimta - Gramineae, syn. Poaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-02-09}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Helēna Ledus
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Attēls:Svētā Nikolaja Brīnumdarītāja baznīca.
2010. gada vasara.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Karačajas-Čerkesijas Republika
|official_name=''Карачаево-Черкесская Республика''
''Къарачай-Черкес Республика''
''Къэрэшей-Адыгэ Республикэ''
''Къарча-Черкес Республика''
''Карашай-Шеркеш Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Arkhyz, Karachay-Cherkessia, Taulu, Trees 2.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Karachay-Cherkessia.svg
|image_shield = Coat of Arms of Karachay-Cherkessia.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Karachay-Cherkess in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Čerkeska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1922
|official_language = [[krievu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[abazīnu valoda]]
[[nogaju valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=12
|p1 = '''2 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Čerkeska]]
|p3 = [[Karačajevska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Abazīnu rajons]]
|p6 = [[Adige-Habļas rajons]]
|p7 = [[Zeļenčukskas rajons]]
|p8 = [[Karačajevskas rajons]]
|p9 = [[Mazais Karačaju rajons]]
|p10 = [[Nogaju rajons]]
|p11 = [[Piekubaņas rajons]]
|p12 = [[Urupas rajons]]
|p13 = [[Ustjdžegutas rajons]]
|p14 = [[Habezas rajons]]
|area_total_km2 = 14277
|total_type=Kopā
|population_total = 468336
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[karačaji]] (41,0 %)
[[krievi]] (31,6 %)
[[čerkesi]] (11,9 %)
[[abazīni]] (7,8 %)
[[nogaji]] (3,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://www.kchr.info/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KC
|footnotes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences: '''Pārības bits''' ({{val-en|parity bit}})<ref>{{AkadTerm|term=Pārības bits|lang=LV}}</ref> jeb '''pārbaudes bits''' ({{val-en|check bit}})<ref>{{AkadTerm|term=Pārbaudes bits|lang=LV}}</ref> ir [[binārā skaitīšanas sistēma|binārajiem]] datiem pievienojams pārbaudes bits, kas kopā ar datu masīvos sastopamo vieninieku skaitu summā vienmēr dod [[pāra skaitlis|pāra]] vai [[nepāra skaitlis|nepāra]] skaitli, atkarībā no tā, kā tas ir paredzēts sistēmā.

sentences: '''ISO 3166-2:AR''' ir uz [[Argentīna|Argentīnu]] attiecināts starptautisks [[ISO]] [[ģeokodēšana]]s standarts, daļa no [[ISO 3166-2]] standarta.

sentences:
(''Morgan Pressel'') pēc sitiena izdarīšanas]]
'''Golfs''' ir [[sports|sporta]] spēle, kurā spēlētāji vai komandas ar īpašām [[golfa nūja|nūjām]] cenšas iesist [[golfa bumbiņa|bumbiņu]] bedrītē ar pēc iespējas mazāku sitienu skaitu. Tā ir arī viena no nedaudzajām spēlēm ar bumbas izmantošanu, kurai nav nepieciešams stingri noteikta lieluma spēles laukums. Golfa noteikumos ir rakstīts, ka "bumbiņa jāizspēlē no sākumlaukuma bedrītē ar vienu vai vairākiem veiksmīgiem vēzieniem, saskaņā ar noteikumiem".

sentences:
— hermētisma simbols]]
'''Hermētisms''' ir reliģiska, filozofiska un ezoteriska tradīcija, kas balstās [[Hermess Trismegists|Hermesa Trismegista]] rakstos. Viņa raksti ļoti ietekmēja Rietumu [[ezoterika]]s tradīciju, kā arī bija nozīmīgi [[renesanse]]s un [[reformācija]]s laikā kopumā.<ref>Heiser, James D., ''Prisci Theologi and the Hermetic Reformation in the Fifteenth Century'', Repristination Press, Texas: 2011. {{ISBN|978-1-4610-9382-4}} {{en ikona}}</ref> Hermētismu ar [[zinātne|zinātni]] Viduslaiku noslēgumā vienoja uzskats, ka cilvēkam ir iespēja pārvaldīt [[daba]]s procesus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jūtot Minesotu
| attēls                   = Feelingminnesota.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Feeling Minnesota''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Baigelmans]]
| producents               = [[Denijs DeVito]]
| scenārija autors         = Stīvens Baigelmans
| galvenajās lomās         =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Delrojs Lindo]]
* [[Kortnija Lava]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = ''[[Los Lobos]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|9|13}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/feeling-minnesota-1996|title=Feeling Minnesota|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 26, 2019|archive-date={{dat|2019|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190326182212/http://www.bbfc.co.uk/releases/feeling-minnesota-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=feelingminnesota.htm|title=Feeling Minnesota (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 26, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jūtot Minesotu"''' ({{val|en|Feeling Minnesota}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Baigelmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Kemerone Diasa]], [[Delrojs Lindo]], [[Kortnija Lava]], [[Tjūsdeja Velda]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|9|14||bez}}.

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Identitātes zagle
| attēls                   = Identity Thief Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Identity Thief''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Sets Gordons]]
| producents               =
* [[Skots Stabers]]
* [[Pamela Ebdija]]
| scenārija autors         = [[Kreigs Mazins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Melisa Makkārtija]]
* [[Džons Favro]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Dženesisa Rodrigesa]]
* [[Moriss Čestnats]]
* [[T.I.]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Aggregate Films]]''
* ''[[Scott Stuber Productions]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/identity-thief-2013-0|title=Identity Thief|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404173615/http://www.bbfc.co.uk/releases/identity-thief-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=identitythief.htm|title=Identity Thief (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|174 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Identitātes zagle"''' ({{val|en|Identity Thief}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors ir [[Sets Gordons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Melisa Makkārtija]], [[Džons Favro]], [[Amanda Pīta]], [[Dženesisa Rodrigesa]], [[Moriss Čestnats]] un [[T.I.]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Handball players from Romania}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Durbe
| attels = Durbes estrāde - Guntars Mednis - Panoramio.jpg
| paraksts = Skats uz Durbes estrādi
| pilseta =  [[Tukums]]
| iever_celtnes = [[Durbes muiža|Durbes pils]]
| autobuss = Durbe–[[Tume]]<ref>[https://www.tukums.lv/lv/sabiedriskais-transports Sabiedriskais transports] tukums.lv 2022. gada 25. maijā</ref>
| pasta_indekss = LV-3101
}}

sentences:
[[Kategorija:Tūrisms| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: pielietošana brūču ārstēšanā ar sūkļa izmantošanu.]]'''Negatīvā spiediena brūču terapija''' ({{val-en|negative-pressure wound therapy}} jeb '''NPWT''') ir populārs akūtu un hronisku brūču ārstēšanas veids. Šo metodi plaši izmanto [[Ķirurgs|ķirurgi]]. Negatīva spiediena pielikšanu pirmo reizi aprakstīja 1993. gadā Flaišmans un līdzautori. Tie uzsvēra, ka šī metode dod pozitīvu efektu vaļējo [[kaula lūzums|lūzumu]] audu [[granulācija]]i. 1997. gadā Morikvas un Argenta pētīja pielietošanu puliuretāna sūkļu sūkšanai.<ref name="Ye.etal2015"/>

sentences:
{{Liberālisms}}'''Politiskā brīvība''' jeb '''politiskā rīcībspēja''' ir indivīda tiesības piedalīties politiskajā procesā un izteikt politiskās pārliecības bez vajāšanas vai [[Diskriminācija|diskriminācijas]]. Politiskās tiesības un brīvības būtiski atšķiras no personiskajām, sociālajām, ekonomiskajām un citām tiesībām un brīvībām, jo parasti tās ir cieši saistītas ar attiecīgās valstspiederību. Politiskās brīvības ir viena no pilsoņu konstitucionālo pamattiesību un brīvību grupām, jo tās nosaka viņu līdzdalību valsts un sabiedrības dzīvē. Tās parasti ir nostiprinātas valstu [[Konstitūcija|konstitūcijās]], citos likumos un tiesību normās.
 — viens no slavenākajiem brīvības un demokrātijas simboliem Latvijā]]
Politiskās brīvības jēdziens ir cieši saistīts ar pilsonisko brīvību un cilvēktiesību jēdzieniem, kuriem demokrātiskās sabiedrībās parasti tiek nodrošināta tiesiskā aizsardzība no valsts puses.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = [[PSY]]
| Image            =
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 7
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      =
| Comp link        =
| EP               =
| EPs link         =
| Singles          = 18
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option color    =
| 5Option link     =
| References       =
| Ref link         =
|}}

sentences:
[[File:IPY Kingua Fjord.jpg|thumb|250px|[[Vācija]]s [[Kinguafjorda]]s polārstacija [[Bafina sala|Bafina salā]]]]
'''Pirmais starptautiskais polārais''' gads bija [[Eiropa]]s valstu un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopīgs pētniecības pasākums, lai izpētītu polāros reģionus. Tas norisinājās no 1882. gada vasaras līdz 1883. gada vasarai pēc [[austrija|austriešu]] virsnieka un polārpētnieka [[Karls Veiprehts|Karla Veiprehta]] ierosinājuma.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Meteoroloģisko un ģeomagnētisko mērījumu dati tika apkopoti viena gada laikā 14 [[polārstacija|polārstacijās]], no kurām divpadsmit atradās [[Arktika|Arktikā]], bet divas — dienvidu puslodes [[Subantarktika|subantarktiskajā]] reģionā. Vēlākos laikos [[Starptautiskais polārais gads|Starptautisko polāro gadu]] programmas tika rīkotas atkārtoti — [[Otrais Starptautiskais polārais gads]] 1932.—1933. gadā, [[Starptautiskais ģeofizikas gads]] 1957.—1958. gadā un Ceturtais Starptautiskais polārais gads 2007.—2009. gadā.

sentences: '''Saūda Arābijas reāls''' (valūtas kods: '''SAR''') ir [[Saūda Arābijas Karaliste|Saūda Arābijas Karalistes]] oficiālā [[valūta]]. Viens rijāls ir vienāds ar 20 [[Kurušs (Saūda Arābija)|kurušiem]] jeb 100 [[Halala|halalām]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cūgšpice
| Nosaukums2           = ''Zugspitze''
| Photo                = Zugspitze 2.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija#Austrija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 25 | plat_s = 16 | plat_NS = N
| gar_d  = 10 | gar_m   = 59 | gar_s  = 11 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 2962,06
| Relatīvais_augstums  = 1746
| Atrašanās vieta      = {{GER}}<br />{{AUT}}
| Kalnu grēda          = [[Bavārijas Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiceless palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Nebalsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}
'''Nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās, to vidū [[ungāru valoda|ungāru]], [[albāņu valoda|albāņu]] un [[latviešu valoda|latviešu]]. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] (IPA) šo skaņu apzīmē ar simbolu {{IPA|[c]}}. Tā [[balsīgums|balsīgā]] versija ir [[balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[ɟ]}}.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Sešu nāciju čempionāts
| aktuāla_sezona = 2024. gada Sešu nāciju čempionāts
| logo           = Six Nations Championship.png|300px
| pikseļi        = 180px
| apraksts        =
| sports         = [[Regbijs]]
| dibin          = {{date|1883}}
(kā Mājas nāciju čempionāts)
{{date|1910}}
(kā Piecu nāciju čempionāts)
{{date|2000}}
(kā Sešu nāciju čempionāts)
| komandas       = 6
| valsts         = {{sp|ru|ENG}}
{{sp|ru|FRA}}
{{sp|ru|IRL|rugby}}
{{sp|ru|ITA}}
{{sp|ru|SCO}}
{{sp|ru|WAL}}
| čempions       = {{sp|ru|IRL|rugby}} ([[2024. gada Sešu nāciju čempionāts|2024]])
| čempions_visv   = {{sp|ru|ENG}}
{{sp|ru|WAL}}
(39 tituli)
| mlapa          = https://www.sixnationsrugby.com/
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ukru pagasts
| karte             = Ukru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ukru pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ukru pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Ukri
| platība           = 94,52
| iedzīvotāji       = 471<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 471 / 94.52 round 1}}
| izveidots         = 1921
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kanāls
| operators =
| attēls = Kanał (1956 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Andžejs Vajda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Teresa Iževska]]
* [[Tadeušs Jančars]]
* [[Venčislavs Gliņskis]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kanał''
| studija = ''KADR''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = 1957. gadā
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kanāls"''' ({{Val|pl|Kanał}}) ir 1957. gada [[Polija]]s kara filma, kuras režisors ir [[Andžejs Vajda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Teresa Iževska]], [[Tadeušs Jančars]] un [[Venčislavs Gliņskis]]. Filma balstīta uz [[Ježijs Stefans Staviņskis|Ježija Stefana Staviņska]] 1956. gada stāstu ''Kanał''. "Kanāls" ir otrā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc filmas "[[Paaudze (filma)|Paaudze]]" (''Pokolenie'', 1956) un pirms filmas "[[Pelni un dimanti]]" (1958).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Urbanherovantbarreeltje.JPG
| att_nosaukums = [[Šetlandes ponijs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus
}}
Par '''poniju''' sauc maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], ar specifiskām proporcijām un temperamentu. Tas joprojām ir [[mājas zirgs]] (''Equus caballus'') un pieder pie tās pašas [[zirgi|zirgu ģints]] (''Equus''). Pie ponijiem tiek pieskaitīti tie zirgi, kas ir mazāki par 148 cm skaustā. Lai gan ir daudzas šķirnes, kuras neskatoties uz to, ka ir zemākas par 148 cm skaustā, joprojām tiek sauktas par zirgiem, jo vērā tiek ņemtas arī auguma proporcijas un raksturs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
o-Krezola struktūrformula

m-Krezola struktūrformula

p-Krezola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H8O
|molmasa=108,14
|blīvums=1020 - 1050
|kušanas temperatūra=29,8 °C (o-krezols)
11,8 °C (m-krezols)
35,5 °C (p-krezols)
|viršanas temperatūra=191,0 °C (o-krezols)
202,0 °C (m-krezols)
201,9 °C (p-krezols)
}}
'''Krezoli''' (metilfenoli, oksitoluoli, C6H4(CH3)OH) - pie [[fenoli]]em piederoši aromātiskie savienojumi ar 1 metilgrupu un 1 hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Kā visiem divaizvietotajiem benzola atvasinājumiem, krezoliem ir 3 [[izomēri]] - orto-krezols (o-krezols), meta-krezols (m-krezols) un para-krezols (p-krezols). Krezoli ir šķidrumi vai cietas vielas, atkarībā no izomēru sastāva un temperatūras. Gaisā krezoli pamazām oksidējas un no bezkrāsainiem kļūst dzeltenīgi līdz sarkanbrūni.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=(Rafn) Fr.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex calotheca|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex calotheca|suga_lv=Skaistaugļu balodene|attēls=Atriplex calotheca cleaned Lindmann.JPG|sinonīmi=Atriplex hastata var. calotheca.|att_izmērs=200}}
'''Skaistaugļu balodene''' ({{val|la|Atriplex calotheca}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga, kurai ir šauras izplatības areāls jūras un okeāna piekrastēs. Daži autori to aplūko kā ļoti mainīgās [[šķēplapu balodene]]s (''Atriplex prostrata'') varietāti ar nosaukumu ''Atriplex hastata var. calotheca''. Dažāda lieluma grupas aug piejūras smiltājos un periodiski applūstošā [[Pludmale|pludmalē]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrīta formulvienības struktūrformula

Amonija nitrīta formulvienības modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 13446-48-5
|      ķīmiskā formula = NH4NO2
|              molmasa = 68,03
|              blīvums = 1690
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 118,3 g / 100 ml
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrīts''' (NH4NO2) ir [[slāpekļpaskābe]]s amonija sāls. Tā ir kristāliska bezkrāsaina viela (smalki prizmveida kristāli, uzglabājot kļūst dzeltenīgi). Amonija nitrīts glabājot pamazām sadalās, it sevišķi paaugstinātā temperatūrā. Sadaloties izdalās [[slāpeklis]], tādēļ amonija nitrītu nedrīkst uzglabāt hermētiski noslēgtos traukos, jo, pieaugot spiedienam, pēc kāda laika var notikt eksplozija. Karsējot sausu amonija nitrītu, jau pie 60—70 °C notiek spēcīgs sprādziens. Amonija nitrīts viegli eksplodē arī trieciena iedarbībā, vai beržot [[piesta|piestā]].  Labi šķīst ūdenī, [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], slikti šķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Koncentrētos ūdens šķīdumos amonija nitrīts ātri sadalās, it sevišķi temperatūrā virs 33 °C. Amonija nitrīts ir samērā toksiska viela.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jurijs Andropovs
| vārds_orģ           = ''Юрий Андропов''
| attēls              = RIAN archive 101740 Yury Andropov, Chairman of KGB.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andropovs kā [[VDK]] priekšsēdētājs (1974)
| amats               = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1982|11|12|N}}
| term_beigas         = {{dat|1984|02|09|N}}
| priekštecis         = [[Leonīds Brežņevs]]
| pēctecis            = [[Konstantīns Čerņenko]]
| dzim_dati           = {{dat|1914|06|12}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas Impērija|Stavropole|td=Krievija}}
| mir_dati            = {{mdv|1984|02|9|1914|06|12}}
| mir_vieta           = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība             = [[krievs]]
| partija             = [[PSKP]]
| dzīvesb             = Ņina (Jengaličeva), Tatjana (Ļebedeva)
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts            = Yuri Andropov Signature.svg
| piezīmes            =
}}
'''Jurijs Andropovs''' ({{val|ru|Юрий Владимирович Андропов}}; dzimis {{dat|1914|06|15}}, miris {{dat|1984|02|9}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[politiķis]], [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] [[PSKP CK ģenerālsekretārs|CK ģenerālsekretārs]] no {{dat|1982|11|12|Ģ}} līdz viņa nāvei 15 mēnešus vēlāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/men/life/article.php?id=78510 Noslēpumu glabātājs Jurijs Andropovs], Arvīds Kuģis, Mājas viesis, raksts pārpublicēts portālā TVNET ({{dat|2008|04|16|SK}}), informācija iegūta {{dat|2008|10|08|SK}}</ref> [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Valsts drošības komiteja]]s priekšsēdētājs ([[1967]]-[[1982]]), kas [[Brežņevs|Brežņeva]] vadības laikā pakāpeniski palielināja [[VDK]] kontroli pār [[Padomju Savienība]]s iekšpolitiku un ārpolitiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma cepediana Mauritius 040128.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma cepediana
| suga_lv         = Zilastes dienas gekons
| binomial        = Phelsuma cepediana, <small>([[Jacques-Gérard Milbert|Milbert]], 1812)</small>
| sinonīmi        =
* ''Phelsuma inunguis'' ([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)
* ''Anoplopus cepedeanus'' (Wagler, 1830: 142)
* ''Platydactylus Cepedianus'' ([[André Marie Constant Duméril|A.M.C. Duméril]] & [[Gabriel Bibron|Bibron]] 1836: 301)
* ''Phelsuma trilineatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1842)
* ''Phelsuma cepedianum'' (Angel, 1942: 29)
* ''Phelsuma trilineata'' (Raxworthy & Nussbaum, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Kluge, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Glaw & Vences, 1994: 297)
* ''Phelsuma cepediana'', Rösler, 2000: 101)
| kategorijas = nē
}}
'''Zilastes dienas gekons''' (''Phelsuma cepediana'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=cepediana&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+cepediana%27%29%29 The Reptile Database: ''Phelsuma cepediana'' (Milbert, 1812)]</ref>

sentences:
{{kristietība}}
'''Rietumu kristietība''' ir viens no diviem [[kristietība]]s virzieniem (otrs ir [[Austrumu kristietība]]). Rietumu kristietība apvieno gan [[Latīņu baznīca|latīņu baznīcu]] un [[Protestantisms|protestantismu]], gan arī to atzarojumus, piemēram, [[Vecā katoļticība|veco katoļu baznīcas]] un [[Katoļu baznīcas ārpus sadraudzības ar Romas katoļu baznīcu|neatkarīgo katolicismu]]. No latīņu baznīcas izauga daudzas neatkarīgas protestantu konfesijas, tostarp [[luterisms]] un [[anglikānisms]], sākot ar [[Reformācija|protestantu reformāciju]] 16. gadsimtā. Tādējādi termins "Rietumu kristietība" neapraksta atsevišķu draudzi vai reliģisko konfesiju, bet tiek lietots, lai visas šīs konfesijas kopīgi atšķirtu no Austrumu kristietības.

sentences: '''Biheiviorālisms''' (no {{val|en|behaviour}} — 'uzvedība') ir viena no pazīstamākajām modernās [[politoloģija]]s nozarēm. Biheiviorālismam ir stingri individuāla pieeja pētniecībai [[politika]]s zinātņu ietvaros, tas koncentrējās uz [[indivīds|indivīda]] izpēti, mēģina izskaidrot atsevišķa indivīda politisko [[Uzvedība|uzvedību]] un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni ar metodiskā individuālisma līdzekļiem. Biheiviorālisms bija vērsts pret [[spekulācijas|spekulācijām]] un minējumiem un bija [[Empīrisms|empīrisks]], un balstījās uz faktiskiem novērojumiem. Tas ietvēra indivīdu uzvedības izpēti, lai skaidrotu politiskos procesus, taču lielā mērā koncentrējās uz [[psiholoģija|psiholoģiskajiem]] aspektiem. Biheiviorālismam bija raksturīga skaidri formulētu un pārbaudāmu [[hipotēze|hipotēžu]] izvirzīšana, visam bija jābūt skaidri pierādāmam, novērojamam un izsakāmam skaitļos. Biheiviorālisma pamati meklējami 1940. gados ASV.<ref>Klaus von Beyme „die Politischen Theorien der Gegenwart” 2000. — 190.lpp</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences: '''Vispārējā cilvēktiesību deklarācija''' ir dokuments, kuru [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] Ģenerālā asambleja pieņēma [[1948]]. gada 10. decembrī Parīzē, Šaijo pilī. Deklarācija tikai pieņemta ar 48 balsīm "par", savukārt 8 valstis balsojumā atturējās, neviena valsts nenobalsoja pret deklarācijas pieņemšanu. Šis ir vecākais ANO cilvēktiesību sistēmas pamatdokuments; tas nav saistošs pats par sevi, tomēr būtiska daļa tajā esošo normu kļuva par saistošām, jo tās ir iekļautas tādos saistošos cilvēktiesību dokumentos kā [[Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām]] (International Covenant on Civil and Political Rights) un [[Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām]] (International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights). Deklarācijā ietvertie principi ir atspoguļoti arī tādos starptautiskos tiesību aktos kā [[ANO Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu]], ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu u. c.

sentences: {{Commonscat|Architects by country|Arhitekti pēc valsts}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pauls Deivids Sargents''' ({{val|en|Paul David Sargent}}) labāk pazīstams kā '''Čārlijs Sargents''' (''Charlie Sargent'') ir angļu [[neonacisti|neonacistu]] organizācijas [[Combat 18]] (C18) veidotājs un līderis. Sākotnēji [[Britu Nacionālā partija|Britu Nacionālās partijas]] atbalstītājs, taču [[1996]]. gadā nošķēlies no viņiem.

sentences:
{{Hokeja spēles infokaste
| game_name     = Brīnums uz ledus
| image         = <br/>Žurnāla ''[[Sports Illustrated]]'' vāks 1980. gadā
| date          = {{dat|1980|2|22|N|bez}}
| city          = {{vieta|ASV|Ņujorka|Leikpleisida|2s=Ņujorkas (štats)}}
| visitor       = {{ih|USSR}}
| home          = {{ih|USA}}
| arena         = Olimpiskais centrs
| attendance    = 8500
| visitor_per1  = 2
| home_per1     = 2
| visitor_per2  = 1
| home_per2     = 0
| visitor_per3  = 0
| home_per3     = 2
| visitor_total = 3
| home_total    = 4
}}
'''"Brīnums uz ledus"''' ir termins, ko attiecina uz [[Hokejs 1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|1980. gada ziemas olimpisko spēļu hokeja turnīra]] spēli, kurā [[ASV hokeja izlase|ASV izlase]] uzvarēja [[PSRS hokeja izlase|PSRS izlasi]]. ASV izlases sastāvā vairums spēlētāju bija pusprofesionāļi un koledžu studenti, savukārt PSRS izlase tika uzskatīta par tobrīd izcilāko izlasi visā pasaulē. Spēlē ASV izlase uzvarēja ar 4—3.

sentences:
{{Atveidošana+}}
'''Zemes magnētiskais lauks''' vai '''ģeomagnētiskais lauks''' ir [[magnētiskais lauks]], ko ģenerē iekšzemes avoti. [[Ģeomagnētisms|Ģeomagnētisma]] izpētes objekts. Zemes magnētiskais lauks rodas šķidrajā ārējā Zemes kodolā (apmēram 2900 km dziļumā). Domā, ka magnētiskā lauka rašanās iemesls ir elektrisko plūsmu cirkulācija izkusušajā materiālā - [[ģeodinamo]]. Magnētiskais lauks uz Zemes nav unikāls - tāds ir arī [[Neptūns (planēta)|Neptūnam]], [[Urāns (planēta)|Urānam]], [[Saturns (planēta)|Saturnam]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteram]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Konsepsjons
| Nosaukums2       = {{ubl|''Concepción''}}
| Photo            = Concepcion volcano in Nicaragua 2012.jpg
| Paraksts         = Concepción
| Augstums         = 1610
| Relatīvais_augstums = 1579
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.538  |latNS=N
| longd=85.622 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2015. gada 14. oktobris
}}

sentences: '''Pīrsings''' ({{val|en|piercing}} — 'caurdure') ir ķermeņa caurduršanas māksla. Ar vārdu pīrsings var saprast gan rotu, kura tiek ievērta izdurtajos caurumos uz sejas vai ķermeņa, vai pat pašu caurduršanas procesu. Vārds pīrsings ir cēlies no [[angļu valoda]]s vārda "pierce", kas latviski nozīmē — izdurt. Pīrsinga duršanai nav vecuma ierobežojuma, kā tas, piemēram, ir ar [[tetovējums|tetovēšanos]]. Pīrsings ir moderna parādība, Latvijā sastopama gadus 8, ne ilgāk. Tā ieviesusies no [[Āzija]]s — Indijas, Irānas, kur pat notiek dažādi pīrsingu [[festivāls|festivāli]]. Cilvēki vienmēr izturējušies ar cieņu pret [[metāls|metālu]]. Iespējams mūs apbur tā spēks un skaistums, tādēļ vēlme izdaiļot [[Cilvēka ķermenis|ķermeni]] ar metālu kļūt arvien populārāka. Fantāzijai ar realitāti vairs nav robežu, jo pīrsingu var veikt jebkurā [[āda]]s laukumiņā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena ducis
| attēls                   =  Ocean's12Poster1.gif
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Twelve''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džerijs Veintrobs]]
| scenārija autors         = [[Džordžs Nolfi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Breds Pits]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Bērnijs Maks]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|10||bez}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-twelve-2004|title=Ocean's Twelve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceanstwelve.htm|title=Ocean's Twelve (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|362,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Oušena banda]]"
| nākošā                   = "[[Oušena velna ducis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Oušena ducis"''' ({{val|en|Ocean's Twelve}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Breds Pits]], [[Mets Deimons]], [[Endijs Garsija]], [[Ketrina Zeta-Džonsa]], [[Dons Čīdls]] un [[Bērnijs Maks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|10||bez}}. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Oušena banda]]". 2007. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Oušena velna ducis]]", bet 2018. gadā iznāca [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .li
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SWITCH Teleinformatics Services''
|sponsors              = ''Hochschule Liechtenstein''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lihtenšteina|Lihtenšteinu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Lihtenšteinā; tiek izmantots arī citiem mērķiem
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [https://nic.switch.ch/reg/ocView.action;jsessionid=70AAEB6FEEE49DAF0E37EEBC73D0AF13?res=EF6GW2JBPVTG67DLNIQXU234MN6SC33JNQQGI7L6 Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.switch.ch/id/ www.switch.ch]
}}

sentences: '''Apraksts''' ir [[Priekšmets|priekšmeta]] vai [[Parādība|parādības]] atveidojums nelielā laika sprīdi. Īpašs apraksta paveids ir [[Daba|dabas]] [[ainava]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 64. lpp.</ref> Galvenais aprakstam ir aprakstīt kāda priekšmeta, cilvēka vai [[Dzīva būtne|dzīvas būtnes]] ārējās pazīmes un būtiskākās [[Īpašības vārds|īpašības]].<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/5-klase/teksta-planosana-7355/re-3b2b9a23-8f53-4b99-b68e-db6db72e9e0c</ref>

sentences:
tosts, 1972]]
 no ASV piegādātā koncentrāta]]
'''Starptautiskā saspīlējuma atslābums''' ({{val|ru|Разрядка международной напряжённости}}; ASV un Rietumvalstīs parasti saukta franciski: ''détente'') bija lielā mērā [[Ričards Niksons|Niksona]], [[Henrijs Kisindžers|Kisindžera]] un [[Leonīds Brežņevs|Brežņeva]] veidots ārpolitikas modelis, kurš PSRS un ASV [[Aukstais karš|Aukstā kara]] sacensības vietā izvirzīja sadarbību. Galvenie notikumi bija SALT I un SALT II līgumu un [[Helsinku konference]]s gala vienošanās parakstīšana, kā arī ASV-PSRS Vladivostokas vienošanās.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Aļģirds Greims
|     vārds_orig = ''Algirdas Greimas''
|         attēls = Algirdas Julien Greimas 2017 stamp of Lithuania.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Tula]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Sociālo zinātņu augstākā skola]] [[Parīze|Parīzē]]
|     alma_mater = [[Vītauta Dižā Universitāte]], [[Grenobles Universitāte]], [[Sorbona]]
|     idejas = [[Parīzes semiotikas skola]]s dibinātājs, [[Greima kvadrāts]]
|     ietekme_no = [[Vladimirs Props]], [[Žoržs Dimezils]], [[Luijs Jelmslevs]], [[Romāns Jakobsons]], [[Ferdināns de Sosīrs]], [[Klods Levī-Stross]]
|     ietekmējis = [[Bruno Latūrs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Latvijas veģetāriešu biedrība''' bija 1927. gadā Rīgā dibināta<ref>Valdības Vēstnesis: Otrdiena, 29. novembris, 1927.</ref> bezpeļņas organizācija ar filiāli Liepājā. 20. gadsimta sākuma laikraksti liecina, ka 20. un 30. gados biedrība izdeva grāmatas, rīkoja priekšlasījumus, pavārmākslas kursus, ekskursijas un izstādes saistībā ar veselīgu un videi draudzīgu dzīvesveidu. Biedrību vienlaikus ar daudzām citām nevalstiskām organizācijām slēdza 1940. gadā pēc Latvijas okupācijas.<ref>[http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pa|issue:/p_003_vpvs1940n083|article:DIVL73|block:P1_TB00033|query:biedr%C4%ABb%C4%81m%20ve%C4%A3et%C4%81rie%C5%A1u%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu|issueType:P LPSR AP Prezidija ziņotājs, Nr.83 (07.12.1940).] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pa{{!}}issue:/p_003_vpvs1940n083{{!}}article:DIVL73{{!}}block:P1_TB00033{{!}}query:biedr%C4%ABb%C4%81m%20ve%C4%A3et%C4%81rie%C5%A1u%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu{{!}}issueType:P |date=06.04.2016 }} Periodika.lv. Atjaunināts: 2012. gada 19. maijā.</ref>

sentences: '''Atvasinātie finanšu instrumenti''' jeb '''derivatīvi''' (no {{val|fr|dérivatif}} — 'atvasinājums') ir divpusēji līgumi, parasti starp uzņēmumu un banku, kuru vērtība (cena) ir atkarīga un mainās no instrumentam pamatā esošās garantijas ([[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], valūtas, [[obligācija]]s, procentu likmes) vērtības svārstībām.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Derivative Definition|url=https://www.forbes.com/advisor/investing/derivatives/|accessdate=2022. gada 14. marts|website=investopedia.com}}</ref> Tos tirgo gan biržā, gan [[ārpusbiržas tirgus|ārpusbiržas tirgos]], parasti bankās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aleksīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/D.12-20
|ķīm_formula=PbBi2Te2S2
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=
|habituss=Graudains
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences: '''Zinātņu doktors''' bija augstākais [[akadēmiskais grāds]] [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un ir augstākais akadēmiskais grāds [[Krievija|Krievijā]], kā arī dažās [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] un bijušā [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pseidointelektuāls''' ({{val|la|pseudo}} — šķietams, viltus, neīsts un ''intellectus'' [[intelekts]] — spriestspēja, [[domāšana]]) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tatjana Ļebedeva
 |      vārds_orig = ''Татьяна Лебедева''
 |          attēls = Osaka07 D4A Tatyana Lebedeva interviewed.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|7|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Baškīrijas APSR|Sterļitamaka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 4 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,33 [[Metrs|m]]
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 15,34 [[Metrs|m]]
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tatjana Ļebedeva''' ({{val|ru|Татьяна Романовна Лебедева}}; dzimusi {{dat|1976|7|21}} [[Sterļitamaka|Sterļitamakā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir Krievijas [[vieglatlētika|vieglatlēte]], kura startēja [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās, bija daudzu starptautisku turnīru medaļu ieguvēja, tai skaitā Olimpisko spēļu, Pasaules un Eiropas čempione.

sentences:
{{cita nozīme|Ventas pieteku|Lonastes satekupi|Raķupe}}
{{citas nozīmes|Ventas pieteku|Gaiļupe (nozīmju atdalīšana)|Gaiļupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lejējupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=02 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 19,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Jautājums par barometru''' ir nepilnīgi formulēta eksāmena jautājuma piemērs, kurš paredz šauru pieeju studiju priekšmeta robežās un var radīt morālu [[dilemma|dilemmu]] eksaminatoram, ja studenta atbilde sniedzas ārpus šīm robežām, bet citādi ir korekta. Izklāstā, kuru popularizējis eksāmenu sastādītājs, ASV ķīmijas profesors Aleksandrs Kalandra (1911—2006), studentam tika uzdots jautājums "Kā var noteikt augstceltnes augstumu ar [[barometrs|barometra]] palīdzību?".<ref>http://www.unz.org/Pub/SaturdayRev-1968dec21-00060?View=PDF</ref> Eksaminators uzskatīja, ka pastāv tikai viena pareiza atbilde — noteikt [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] starpību uz celtnes jumta un uz zemes, un tad aprēķināt augstumu pēc formulas. Pretēji gaidītajam, students savā atbildē aprakstīja virkni citu risinājumu. Tie arī bija korekti, bet neviens no tiem neļāva novērtēt studenta zināšanas eksaminējamajā priekšmetā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jamdena
|attēls              = Weluan Beach.jpg
|attēla paraksts     = Jamdenas liedags
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Yamdena''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Tanimbaras salas]]
|latd= 7 |latm= 35 |lats= |latNS= S
|longd=131 |longm= 36|longs= |longEW=E
|platība             = 2981
|garums              = 114
|platums             = 46
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 80 000 <small>(1997)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Saumlaki]]
|piezīme =
}}
'''Jamdena''' ({{val|id|Pulau Yamdena}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgam piederošo [[Tanimbaras salas|Tanimbaras salu]] galvenā sala. Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provinces Tanimbaras salu apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Saumlaki]] salas dienvidu galā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Apo
| Nosaukums2       = ''Apo''
| Photo            = Mount Apo view from Aeon Tower (Davao City; 11-26-2021).jpg
| Paraksts         = [[Davao]] pilsēta ar Apo vulkānu fonā
| Augstums         = 2954
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Mindanao
| reljefa_karte    = jā
| latd= 6 |latm= 59 |lats= 15 |latNS= N
| longd= 125 |longm= 16 |longs= 15 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Mindanao}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[holocēns]]
| First ascent         =
}}
'''Apo''' ({{val|fil|Bundok Apo}}, {{val|en|Mount Apo}}) ir potenciāli aktīvs snaudošs [[stratovulkāns]] [[Mindanao]] salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts augstākā virsotne. Atrodas salas dienvidaustrumos {{nobr|20 km}} no [[Davao līcis|Davao līča]] piekrastes, administratīvi atrodas [[Kotabato]] un [[Dienviddavao]] provinču un [[Davao]] pilsētas robežu krustpunktā. Kalnam trīs virsotnes, augstākajā no tām krāteris 500 m diametrā ar nelielu ezeriņu. Nogāzēs karstie avoti, izplūst sēra un ogļskābā gāze.<ref>{{PZT|51}}</ref> Ģeoloģiskā vēsture vāji izpētīta, tiek lēsts, ka pēdējais izvirdums noticis [[holocēns|holocēnā]].<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=271030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Apo]</ref> Apkārtējām tautām vulkāns ir svēts, tā nosaukums tiek tulkots kā ‘cienījamais sirmgalvis’. Vulkāna apkārtnē kopš 1966. gada izveidots Apo kalna dabas parks {{nobr|640 km²}} platībā, kurā mīt 272 putnu sugas, no kurām 111 endēmas, tajā skaitā viens no pasaulē lielākajiem ērgļiem — apdraudētais [[Filipīnu ērglis]] (''Pithecophaga jefferyi'').<ref>[https://forestry.denr.gov.ph/b+wiser/index.php/sites/mount-apo-natural-park Mount Apo Natural Park]</ref>

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences:
]]
'''Fiziķis''' ir [[zinātnieks]], kas apmācīts izprast [[matērija]]s un [[enerģija]]s [[mijiedarbības]], kuram ir [[zināšanas]], [[iemaņas]] un [[prasmes]] pētījumu veikšanai [[fizika|fizikā]]. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš [[senie laiki|senajiem laikiem]] daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, [[Aristotelis]], [[Arhimēds]], tomēr viņus pieņemts saukt par [[filozofs|filozofiem]], nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

sentences: '''Ķermeņa masas indekss''' ('''ĶMI''', {{val|fr|indice de masse corporelle}}) jeb '''Kitēla indekss''' (''indice de Quetelet'') ir beļģu statistiķa [[Ādolfs Kitēls|Ādolfa Kitēla]] izgudrots cilvēka ķermeņa [[aptaukošanās]] rādītājs, ko izsaka kā [[svars|svara]] un kvadrātā kāpināta [[augums|auguma]] [[garums|garuma]] attiecību (kg/m2).<ref name=EB>{{Cite web |title=How Is BMI Calculated? |url=https://www.britannica.com/story/how-is-bmi-calculated |access-date=2024-03-18 |website=www.britannica.com}}</ref><ref>{{cite journal | vauthors = Eknoyan G | title = Adolphe Quetelet (1796–1874)--the average man and indices of obesity | journal = Nephrology, Dialysis, Transplantation | volume = 23 | issue = 1 | pages = 47–51 | date = January 2008 | pmid = 17890752 | doi = 10.1093/ndt/gfm517 | doi-access =  }}</ref>

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
{{Navbox with columns
|name  = Matrikss
|title = "[[Matrikss (filmu sērija)|Matrikss]]"
|state = uncollapsed
|colstyle = text-align:center;background:plain;

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
[[Kategorija:Krievijas nacionālie simboli]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .td
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Société des télécommunications du Tchad
|sponsors              = Société des télécommunications du Tchad
|domātais-pielietojums = Ar [[Čada|Čadu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Mazliet tiek lietots Čadā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācijas tiek pieņemtas otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            =
|}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinuklidīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H13N
|citi nosaukumi=1-azabiciklo[2.2.2]oktāns
|CAS numurs=100-76-5
|molmasa=111,18
|blīvums=1025
|kušanas temperatūra=157-160 °C
|viršanas temperatūra=100—105 °C (pie 4 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]])
|šķīdība ūdenī=viegli šķīstošs
}}
'''Hinuklidīns''' (C7H13N) ir biciklisks trešējais [[amīni|amīns]], kas uzskatāms par [[slāpeklis|slāpekli]] saturošu [[heterocikli|heterociklisko savienojumu]]. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Hinuklidīns ir stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences: '''Cikloīda''' ir [[līnija]], ko apraksta kāds fiksēts [[riņķa līnija]]s [[punkts (ģeometrija)|punkts]], ja riņķa līnija bez slīdes ripo pa [[taisne|taisni]]. Cikloīda ar spicumiem uz augšu ir līnija, pa kuru slīdot homogēnā [[Gravitācijas lauks|gravitācijas laukā]] bez [[Berze|berzes]] var nonākt visātrāk no punkta ''A'' uz punktu ''B'' (šādu līniju sauc par [[brahistohrona|brahistohronu]]). Cikloīda ir arī tāda līnija, uz kuras, ja visi objekti atrodas augstāk par beigu punktu, tie nonāks galā vienādā [[Laiks|laikā]] (tautohrona līnija).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences:
{{Infobox settlement
| name                    = Klāgenfurte
| official_name             = ''Klagenfurt''
| settlement_type         = Pilsēta
| image_skyline           = Klagenfurt Innere Stadt Landhaus NO-Ansicht 31072008 01.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            =AUT Klagenfurt COA.svg
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_label_position  = top
| pushpin_map             = Austrija
| pushpin_map_caption     = Atrašanās vieta Austrijā
| latd  = 46 |latm  = 37 |lats  = 0 |latNS  = N
| longd = 14 |longm = 18 |longs = 0 |longEW = E
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Austrija}}
| subdivision_type1       = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_name1       = [[Karintija]]
| established_title       = Dibināta
| established_date        = 1193-1199.g
| established_title2      = Pilsētas tiesības
| established_date2       = 1252
| area_total_km2          = 120.11
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| elevation_m             = 446
| population_total        = 94,303
| population_as_of        = 2011. gada 1. janvāris
| population_density_km2  = 785
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset1_DST         = +2
| postal_code_type        = [[Pasta indekss]]
| postal_code             = 9020 (9010 - 9029), 9051, 9161, 9072
| area_code_type          =
| area_code               = 0463
| website                 = [http://www.klagenfurt.at www.klagenfurt.at]
| footnotes               =
}}

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Trenbolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17β-hidroksiestra-4,9,11-triēn-3-ons,
parabolāns
|           CAS numurs = 10161-33-8
|      ķīmiskā formula = C18H22O2
|              molmasa = 270,37
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Trenbolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]], ko izmanto [[veterinārija|veterinārijā]] nobarojamo lopu [[muskuļi|muskuļu]] masas pieauguma paātrināšanai un apetītes veicināšanai.<ref>http://www.depts.ttu.edu/afs/implantdb/dbhome/Revalor%20Tech%20Bulletin%2012.pdf accessed August 22, 2011.</ref>  Lai palielinātu preparāta iedarbības laiku, to lieto [[esteri|estera]] veidā (trenbolona acetāts, enantāts vai cikloheksilmetilkarbonāts). Trenbolona cikloheksilmetilkarbonātu sauc arī par parabolānu (''Parabolan''). Medikamentam nonākot [[asinis|asinīs]], plazmas [[lipāze]]s sadala esterus, atbrīvojot trenbolonu. Sportā tiek uzskatīts par [[dopings|dopingu]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Suda
| attēls            = Sudas upes dīķis pie Bukām.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = [[Bukas dīķis]] Sudas upē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = DA no [[Eglaine (Mores pagasts)|Eglaines]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielā Jugla]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=46 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=4 | sāk_gar_s=58 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=40 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=34 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 38
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 66,9
| kritums           = 48
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,061
| baseins           = 169,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Dūņupe]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Suda''' (arī '''Sude''', '''Sudupe''', augštecē '''Sudasupe''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97818 |title=Informācija par objektu: Suda |accessdate={{dat|2018|01|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Lielā Jugla|Lielās Juglas]] labā satekupe [[Siguldas novads|Siguldas]] un [[Cēsu novads|Cēsu]] novados. Iztek no neliela ezeriņa dienvidaustrumos no [[Eglaine (Mores pagasts)|Eglaines]] [[Mores pagasts|Mores pagastā]]. Augštece tek caur [[Sudas purvs|Sudas purvu]], sadalot to divos lielos nogabalos. Upes augštece līdz Dibensalai regulēta. Pie [[Bukas (Mālpils novads)|Bukām]] un [[Mālpils]] izveidoti dīķi. Pie [[Sidgunda]]s satek ar [[Mergupe|Mergupi]], izveidojot [[Lielā Jugla|Lielo Juglu]].

sentences:
{{Jāuzlabo|neenciklopēdisks stils}}
'''Alga''' ir samaksa par [[Strādāšana|darbu]]. Darba alga ir [[nauda]]s formā izteikta sabiedrības tīrā ienākuma daļa, kura tiek sadalīta pēc tā darba daudzuma un kvalitātes, ko patērējis katrs darbinieks un, kas nonāk viņa personīgajā patēriņā. Darba alga ir viens no [[dzīve]]s līmeņa rādītājiem [[valsts|valstī]], un ir nepieciešams domāt kā celt cilvēku un valsts labklājības līmeni.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ruslans Stefančuks
| vārds_orģ = ''Руслан Олексійович Стефанчук''
| attēls = Ruslan_Stefanchuk_podium_(cropped).jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ukrainas Augstākās Radas 15. priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|2021|10|8}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 = Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētāja pirmais vietnieks
| term_sākums2 = {{dat|2019|8|29}}
| term_beigas2 = {{dat|2021|10|8}}
| prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|20}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ternopiļa|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = jurists, advokāts
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Ruslans Stefančuks''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Руслан Олексійович Стефанчук''; dzimis 1975. gada 29. oktobrī [[Ternopiļa|Ternopiļā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, valstsvīrs, tiesību zinātņu doktors, profesors. [[Augstākā Rada|Ukrainas Augstākās Radas]] priekšsēdētājs kopš 2021. gada 8. oktobra.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pravda.com.ua/rus/news/2021/10/8/7309821/|title=Стефанчука избрали спикером Рады|website=Украинская правда|access-date=2024-03-29|language=ru}}</ref> Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes loceklis kopš 2021. gada 14. oktobra. Ukrainas Nacionālās juridisko zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (akadēmiķis). Nodarbojies arī ar [[Advokatūra|advokatūru]].

sentences: '''Zelta medaļa''' parasti ir augstākais apbalvojums par lielākajiem sasniegumiem ārpus militārās jomas. Tās nosaukums cēlies no tā, ka vismaz daļa medaļas ir gatavota no [[zelts|zelta]] (parasti kā pārklājums vai sakausējums). Kopš 18. gadsimta zelta medaļas tiek pasniegtas [[māksla|mākslā]], piemēram, [[Dānijas Karaliskā akadēmija]] to piešķir labākajiem studentiem kā simbolu par zināmas finansiālās brīvības balvu. Mūsdienās vairākas organizācijas piešķir zelta medaļas, tai skaitā [[UNESCO]]. Lai arī lielākā daļa zelta medaļu tiešām ir no tīra zelta, dažas zelta medaļas ir sudraba medaļas ar zelta apzeltījumu. Šādas medaļas pasniedz [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]], tāpat tādas ir Lorenca medaļa, [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] Zelta medaļa un [[Nobela prēmija]]s medaļa. Pašlaik Nobela prēmijas medaļa sastāv no 18 [[karāts|karātu]] zaļā zelta ar 24 [[karāts|karātu]] zelta apzeltījuma.

sentences: '''Dalāmības pazīmes''' ir metodes, ar kurām var noteikt, vai dotais [[vesels skaitlis|veselais skaitlis]] dalās ar kādu konkrētu citu veselu skaitli, vieglāk nekā [[dalīšana|izdalot]]. [[Negatīvs skaitlis|Negatīva skaitļa]] gadījumā mīnusa zīmi var ignorēt.

sentences: '''31. jūlijs''' ir gada 212. diena (213. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 153 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Padansidempuana
 | official_name            = ''Kota Padang Sidempuan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = PadandsidimpuanSalak.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Padang Sidempuan.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1821
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 159.28
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 227674
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 23 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 310
 | website                  = {{url|http://padangsidimpuankota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
'''Marts''' ({{val|la|mensis Martius}}, par godu Senās Romas kara dievam [[Marss (mitoloģija)|Marsam]]) ir [[gads|gada]] trešais [[mēnesis]]. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara [[ekvinokcija]], kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sērsnu''' vai '''baložu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''karvelinis'' vai ''balandinis mėnuo'' bet mūsdienās — ''kovas''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
'''Pamataudi''' jeb '''parenhīma''' ({{val|la|parenchyma}}) ir daudzšūņu [[Organisms|organismu]] iekšējās vides [[audi]], kas sastāv no salīdzinoši vienādām nepolarizētām [[Šūnas|šūnām]].
* [[Dzīvnieki]]em pamataudi ir galvenie [[Orgāns|orgānu]] funkcionējošie audi.
* [[Augi]]em pamataudi ir audi, kuros notiek augsti specializēto vadaudu [[diferenciācija]].<ref name="HumBio"/>
Pamataudi lielākoties sastāv no dzīvām noapaļoti daudzstūrainām šūnām, starp kurām veidojas starpšūnu telpa. Pamataudi ir maz diferencējušies. Tie spēj atkal kļūt par [[veidotājaudi]]em. Pamataudu šūnās notiek barības vielu ražošana, tās veic vielu uzsūkšanas, uzkrāšanas un izdalīšanas funkcijas, piedalās gāzu maiņā. Pamataudiem piemīt arī mehāniska izturība.

sentences:
[[Kategorija:Ekvadora]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ekvadora]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzaldehīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C7H6O
|molmasa=106,13
|blīvums=1041,5
|kušanas temperatūra=-26 °C
|viršanas temperatūra=178,1 °C
}}
'''Benzaldehīds''' (benzolkarbonāls, C6H5CHO) ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar raksturīgu rūgto mandeļu smaržu. Glabājot kļūst dzeltenīgs. Nepilnīgi attīrīts benzaldehīds ātri oksidējas līdz [[benzoskābe]]i autooksidācijas procesu dēļ. Benzaldehīds ir vienkāršākais aromātiskais [[aldehīdi|aldehīds]]. Ūdenī šķīst slikti.

sentences: '''5. marts''' ir gada 64. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 301 diena.

sentences: '''Urīnceļu infekcija''' ir [[infekcija]], kas skar [[Urīnceļi|urīnceļus]]. Biežāk ar to slimo sievietes, tas saistāms ar anatomiskām īpatnībām – īsu urīnizvadkanālu. Galvenokārt ierosinātāji ir gramnegatīvi mikroorganismi. Pirmajā vietā ir ''[[Escherichia coli]]'', kas ierosina aptuveni 80 % akūtu urīnceļu infekciju. Ja skarti augšējie urīnceļi ([[nieres]]) vairāk izteikti sistēmiskie simptomi - paaugstināta ķermeņa temperatūra, nespēks, svīšana, sāpes nieru apvidū, bet ja apakšējie ([[urīnpūslis]], [[urīnizvadkanāls]]) – biežāka, sāpīga urinācija un urīna nesaturēšana.

sentences: '''Kosovas serbi''' ({{val|sr|Срби на Косову и Метохији}}) ir [[Serbi|serbu]] tautas pārstāvji, kas apdzīvo vēsturisko [[Kosova]]s reģionu.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=BB-0197 Potamogeton rutilus.png|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton rutilus|suga=Potamogeton rutilus|suga_lv=Iesārtā glīvene|autors=Wolfg.|sinonīmi=}}'''Iesārtā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton rutilus}}) ir [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā reti un nevienmērīgi ir sastopama Eiropas [[Centrāleiropa|vidus]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā. [[Latvija|Latvijā]] iesārtā glīvene ir sastopama diezgan reti visā teritorijā, tomēr Latvija ir salīdzinoši viena no blīvākajām atradņu teritorijām sugas areālā. Sugas pārstāvju grupas ir  sastopamas ezeros, retāk upju līčos; to apdraud ezeru [[Piesārņojums|piesārņošana]] un izbradāšana.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Īstmeina
|citvaloda=fr
|oriģinālnosaukums = Rivière Eastmain
|citvaloda1=
|oriģinālnosaukums1=
|attēls=Eastmain River Dec 2005.jpg
|attēla_izmērs=
|paraksts= Īstmeina lejpus [[Opinakas ūdenskrātuve]]s
|vietaskarte=Kvebeka#Kanāda
|reljefs=jā
|kartes_paraksts=
|kartes_izmērs=
|izteka=Breā ezers
|augštece=
|satekupes=
|ieteka=[[Džeimsa līcis]]
|baseina_valstis={{CAN}}
|tek_caur=
|garums=756
|iztekas_augstums=554
|ietekas_augstums=0
|kritums=500
|caurtece=930
|caurtece_vieta=
|gada_notece=
|baseins=46 400
|pietekas=
|sāk_plat_d=52|sāk_plat_m=32|sāk_plat_s=30|sāk_plat_NS=N
|sāk_gar_d=70|sāk_gar_m=46|sāk_gar_s=42|sāk_gar_EW=W
|iet_plat_d=52|iet_plat_m=08|iet_plat_s=48|iet_plat_NS=N
|iet_gar_d=78|iet_gar_m=33|iet_gar_s=40|iet_gar_EW=W
}}
'''Īstmeina''' ({{Val|fr|Rivière Eastmain}}) ir [[upe]] [[Kanāda]]s austrumos, [[Kvebeka]]s provincē. Plūst [[Labradoras pussala]]s rietumos no Breā ezera pussalas vidienē līdz [[Džeimsa līcis|Džeimsa līcim]] [[Hudzona līcis|Hudzona līča]] dienvidos. Īstmeinas upe ir otrs nozīmīgākais ūdens resurss hidroenerģētiskajā [[Džeimsa līča projekts|Džeimsa līča projektā]], kura ietvaros [[Lagranda]]s upes baseinā uzbūvētas vairākas [[hidroelektrostacija]]s ar kopējo jaudu {{nobr|17 445 MW}}. Vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta krastos ir [[krī]] indiāņu ciemats [[Īstmeina (ciems)|Īstmeina]] pie ietekas Džeimsa līcī. Upes nosaukums atvasināts no kādreizējās ''Hudson's Bay Company'' 18. gadsimta reģionālās faktorijas ''East Main'' — ‘Austrumu galvenā’ upes grīvā.

sentences: '''Tēlotāja ģeometrija''' ir [[ģeometrija]]s sadaļa, kurā telpiski objekti tiek attēloti kā plakani. Tā tiek izmantota [[Inženierija|inženierijā]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]], arī [[Dizains|dizainā]] un [[Māksla|mākslā]].

sentences: {{cita nozīme|releju|lordu Releju|Džons Strats}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Megalopole
 | native_name              = {{gree|Μεγαλόπολη}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | imagesize                =
 | image_caption            = Megalopoles kopskats
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 24 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 8 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Arkādijas nome|Arkādija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 16.126
 | elevation_m              = 430
 | population_total         = 5748
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | website                  = {{URL|https://www.megalopoli.gov.gr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Megalopole''' ({{val|grc|Μεγαλόπολη}}) ir neliela pilsēta [[Arkādijas nome|Arkādijā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Megalopoles dēms|Megalopoles dēma]] administratīvais centrs. Atrodas [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, 430 metrus v.j.l., 154 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]]. 2011. gadā šeit dzīvoja 5748 iedzīvotāji. Uz dienvidaustrumiem no pilsētas iet 7. autostrāde. Nacionālais ceļš Nr.76 savieno Megalopoli ar [[Krestena|Krestenu]]. Megalopole ir viens no svarīgākajiem Grieķijas [[enerģētika]]s centriem. Šajā rajonā ir uzstādītas četras lielas [[TEC]], kas darbojas uz [[Brūnogles|brūnoglēm]], ar kopējo jaudu 850 megavati. un viens 700 megavatu bloks, kas darbojas ar [[Dabasgāze|dabasgāzi]]. [[Megalopoles līdzenums|Megalopoles līdzenumā]] ir lielas platības, kur tiek iegūts [[lignīts]] (brūnogles). Tas rada būtiskas [[Ekoloģija|ekoloģiskas]] problēmas. Tāpēc tiek izstrādāts infrastruktūras attīstības projekts, kas paredz ekoloģiskākas enerģētikas izveidi. Megalopolē ir vairākas [[skola]]s, [[Veikals|veikali]], [[Baznīca (celtne)|baznīcas]], [[viesnīca]]s u.c. iestādes.

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences: '''Bellins''' vai '''Bellina''' var būt:

sentences: '''''Beidou''''' jeb '''''BeiDou'' navigācijas pavadoņu sistēma''' ({{zh|s=北斗卫星导航系统|t=北斗衛星導航系統|p=Běidǒu wèixīng dǎoháng xìtǒng}}) ir [[Ķīna]]s [[pavadoņu navigācijas sistēma]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Trīsstūris
| abbreviation = TrA
| name_latin = Triangulum Australe
| RA = 16
| dec = −65
| areatotal = 110
| arearank = 83. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α TrA''
| starmagnitude = 1,91
| neareststarname = ''ζ TrA''
| stardistance = 39,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences: '''Karbonskābes''' (organiskās skābes) ir [[organiskās vielas|organiskas vielas]], kuru [[molekula]]s satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] −COOH. Šķīdumā H [[atoms]] var tikt atšķelts, veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] jeb [[protons|protonu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Šīrons''' ir uzvārds<!-- Kādas izcelsmes? Ebreju? -->. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''CODA''
| operators =
| attēls = Coda poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Šāna Heidere]]
| producents =
| scenārijs = Šāna Heidere
| aktieri = * [[Emīlija Džonsa]]
* [[Euhenju Derbess]]
* [[Trojs Kotsars]]
* [[Fredija Volšs-Pīlo]]
* [[Denjels Durants]]
* [[Marlija Matlina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''CODA''
| studija = * ''Apple Original Films''
* ''Pathé Films''
* ''Vendôme Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Apple Studios''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|1|28|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|8|13|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = * [[amerikāņu zīmju valoda]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10366460/|title=CODA (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''CODA''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šāna Heidere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emīlija Džonsa]], [[Euhenju Derbess]], [[Trojs Kotsars]], [[Fredija Volšs-Pīlo]], [[Denjels Durants]] un [[Marlija Matlina]]. Filma ir angļu valodas rīmeiks 2014. gada Francijas un Beļģijas filmai ''[[La Famille Bélier]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.parkrecord.com/entertainment/sundance-film-festival-2021-opens-with-coda/|title=Sundance Film Festival 2021 opens with ‘CODA’|last=Iwasaki|first=Scott|website=www.parkrecord.com|access-date=2022-12-17|language=en-US}}</ref>

sentences:
vecticībnieku baznīca [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]]]]
 vecticībnieku baznīca [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Četri Lāči<br />Mato-Tope
|         attēls = Catlin Chief Four Bears.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mato-Tope. Džordža Ketlina glezna
|        dz_gads = 1795
|       dz_vieta = [[Misūri (upe)|Misūri]] augštece, tag. [[Ziemeļdakota]]
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 7
|         m_diena = 30
|         m_vieta = [[Misūri (upe)|Misūri]] augštece, tag. [[Ziemeļdakota]]
|         tautība = [[mandani|mandanu]] cilts [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
}}
'''Četri Lāči''' jeb '''Mato-Tope''' (''Mah-to-toh-pe'', dzimis ap [[1795]]. gadu, miris {{dat|1837|7|30}}) bija [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[mandani|mandanu]] cilts virsaitis. Savu vārdu ieguvis pēc sadursmes ar [[asiniboini]]em, kuras laikā viņš esot cīnījies ar četru [[lācis|lāču]] spēku. Virsaiša attēlu 1831. gadā gleznoja mākslinieks [[Džordžs Ketlins]], bet divus citus 1833.-1834. gadā radīja [[Karls Bodmers]]. Mandani viņu cienīja kā drošsirdīgu karotāju. Slavens kļuva pēc uzvaras divkaujā ar [[šaijeni|šaijenu]] virsaiti.

sentences:
[[Kategorija:Nobela prēmija|Fizioloģija vai medicina]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Fizioloģija]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ainažu muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Haynasch''
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Ainažu muižas kungu māja 2002-05-01.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Ainaži]], [[Limbažu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.8584662 | latNS  = N
| longd = 24.3603528 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 19. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[File:Yetiscalp.JPG|thumb|Radījuma liecība]]
'''Sniega cilvēks''' jeb '''jetijs''' ir leģendārs, liels, [[cilvēkpērtiķi|cilvēkpērtiķu]] dzimtai tuvs radījums, kas, iespējams, apdzīvo kalnu reģionus [[Himalaji|Himalajos]] un [[Tibeta|Tibetā]].<ref>{{Grāmatas atsauce | last = Eberhart| first = George| title = Mysterious Creatures: A Guide to Cryptozoology| publisher = ABC-CLIO| year = 2002| page = 613| url = http://books.google.com/books?id=z9gMsCUtCZUC&pg=PA613| isbn = 9781576072837}}. {{en ikona}}</ref><ref name="sikkim">{{Grāmatas atsauce | last = McLeod| first = Michael| title = Anatomy of a beast: obsession and myth on the trail of Bigfoot| publisher = University of California Press| year = 2009| page = 54| url = http://books.google.com/books?id=_6FmjJYd13wC&pg=PA54| isbn = 9780520255715}}. {{en ikona}}</ref> Lai arī eksistē vairākas dokumentētas liecības par sniega cilvēku, tomēr mūsdienu [[zinātne]] tās uzskata par nepārliecinošām, un sniega cilvēks parasti tiek uzskatīts par [[leģenda|leģendu]].<ref name=bigfoot>{{Grāmatas atsauce |title=Bigfoot: The Yeti and Sasquatch in Myth and Reality |author=John Napier |year= 2005 |isbn=0-525-06658-6 |publisher=N. Abbot |location=London}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Dagda (nozīmju atdalīšana)|Dagda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dagda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Dagdas novada dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dagdas pilsētas un pagasta apvienības pārvaldes ēka
| image_flag = Flag of Dagda.svg
| flag_link = Dagdas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Dagda.svg
| shield_link = Dagdas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 05
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 32
| longs = 14
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Dagden}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2008
| population_as_of = 2020
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5674
| website = {{url|www.dagda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Dagda''' ir [[pilsēta]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] [[Latgale|Latgalē]]. Atrodas [[Latgales augstiene]]s austrumu nogāzē, pie [[Dagdas ezers|Dagdas ezera]] un [[Narūta]]s upītes, 36 km ziemeļaustrumos no [[Krāslava]]s, 267 km no [[Rīga]]s.
Agrākā [[Dagdas rajons|Dagdas rajona]] (1950-1962) un [[Dagdas novads|Dagdas novada]] (2009-2021) centrs.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ūdens garša
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Udens-garsa-plakats.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Matīss Kaža]]
 |  producents = Matīss Kaža
 |   scenārijs = Matīss Kaža
 |     aktieri =
* [[Iveta Pole]]
* [[Vilis Daudziņš]]
* [[Andris Keišs]]
* [[Gerds Lapoška]]
* [[Alise Danovska]]
 |      mūzika = [[Kaspars Kurdeko]]<ref>{{ziņu atsauce |title=Kļūda kā mākslas darba sastāvdaļa. Matīsa Kažas komēdijas «Ūdens garša» tapšanas aizkulises |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kino-foto-un-tv/kluda-ka-makslas-darba-sastavdala-matisa-kazas-komedijas-udens-garsa-tapsanas-aizkulises.a452374/ |accessdate={{dat|2022|7|16||bez}} |publisher=[[lsm.lv]] |date={{dat|2022|4|16||bez}}}}</ref>
 |   operators = [[Aleksandrs Grebņevs]]
 | mākslinieks = [[Krišjānis Elviks]]
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fenixfilm]]''
* ''[[Deep Sea Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Baltic Content Media]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|4|7|[[Forum Cinemas|Kino Citadele]]}}
 |      ilgums = 107 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ūdens garša"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s [[komēdijdrāma]]s filma. Filmas režisors, scenārists un producents ir [[Matīss Kaža]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Iveta Pole]], [[Vilis Daudziņš]], [[Andris Keišs]], [[Gerds Lapoška]] un [[Alise Danovska]]. Filmas sižets ir par žurnālisti Katrīnu, kas pēta noslēpumainu organizāciju, kuru vada plašu popularitāti ieguvušais Meistars, kur cilvēki sevi attīra ar īpaši strukturēta [[ūdens]] spēku.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|līga3=|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|uzvaras1=2 (1985, 2015)|mediji=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|divīzijas tituli=7|bg_color=#C09A5B|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|uzvaras2=|stadions=|beidza_pastāvēt=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kanzassitijas "Royals"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1969|kapteinis=|klubs=Kansas City Royals|laukums=''[[Kauffman Stadium]]''|darbojās=|halle=|arēna=|ietilpība=37 903|krāsas=Tumši zila, zelta, gaiši zila, balta<br />{{color box|#004687}} {{color box|#C09A5B}} {{color box|#7AB2DD}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Džons Šērmans|prezidents=|menedžeris=Džons Pikollo|galvenais_treneris=Maiks Matenijs|logo=Kansas City Royals logo.svg|logo_izm=|text_color=#004687}}'''Kanzassitijas "Royals"''' ({{Val|en|Kansas City Royals}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1969. gadā. "Royals" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Kauffman Stadium'' stadionā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms te bijām mēs
| attēls                   = Til There Was You.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Til There Was You''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Skots Vinants]]
| producents               =
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Alans Pouls]]
* [[Penija Finklmana Koksa]]
| scenārija autors         = [[Vinnija Holcmane]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Dilans Makdermots]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   =
* [[Terenss Blanšards]]
* [[Mailzs Gūdmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Lakeshore Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|5|30||bez}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/til-there-was-you-1997|title='Til There Was You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tiltherewasyou.htm|title='Til There Was You (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms te bijām mēs"''' ({{val|en|Til There Was You}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Skots Vinants]]. Galvenās lomas atveido [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Dilans Makdermots]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|20||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{infokaste+}}
'''Jons Bērents''' (''Behrendt'', [[1667. gads|1667]]. g. [[18. janvāris]], [[Čerņahovska]], [[Mazā Lietuva]] – [[1737. gads|1737]]. g. [[13. aprīlis]], turpat) – luterāņu mācītājs, reliģisku izdevumu tulkotājs un redaktors.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences: '''Kolhozs''' ({{val|ru|колхо́з}}, [[akronīms]] no ''коллективное хозяйство'' — ‘kolektīva saimniecība’) jeb '''kopsaimniecība''' bija kopēja [[saimniekošana]]s forma laukos [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs 20. gadsimtā, kuru individuālo saimniecību (Latvijā, piemēram, [[viensēta|viensētu]]) vietā organizēja [[sociālisms|sociālistiskajā]] [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] un [[zvejniecība|zvejniecībā]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=kolhozs&list=kolhozs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]{{Novecojusi saite}}</ref> Kolhozos ražošanas līdzekļi (zeme, iekārtas, lopi, sēklas u.c.) bija kopsaimniecības paju īpašnieku kopīpašums. Ienākumi no saimniekošanas tika sadalīti saskaņā ar dalībnieku kopēju lēmumu.

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bebrs
| attēls                   = The Beaver Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Beaver''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džodija Fostere]]
| producents               =
* [[Stīvs Golins]]
* [[Kīts Redmons]]
* [[Anna Ruārka]]
| scenārija autors         = [[Kails Killens]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Antons Jelčins]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* Džodija Fostere
| mūzika                   = [[Marselo Zarvoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|16|''South by Southwest'' festivāls|2011|5|6|ASV|2011|5|19|Apvienotie Arābu Emirāti|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/beaver-2011|title=The Beaver|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ARE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beaver.htm|title=The Beaver (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bebrs"''' ({{val|en|The Beaver}}) ir 2011. gada [[drāma]], kuras režisore un viena no galveno lomu atveidotājām ir [[Džodija Fostere]]. Citas lomas filmā atveido [[Mels Gibsons]], [[Antons Jelčins]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|16||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Aleks Boldvins
 | vārds_orig              = ''Alec Baldwin''
 | attēls                  = Alec Baldwin by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Aleks Boldvins 2016. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1958|4|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Longailenda}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1980—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Kima Beisingere]] (1993–2002)
* Hilarija Tomasa (2012—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Aleksandrs Re "Aleks" Boldvins III''' ({{val|en|Alexander Rae "Alec" Baldwin III}}; dzimis {{dat|1958|4|3}}) ir amerikāņu aktieris, komiķis un producents.

sentences: {{Citas nozīmes|debespusi|Rietumi (nozīmju atdalīšana)|rietumi}}

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Culinary diplomacy|Kulinārā diplomātija}}
{{Pamatraksts|Kulinārā diplomātija}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marija Gūleke
|     vārds_orig = ''Maria Guleke''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences: '''Bauslības un Evaņģēlija šķirtība''' ir [[luterisms|luteriska]] mācība par [[Dievs|Dieva]] doto likumu (Bauslības) un dāvātās žēlastības ([[evaņģēlijs|Evaņģēlija]]) savstarpējo dialektiku. Abi šie termini tiek lietoti ''šaurākā'' nozīmē.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Struma
| citvaloda      = bg
| oriģinālnosaukums = Струма
| citvaloda2      = gr
| oriģinālnosaukums2 = Στρυμόνας
| attēls            = Boboshevo.3.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Struma pie Boboševo
| karte             = Struma_Balkan_topo_de.jpg
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vitoša]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Egejas jūra]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=18 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=15 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=40 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=14 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BUL}}, {{GRE}}
| garums            = 415
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 70
| gada_notece       =
| baseins           = 17 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ekseteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Exeter Cathedral (West End) 300px.jpg
| image_size            =
| caption               = Ekseteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label = Ekseteras katedrāle
| position = left
| latd  = 50|latm = 43|lats=21 |latNS  = N
| longd = 03|longm = 31|longs = 47| longEW = W
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Eksetera}}
| religious_affiliation = [[Anglikānisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               = {{url|https://www.exeter-cathedral.org.uk/}}
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 11. gadsimts (15. gadsimts)
| year_completed        = 1400.
| length                = 117 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             = akmens, marmors
}}
<mapframe text="Ekseteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1131208"
}
</mapframe>
'''Ekseteras katedrāle''' jeb '''Apustuļa Pētera katedrāle Ekseterā''' ir [[Anglikāņi|anglikāņu baznīcas]] katedrāle [[Eksetera|Ekseterā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis essica holotips.jpg
| att_nosaukums = Galvas vairoga fragments ([[holotips]]).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| suga = Asterolepis essica
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis essica''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja Baltijā apakšējā [[Frānas stāvs|frāna]] [[Gaujas svīta|Gaujas svītā]]. Sugu aprakstīja [[Ļubova Ļarskaja]] 1981. gadā. Sugas nosaukums veidots no Essi mājām pie [[Vehandu|Vehandu upes]], [[Igaunija|Igaunijā]], kur tika atrastas šīs sugas [[fosilijas]]. Citur šīs sugas pārstāvji pagaidām nav zināmi.

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Valsts pārvaldes formas]]
[[Kategorija:Konstitūcijas]]

sentences:
[[Kategorija:Nobela prēmija|Literatūra]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]
[[Kategorija:Apbalvojumi literatūrā]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2485''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2485''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 747
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|4|26|SK}} 05:23:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-019A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1415 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2478]]''
| KA_nāk                 = <s>[[2013. gada Proton-M avārija|GLONASS-M №48]]</s><br />''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''''Kosmos-2485''''' (''Космос-2485'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists 2013. gada aprīlī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 747. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 2.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Starītes''' jeb '''radiolārijas''' (''Radiolaria'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] grupa (senāk [[kārta]]), kas tagad ir sadalīta [[Akantārijas|akantāriju]], [[Policistīnas|policistīnu]] un [[Feodārijas|feodāriju]] [[Klase (bioloģija)|klasēs]]. No [[Saulenītes|saulenītēm]] tās atšķiras ar to, ka starītēm ir blīva pseidohitīna aizsargātāja kapsula ([[centrālā kapsula]]), kas apņem ķermeņa centrālo daļu un [[protoplazma|protoplazmu]] sadala intrakapsulārā jeb iekškapsulas un ekstrakapsulārā jeb ārkapsulas protoplazmā, kuras savā starpā savieno kapsulas atveres.<ref name="Zooloģija">G.Abrikosovs, E.Bekers u.c. "Zooloģija" 1. daļa (Bezmugurkaulnieki) — "Latvijas Valsts Izdevniecība", Rīga, 1964.g. 59 lpp.</ref> Visas starītes bez izņēmuma ir [[Jūra|jūru]] iemītnieki. Tās milzīgā daudzumā apdzīvo galvenokārt ūdens virsējos slāņus. Pēc starīšu nāves to [[Skelets|skeleti]] lielā vairumā grimst jūru dibenā. [[Okeāns|Okeānu]] [[Tropiskā josla|tropiskajā]] daļā lielajos dziļumos (4-8 km. dziļi) [[Dūņas|dūņu]] nogulumi sastāv pārsvarā no radiolāriju [[Krams|krama]] skeletiem, jo [[Foraminīferas|foraminīferu]] [[Kalcīts|kaļķa]] [[čaula]]s šādā dziļumā izšķīst.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 65
 | lv  = Sešdesmit pieci
}}

sentences: '''Folkloristika''' ir [[zinātne]] par [[folklora|folkloru]]. Tā aptver trīs savstarpēji saistītas nozares — tautas daiļrades materiālu vākšanu, publicēšanu un izpēti.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{noformējums+}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cucurbita moschata Butternut 2012 G1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cucurbita moschata|Sviesta ķirbis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|             suga = Cucurbita pepo
|          suga_lv = Parastais ķirbis
|           pasuga = Cucurbita moschata
|        pasuga_lv = Sviesta ķirbis
|         binomial = Cucurbita moschata L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums=BA-10
|        attēls=
|    virsraksts= BA-10
|       apkalpe= 4 clv.
|        garums= 4,45 m
|       platums= 2,10 m
|      augstums= 2,47 m
|          masa= 5,1 t
|        bruņas= 4 – 10 mm
|     primārais= 45 mm lielgabals (20K)(49 lādiņi)
|   sekundārais= 2x 7,62mm [[DT-29]] [[ložmetējs]] (2079 patronas)
|       dzinējs= GAZ-MM
| dzinēja_jauda= 50 zs (37 kW)
|ātrums_uz ceļa= 52 km/h
| zs_koeficents= 9,8 zs/t
|maks. attālums= 260 km (pa ceļiem),200 km (pa beczeļiem)
}}
{{commons|BA-10}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Svari
| abbreviation = Lib
| name_latin = Libra
| RA = 15
| dec = -15
| areatotal = 538
| arearank = 29. vieta
| numbermainstars = 4, 6
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Zubenelšemali
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''HD 131977''
| stardistance = 19,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Čūsknesis]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences: '''Virsotne''' [[Ģeometrija|ģeometrijā]] ir ģeometriskas figūras īpašs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]], kas pieder figūras robežai. Piemēram, [[daudzstūris|daudzstūra]] virsotne ir punkts, kurā saiet kopā divas tā malas (daudzstūra stūris), [[daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotne ir punkts, kurā saiet kopā vairākas tā [[šķautne]]s utml.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences:
[[Kategorija:Gvineja]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Cita nozīme|pašreizējo pilsoņu karu|ASV iebrukumu un tam sekojošo cīņu pret nemierniekiem 2003.—2011. gadam|Irākas karš}}
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas pilsoņu karš
| image    =
| caption  =

Irākas karte pēc uzvaras pār Islāma valsti 2017. gada decembrī

{{krāsa|#cc829b}} [[Irāka|Irākas valdība]] un tās sabiedrotie militārie grupējumi

{{krāsa|#d7e074}} [[Irākas Kurdistāna]] ([[Pešmerga]])

{{krāsa|#e3da75}} [[Jazīdi|Jazīdu]] un [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]] bruņoto vienību kontrolētā teritorija

| partof            =
| date              = {{dat|2014|01|01|N|bez}}—{{dat|2017|12|09|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            = Irākas uzvara.
| status            =
| combatants_header = Karojošās puses
| combatant1        = '''{{vieta|Irāka}}'''

 [[Irākas Kurdistāna]]
* [[Pešmerga]]
{{vieta|Irāna}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.thetimes.co.uk/article/irans-special-forces-rush-in-to-help-floundering-ally-g5lw3hsfcxb|title=Iran’s special forces rush in to help floundering ally|publisher=''[[The Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

 [[Rožava]]

 [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]]

 [[Kurdistānas Brīvās Dzīves partija|PJAK]]

[[Hezbollah]]

{{collapsible list
| title =  [[Apvienoto spēku militārā operācija „Inherent Resolve”|CJTF–OIR]]
| bullets = true
| {{vieta|ASV}}
| {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
| {{vieta|Francija}}
| {{vieta|Beļģija}}
| {{vieta|Nīderlande}}
| {{vieta|Austrālija}}
| {{vieta|Jordānija}}
| {{vieta|Dānija}}
| {{vieta|Maroka}}
| {{vieta|Kanāda}}
}}
| combatant2=''' [[Islāma valsts]]'''

'''Atbalsts:'''

{{vieta|Saūda Arābija}}<ref name="wikilQSAsupport">{{tīmekļa atsauce|url=https://wikileaks.org/podesta-emails/emailid/55380|title=Here's what I mentioned|publisher=''[[WikiLeaks]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref> (pati noliedz)
{{vieta|Katara}}<ref name="wikilQSAsupport"/> (pati noliedz)
|commander1    =
|commander2    =
|strength1     =
|strength2     =
|casualties1   =

18 802 civiliedzīvotāju gājuši bojā, 36 245 ievainoti

([[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dati, 2014.I—2015.X)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.usnews.com/news/world/articles/2016-01-19/un-report-nearly-19-000-civilians-killed-in-under-2-years|title=U.N. Says Nearly 19K Dead in Iraq Due to IS|publisher=''U.S. News''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

54 203 civiliedzīvotāju gājuši bojā

(''Iraq Body Count'' dati, 2014.I—2016.XII)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.iraqbodycount.org/database/|title=Documented civilian deaths from violence|publisher=''Iraq Body Count''|accessdate={{dat|2017||||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

4 687 398 pārvietotas personas

no tām 1 613 784 atgriezušies mājās

([[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]] dati, 2014.I—2017.III)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://iraqdtm.iom.int/|title=Figures from Jan 2014 to 16 Mar 2017|publisher=[[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]]|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

|casualties2   =
|notes         =
}}
'''Irākas pilsoņu karš''' (2014—2017) bija [[pilsoņu karš]] [[Irāka|Irākā]], kura laikā 2016. gada otrajā pusē un 2017. gada sākumā [[Islāma valsts]] cieta sakāvi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-middle-east-38641509|title=Islamic State group 'lost quarter of territory' in 2016|publisher=''[[BBC News]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.aol.com/article/news/2017/02/22/isis-is-losing-massive-amounts-of-territory-heres-what-theyv/21719401/|title=ISIS is losing massive amounts of territory — here's what they've left behind|publisher='''[[AOL]]'''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada novembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2011-10-03_Porphyrellus_porphyrosporus_crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints = Porphyrellus
| ģints_lv = Tumšbeku ģints
| suga =P. porphyrosporus
| suga_lv =Raupjā tumšbeka
| binomial = Porphyrellus porphyrosporus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|nosaukums      = [[U2]]
|Logo        =
|Image       = 2005-11-21 U2 @ MSG by ZG.JPG
|Caption     = U2
|Studio      = 12
|Live        = 9
|Singles     = 58
|Video       = 15
|Video link  = Videogrāfija
|Music videos= 79
|EP          = 7
|Compilation = 5
|Soundtrack  = 1
|References  = Nē
}}

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Aeroflot}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''An-24'' katastrofa Liepājā
 | occurrence_type =
 | image           = Antonov An-24B, Aeroflot AN1010693.jpg
 | caption         = ''An-24B''
 | image2          = An-24 crash near Liepaja.jpg
 | caption2        = ''An-24B'' atlūzas
 | date            = {{dat|1967|12|30|N|bez}}
 | summary         = Pilota kļūda
 | site            = Netālu no [[LPX|Liepājas lidostas]]
 | coordinates     = {{coord|56.523892|21.117750|region:FR-04_type:event|display=inline,title|format=dms}}
 | aircraft_type   = ''[[An-24|An-24B]]''
 | operator        = ''[[Aeroflot]]''
|tail_number      = SSSR-46215
|origin           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga}}
|destination      = {{vieta|Latvijas PSR|Liepāja}}
|passengers       = 46
|crew             = 5
|injuries         = 8
|fatalities       = 43
|survivors        = 8
}}
'''''An-24'' katastrofa Liepājā''' bija ''[[Aeroflot]]'' lidmašīnas ''[[An-24|An-24B]]'' [[katastrofa]] regulārā iekšzemes gaisa satiksmes pasažieru reisā ''L-51'' no [[Rīga]]s uz [[Liepāja|Liepāju]], kas notika 1967. gada 30. decembrī netālu no Liepājas. Bojā gāja 43 (saskaņā ar citiem avotiem 44) cilvēki, un tā ir līdz šim nāvējošākā aviācijas avārija Latvijas vēsturē.<ref name="asn">{{Tīmekļa atsauce|url=https://aviation-safety.net/database/record.php?id=19671230-0|title=Accident description Saturday 30 December 1967|website=aviation-safety.net|access-date=2018-05-28}}</ref> Izmeklēšanā noskaidroja, ka negadījuma iemesls bija pilota kļūda.

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences: '''EDSAC''' ({{val|en|Electronic Delay Storage Automatic Calculator}}) bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta [[Kembridžas Universitāte]]s matemātikas laboratorijā. To veica [[Moriss Vilkes]] un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt [[Programmatūra|programmatūru]], kurš nonāca regulārā lietošanā.

sentences:
'''Slaktīvisms''' (dažreiz '''slakervisms''') ir vārdu ''slacker'' (sliņķis) un ''activism'' ([[aktīvisms]]) savienojums. Vārds parasti tiek uzskatīts par nievājošu terminu, kas apzīmē "labsajūtas" veicināšanas pasākumus, atbalstot kādu jautājumu vai sociālu problēmu, neradot fizisku vai praktisku efektu, ceļot cilvēku pašapmierinātības sajūtu par viņu ieguldījumu. Slaktīvismu var definēt kā sava ego apmierināšanas atbalsta izrādīšanu, piedaloties konkrētajās aktivitātēs. Parasti šīm darbībām nav nepieciešama liela piepūle. Tiek pieņemts, ka slaktīvisma būtība ir aizstāt reālas, patstāvīgas darbības, nevis tās papildināt, kaut gan šis pieņēmums nav pētnieciski pierādīts.<ref name="atsauce1">Davis, Jesse (27.10.2011.) Cause Marketing: Moving Beyond Corporate Slacktivism. ''Evidence Based Marketing''.[http://evidencebasedmarketing.net/cause-marketing-moving-beyond-corporate-slacktivism] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151208131537/http://evidencebasedmarketing.net/cause-marketing-moving-beyond-corporate-slacktivism|date={{dat|2015|12|08||bez}}}}</ref>
Daudzas tīmekļa vietnes un jaunumu platformas ir integrējušās sociālo mediju vietnēs, piemēram, [[Facebook]] un [[Twitter]], ļaujot cilvēkiem viegli izmantot opcijas "patīk", "dalīties" vai "tvītot", tādā veidā atzīmējot sev interesējošo informāciju. Cilvēki var paust viedokli par sociāliem un politiskiem jautājumiem ar vienu peles klikšķi, radot jautājumu, kas tiek realizēts ar šīm centienus neprasošajām atzīmēm "patīk”.<ref>Carr, David (25.03.2012.) Hashtag Activism, and Its Limits. ''The New York Times''.[http://www.nytimes.com/2012/03/26/business/media/hashtag-activism-and-its-limits.html?_r=0]</ref>

sentences:
[[Dečīna|Dečīnā]], [[Čehija|Čehijā]]]]
'''Bada akmens''' ({{val|de|Hungerstein}}) ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] izplatīts [[Hidroloģija|hidroloģiskais]] orientieris. Bada akmeņi kalpo kā piemiņas zīmes un brīdinājumi par sausumu un badu; tie tika uzstādīti Vācijā un etnisko vācu apmetnēs visā Eiropā 15.—19. gadsimtā.

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer spicatum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer spicatum|suga_lv=Vārpainā kļava|attēls=Acer spicatum whole tree.jpg|attēls2=}}
'''Vārpainā kļava''' ({{val-la|Acer spicatum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/24|title=Vārpainā kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612103740/https://database.smartgardens.eu/plant/24}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēriks Andrē
 | vārds_orig              = ''Eric Andre''
 | attēls                  = Eric Andre (7440656420).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Andrē 2012. gada jūnijā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1983|4|4}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Florida|Bokaratona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, komiķis, raidījuma vadītājs
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēriks Semjuels Andrē''' ({{val|en|Eric Samuel André}}; dzimis 1983. gada 4. aprīlī Bokaratonā, [[Florida|Floridā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvguide.com/celebrities/eric-andre/bio/288887|title=Eric Andre Biography|publisher=TV Guide|access-date=2012-07-12}}</ref> ir amerikāņu [[komiķis]], [[aktieris]] un televīzijas raidījuma vadītājs. Viņš ir televīzijas kanāla ''[[Adult Swim]]'' raidījuma ''The Eric Andre Show'' autors un vadītājs. Andrē pazīstams arī ar Maika lomas attēlojumu televīzijas kanāla [[FXX]] seriālā ''[[Man Seeking Woman]]''. Kā balss aktieris ieskaņojis filmās "[[Karalis Lauva (2019. gada filma)|Karalis Lauva]]" (2019), "[[Supersavienotie]]" (2021) un "[[Dziedi! 2]]" (2021). Ir viens no scenārija autoriem filmai "[[Jackass uz visiem laikiem]]" (2022).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House_Sparrow_mar08.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus'')
 |       attēls2 = Psittacus_erithacus_-perching_on_tray-8d.jpg
 |att2_nosaukums = [[Pelēkais Kongo papagailis]] (''Psittacus erithacus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Psittacopasserae
 |  virskārta_lv = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
 |      binomial = Psittacopasserae <small>(Suh et al., 2011)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Papagaiļveidīgie|Papagaiļveidīgo kārta]] (''Psittaciformes'')
*[[Zvirbuļveidīgie|Zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes'')
}}
'''Papagaiļu un zvirbuļu virskārta''' jeb '''papagaiļu un zvirbuļu klada''' (''Psittacopasserae'') ir viena no [[Putni|putnu klases]] (''Aves'') virskārtām, kas pieder [[piekūnu, papagaiļu un zvirbuļu klada]]i (''Eufalconimorphae''). Tā apvieno divas mūsdienu putnu kārtas, kurās ir apmēram 6900 sugu. Lielākā no tām ir [[Zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes''), kurā ir apmēram 6500 sugas, bet [[Papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo kārtā]] (''Psittaciformes'') ir apmēram 400 sugas.<ref name=ord>[https://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft/ Orders of Birds: Psittaciformes, 2018]</ref> Abu kārtu putnu sugu spēja dziedāt un atdarināt [[balss|balsis]] ir pamanāmākā kopīgā īpašība.

sentences:
{{cita nozīme|reliģisko pārliecību|mentālo stāvokli|pārliecība}}
[[File:Triumph of Faith over Idolatry Theodon.jpg|thumbnail|upright=1.0|Ticība uzvar pašdievināšanu]]
'''Ticība''' ir [[pārliecība]] vai uzticēšanās cilvēkam, priekšmetam vai [[jēdziens|jēdzienam]]. Reliģijā ticība ir pārliecība par [[Dievs|dieva]] esamību.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Jēdzienu ‘ticība’ nereti lieto kā [[reliģija]]s sinonīmu, piemēram, [[kristietība|kristīgā ticība]]. Tomēr šo terminu lieto arī citu racionāli nepamatotu cerību vai uzskatu apzīmēšanai, piemēram, [[vēlēšanas|vēlēšanās]] nobalsojot par visvairāk apsolījušo [[politiskā partija|partiju]] vai uzticēšanos kara [[propaganda]]i.

sentences: '''Tanganjikas Republika''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Republic of Tanganyika'') bija [[valsts]] bijušajā britu [[Tanganjika (mandāts)|Tanganjikas mandātas]] teritorijā, kas pastāvēja no 1961. līdz 1964. gadam. Agrāk no 1885. līdz 1919. gadam tā bija daļa no [[Vācijas Austrumāfrika]]s, tagad — kontinentālā [[Tanzānija]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Kurdu valoda
|nativename=كوردی, Kurdî
|familycolor=Indoeiropiešu
|states={{TUR}},
{{IRQ}},
{{IRN}},
{{SYR}},
{{ARM}},
{{LBN}},
{{ISR}}
|region=[[Tuvie Austrumi]]
|speakers= 39 500 000<ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html CIA - The World Factbook - Turkey]</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/iz.html CIA - The World Factbook - Iraq]</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html CIA - The World Factbook - Iran]</ref><ref>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/sy.html CIA - The World Factbook - Syria]</ref>
|rank=39
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
|fam3=[[Irāņu valodas|Irāņu]]
|fam4=[[Rietumirāņu valodas|Rietumirāņu]]
|fam5=[[Ziemeļrietumirāņu valodas|Ziemeļrietumirāņu]]
|script=[[Arābu alfabēts]] (Irāka, Irāna),
[[latīņu alfabēts]] (Turcija, Sīrija, Irāka)
|nation={{IRQ}} ([[Kurdu Autonomais reģions|Kurdu autonomija]])
|iso1=ku
|iso2=kur
|lc1=kur|ld1=Kurdu val. (kop.)|ll1=Kurdu valoda
|lc2=ckb|ld2=Sorani|ll2=Sorani
|lc3=kmr|ld3=Kurmandži|ll3=Kurmandži
|lc4=sdh|ld4=Dienvidkurdu valoda
|map=

Kurdu runāto valodu izplatības areāls.
{{col-begin}}
{{col-break}}
{{legend|#156a33|Ziemeļkurdu (kurmandži)}}
{{legend|#00a239|Viduskurdu (sorani)}}
{{legend|#00e450|Dienvidkurdu (pehlevanu)}}
{{col-break}}
{{legend|#ffd700|zazu}}
{{legend|#ff8a00|gorani}}
{{legend|#ce9bd8|jauktie apgabali}}
{{col-end}}
}}
'''Kurdu valoda''' (''Kurdî'' vai کوردی) ir [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu]] saimes [[irāņu valodas|irāņu]] atzara valoda, kurā runā plašā areālā [[Turcija]]s, [[Irāna]]s, [[Irāka]]s un [[Sīrija]]s robežu sadurē. Bieži tiek uzskatīts, ka kurdu valodas ir tuvi radniecīgu valodu grupa, nodalot kurmandži (lielākā grupa, runā g.k. Turcijā un citos areāla ziemeļdaļas rajonos), sorani (areāla vidusdaļā, g.k. Irānā un Irākā) un dienvidu jeb pehlevanu (g.k. Irānā). Kā atsevišķu grupu nodala zazu (Turcijā) un gorani (Irākā un Irānā) valodas, kurās runā vietējie kurdi, tomēr valodnieciski tās nepieder pie kurdu valodām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| att_izmērs = 240px
| attēls= Siberian_Weasel_Pangolakha_Wildlife_Sanctuary_East_Sikkim_India_14.05.2016.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela sibirica
| suga_lv = Sibīrijas kolonoks
| binomial = Mustela sibirica <small>([[Pallas]], 1773)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Reiterna nams
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Reiterna nams01.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| relief              =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Mārstaļu iela 2/4|3s=Mārstaļu iela (Rīga)}}
| latd                = 56.946796216001
| latm                =
| lats                =
| latNS               = N
| longd               = 24.110677285759
| longm               =
| longs               =
| longEW              = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| top_floor           =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Ruperts Bindenšū]]
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 6587
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''Reiterna nams''' ir ēka [[Mārstaļu iela (Rīga)|Mārstaļu ielā 2/4]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. [[Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|6587|Reiterna nams}}</ref> [[Latvijas PSR]] laikā tas bija nodots [[Latvijas PSR Žurnālistu savienība|Žurnālistu savienībai]].<ref name="Рига">{{Grāmatas atsauce|title=Энциклопедия "Рига"|last=|first=|publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija|year=1989|isbn=5-89960-002-0|location=Rīga|pages=600}}</ref> Pašlaik te atrodas Latvijas 1. rokkafejnīca.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stefans Molinjē
 | vārds_orig              = ''Stefan Molyneux''
 | attēls                  = Stefan Molyneux 2014-02-10.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Molinjē 2014. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1966|9|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Atlona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[raidieraksts|raidieraksta]] vadītājs un ''[[YouTube]]'' satura veidotājs
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Stefans Basils Molinjē''' ({{val|en|Stefan Basil Molyneux}}; dzimis 1966. gada 24. septembrī, Atlonā, [[Īrija|Īrijā]]) ir [[kanādieši|kanādiešu]] izcelsmes [[raidieraksts|raidieraksta]] vadītājs un ''[[YouTube]]'' satura veidotājs. Molinjē savos video parasti runā par [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]], politiku, [[daudzkulturālisms|daudzkulturālismu]], [[Libertisms|libertārismu]], antifeminismu,<ref name="Goo">{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/aug/09/james-damore-google-memo-youtube-interviews|title=Fired Google memo writer gives first big interviews to rightwing YouTubers|work=[[The Guardian]]|access-date=August 26, 2017|date=August 9, 2017|last=Levin|first=Sam}}</ref> un ģimenes attiecībām.

sentences:
{{Infobox building
| name             = Stokholmas pils
| native_name      = Kungliga slottet
| native_name_lang = sv
| status           = Atvērta
| image            = Stockholms slott kollage 2011.jpg
| image_size       = 300px
| caption          = Karaliskā Stokholmas pils.
| map_type         =
| map_caption      =
| building_type    = Pils
| architectural_style = [[Baroka stils]]
| material         = [[brick]], [[sandstone]], [[Dimension stone|stone]]
| owner            = [[Zviedrija]]
| current_tenants  = [[Zviedrijas karaliskā ģimene]]
| landlord         = [[Zviedrijas Nacionālā īpašuma pārvalde]]
| address          = Kungliga Slottet
S-111 30 Stockholm
| coordinates      = {{coord|59|19|37|N|18|04|18|E|display=inline,title}}
| start_date       = 1697
| completion_date  = 1760
| inauguration_date = 1754. gada 7. decembris
| renovation_date  = vairākas reizes,
2011 (pēdējā)<ref name=svd091214>{{tīmekļa atsauce|last1=TT - [[Tidningarnas Telegrambyrå]]|title=Stockholms slott renoveras i 20 år|trans-title=The Stockholm Palace renovated during 20 years|url=http://www.dn.se/sthlm/stockholms-slott-renoveras-i-20-ar/|website=www.dn.se| date=26 May 2011 |publisher=[[Dagens Nyheter]]|access-date=27 November 2014}}</ref>
| other_dimensions = garums {{convert|230|m|ft|abbr=on}}
platums {{convert|125|m|ft|abbr=on}}
| floor_count      = 3
| location_town    = [[Stokholma]]
| location_country = [[Zviedrija]]
| architect        = [[Nikodems Tesīns]]
[[Karls Herlemans]]
| designations     = [[Sarakstā iekļautās ēkas Zviedrijā]]
[http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&byggnadId=21400000339822 No. 21400000339822]
| ren_architect    = Andreas Heimovskis
| cost             =
| rooms            = 1 430 (2008)
| website          = [http://www.royalcourt.se/dekungligaslotten/kungligaslottet.4.7c4768101a4e8883780002658.html The Royal Palace]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Bābs
 |    vārds_orig = {{ara|باب}}
 |        attēls = Siyyid Mírzá 'Alí-Muhammad Shirazi.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1819
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Peace Flag of Fath Ali Shah (with sword).svg}} [[Šīrāza]], [[Kadžaru Irāna]] (tagad {{IRN}})
 |        m_gads = 1850
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{nobr|{{flagicon image|Amir Kabir Flag.svg}} [[Tebrīza]], [[Kadžaru Irāna]] (tagad {{IRN}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vardarbības pēctecība
 | oriģinālnos = ''A History of Violence''
 |      attēls = History of violence.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Vigo Mortensens]]
* [[Marija Bello]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Eštons Holmss]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[BenderSpink]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|5|16|Kannas|2005|9|23|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/history-violence-2005-1|title=A History of Violence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=historyofviolence.htm|title=A History of Violence (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vardarbības pēctecība"''' ({{val|en|A History of Violence}}) ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Miranda Kosgrova
|      Vārds_orig = ''Miranda Cosgrove''
|          Attēls = Miranda Cosgrove NickRewind 2022.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Miranda Kosgrova 2022. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|5|14}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], ''[[teen pop]]''
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore
|     Instrumenti = balss
|            Gadi = 2001—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records|Columbia]]''<br />''[[Epic Records|Epic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.mirandacosgroveofficial.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Miranda Teilore Kosgrova''' ({{val|en|Miranda Taylor Cosgrove}}; dzimusi {{dat|1993|5|14}})<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit|title=California Birth Index, 1905–1995|work=Center for Health Statistics|accessdate=October 19, 2009|publisher=[[California Department of Health Services]]|archive-date={{dat|2012|06|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120614181127/http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cukurgalvas kalns
| Photo                = Pão_de_Açucar_-_Sugarloaf_Mountain_-_Zuckerhut_-_2022.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Riodežaneiro#Brazīlija#Dienvidamerika
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=22.948611 |latNS=S
| longd=43.157222 |longEW=W
| Augstums         = 396
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro (štats)|Riodežaneiro}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Vaiominga
Wyoming
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Šaiena]]
| pilsēta = [[Šaiena]]
| iestāšanās = [[1890]]. gada [[10. jūlijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = WY US-WY
| mājaslapa = [http://wyoming.gov wyoming.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 576 851
| iedzīvotājiV = 50
| iedzblīvums = 2,27
| iedzblīvumsV = 49
| ieņēmumi = 43 641
| ieņēmumiV = 27
| rase = baltie - 96,01%
melnie - 1,15%
| reliģija = [[protestanti]] - 53%
[[katoļi]] - 16%
nereliģiozi - 21%
| platība = 253 348
| platībaV = 10
| garums = 580
| platums = 450
| ūdens = 0,7
| augstums = Ganneta smaile, 4 210
| Vaugstums = 2 044
| Zaugstums = 945
}}'''Vaiominga''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Rietumu reģionā. Štata [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta ir [[Šaiena]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Reba Makintaira
|      Vārds_orig = ''Reba McEntire''
|          Attēls = Reba McEntire by Gage Skidmore 3.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Reba Makintaira 2019. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1955|3|28}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Makalistera}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1975—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[MCA Nashville]]'', ''Starstruck'', ''[[Valory Music Group|Valory]]'', ''[[Humphead Records|Humphead]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Reba Makintaira''' ({{val|en|Reba Nell McEntire}}; dzimusi {{dat|1955|3|28}}) ir amerikāņu [[kantrimūzika|kantrimūziķe]] un aktrise.

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
[[attēls:Orbit3.gif|right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)]]
Par '''baricentru''' (no {{Val|el|βαρύ-ς}} ''(barús)'' — 'smags' un ''κέντρ-ον'' ''(kéntron)'' — 'centrs'<ref>[http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 "Barycentric"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305215244/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}. ''Oxford Dictionaries''. Atjaunināts 22.11.2015.</ref>) [[astronomija|astronomijā]] un [[astrofizika|astrofizikā]] mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu [[masas centrs|masas centru]], ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas [[orbīta]]s.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-5P
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = GSAT
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[I-2K]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ISRO {{IND}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|12|25|SK}} 10:34 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[GSLV]] Mk.I, {{IND}}
| Starta_vieta           = [[Satiša Dhavana kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{IND}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|12|25|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 975 kg
| Pilna_masa             = 2310 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 2600 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[GSAT-4]]
| KA_nāk                 = [[GSAT-12]]
}}
'''GSAT-5P''' ('''GSAT-5 Prime''') bija [[Indija]]s sakaru pavadonis, kurš tika zaudēts nesējraķetes avārijā 2010. gada decembrī.

sentences: '''Aptieka''' (no {{val|grc|ἀποθήκη}} (''apotḗkē'') — 'noliktava, glabātava') ir īpaši specializēta iestāde [[veselības aizsardzība]]s sistēmā, kur tiek gatavoti, iepakoti, pētīti un pārdoti [[medikamenti]]. Aptieku tradicionāli uzskata par veselības aprūpes iestādi un tās galvenais mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus ar [[farmācija]]s pakalpojumiem. Pārsvarā aptiekām ir noteikts [[darba laiks]], bet pastāv arī diennakts aptiekas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Gavia_immer_-Minocqua,_Wisconsin,_USA_-swimming-8.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |      dzimta=Gaviidae
 |    dzimta_lv=Gārgaļu dzimta
 |    dzimta_r=Gārgales
 |     ģints=Gavia
 |    ģints_lv=Gārgales
 | suga = Gavia immer
 | suga_lv = Polārā gārgale
 |         binomial = Gavia immer <small>([[Morten Thrane Brünnich|Brunnich]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences: '''21. maijs''' ir gada 141. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (142. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences: '''Hidromorfons''' (C17H19NO3) ir centrālas darbības [[opioīds|opioīdu]] klases pretsāpju līdzeklis. Medicīnas ziņā tas ir pretsāpju līdzeklis, savukārt juridiski tā ir [[narkotika]]. Hidromorfonu izmanto medicīnā [[analgēzija]]i kā [[morfīns|morfīna]] aizvietotāju. Tā tiek uzskatīta par spēcīgāko pretklepus vielu. Tas tika izstrādāts neilgi pēc [[heroīns|heroīna]] aizliegšanas medicīniskiem nolūkiem.

sentences: '''Marksistiskā literatūras teorija un kritika''' ir plašs un daudzveidīgs virziens [[literatūra]]s [[literatūras teorija|teorijā]] un [[literatūras kritika|kritikā]], kas pamatā balstās [[marksisms|marksisma]] ideoloģijā un filozofijā, tā politiskajās un ekonomiskajās teorijās. Lai gan marksistiskās literatūras kritikas aizsākumi meklējami jau 19. gadsimtā marksisma pamatlicēju — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] — darbos, visspēcīgāko attīstību tā piedzīvoja 20. gadsimtā.

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences: '''Dūmu kvarcs''', agrāk '''rauhtopāzs''' (no {{val|de|Rauch}} — 'dūmi'), ir brūns-tumši brūns [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Pēdējā laikā šo terminu apvieno ar citu kvarca paveidu — [[morions|morionu]], jo abu paveidu izcelsme ir līdzīga un morions būtībā ir tumšāks dūmu kvarcs. Gan morions, gan dūmu kvarcs radušies, pakļaujot kvarcu radioaktīvajam starojumam.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Dan in Real Life''
| attēls = Dan in real life.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Pīters Hedžss]]
| producents = [[Džonatans Šestaks]]
| scenārija autors = * [[Pīrss Gardners]]
* Pīters Hedžss
| galvenajās lomās = * [[Elisona Pilla]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Džons Mahounijs]]
* [[Deins Kuks]]
| mūzika = [[Sondre Lerče]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[NALA Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Icon Film Distribution]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2007|10|26||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dan-real-life-2007-0|title=Dan in Real Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106095112/http://bbfc.co.uk/releases/dan-real-life-2007-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|68,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daninreallife.htm|title=Dan in Real Life (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Dan in Real Life''''' ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hedžss]]. Galvenās lomas atveido [[Elisona Pilla]], [[Stīvs Karels]], [[Žiljeta Binoša]], [[Daiena Vīsta]], [[Džons Mahounijs]] un [[Deins Kuks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|26||bez}}.

sentences:
apdzīvotās Eiropas valstis. Dienvidslāvu valstis ir atzīmētas tumši zaļā krāsā, austrumslāvu — zaļā un rietumslāvu — gaiši zaļā krāsā.]]
'''Panslāvisms''' (no {{val|grc|πάν}} (''pán'') — 'viss') — [[Nacionālisms|nacionālistiska]] ideja un sabiedriska kustība kopš 19. gs. par [[Slāvi|slāvu]] tautu kopību — par kopīgo, no citām tautām atšķirīgo mentalitāti, valodu, vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]
|}
<div style="border:2px solid #A3B1BF;padding:.5em 1em 1em 1em;border-top:none;background-color:#fff;color:#000">

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sagastira
| oriģinālnosaukums    = ''Сагастырь''
| attēls               = Русская_полярная_станция_Сагастырь.jpg
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=73| latm=22| lats=52| latNS=N
| longd=126| longm=35| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s delta
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1882
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1884
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               = -54,8
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Sagastira»''' ({{val|ru|Полярная станція «Сагастырь»}}) vai '''Ustjļenas polārā stacija''' (''Усть-Ленская полярная станція'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.yakutskhistory.net/%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B0/ |title=История работы станции Сагастыр в Якутии |access-date={{dat|2021|01|14||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210128024735/https://www.yakutskhistory.net/%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B0/ }}</ref> ir bijusī [[Krievija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3521 Полярная Почта. Сагастырь]</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes deltas ziemeļos Sagastiras salā pie [[evenki|evenku]] apmetnes Tumatas. Mūsdienās administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā.

sentences: '''Eksperiments''' ({{val|la|experimentum}} — ‘mēģinājums’) ir pētījuma metode (darbību un novērojumu kopums), ar kuras palīdzību pierāda cēloņsakarības starp parādībām. Ar eksperimenta palīdzību pārbauda [[hipotēze]]s patiesumu vai nepatiesumu. Eksperiments ir [[empīrisms|empīriskās]] pieejas zināšanām stūrakmens. Eksperimenta priekšrocība pār citām pētniecības metodēm ir tā precizitāte — uzmanīgi kontrolējot notiekošo, pētnieks veic kādu noteiktu darbību un izmēra šīs darbības rezultātu. Eksperimentam ir jābūt atkārtojamam. Tas nozīmē, ka jebkuram citam pētniekam tādos pašos apstākļos būtu jāiegūst tāds pats vai ļoti līdzīgs rezultāts.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ielu karaļi
 | oriģinālnos = ''Street Kings''
 |      attēls = Street KingsMP08.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Deivids Eijers]]
 |  producents =
* [[Lūkass Fosters]]
* [[Aleksandra Milčana]]
* [[Ervīns Stofs]]
 |   scenārijs =
* [[Džeimss Elrojs]]
* [[Kurts Vimmers]]
* [[Džeimijs Moss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Neomija Herisa]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2008|4|3|Holivuda|2008|4|11|ASV|2008|4|18|Latvija|}}
 |      ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008|title=Street Kings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 8, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106101857/http://bbfc.co.uk/releases/street-kings-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=streetkings.htm|title=Street Kings (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 8, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|65,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ielu karaļi"''' ({{val|en|Street Kings}}) ir 2005. gada ASV krimināltrilleris, kura režisors ir [[Deivids Eijers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Kiānu Rīvss]], [[Forests Vaitekers]], [[Hjū Lorijs]] un [[Neomija Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|4|3||bez}} Holivudā.

sentences:
[[Kategorija:Maņu orgānu sistēma]]
[[Kategorija:Uztvere]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ideāla izglābšanās
| oriģinālnos = ''A Perfect Getaway''
| attēls = Perfect getaway.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, trilleris
| režisors = [[Deivids Tūijs]]
| producents = * [[Raiens Kavanahs]]
* [[Marks Kantons]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Robijs Brenners]]
| scenārijs = Deivids Tūijs
| aktieri = * [[Timotijs Olifents]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Kīla Sančeza]]
| mūzika = [[Boriss Elkiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[QED International]]''
| izplatītājs = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2009|8|7||bez}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-getaway-2009|title=A Perfect Getaway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectgetaway.htm|title=A Perfect Getaway (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ideālā izglābšanās"''' ({{val|en|A Perfect Getaway}}) ir 2009. gada piedzīvojumu trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Deivids Tūijs]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Olifents]], [[Milla Jovoviča]], [[Stīvs Zāns]] un [[Kīla Sančeza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|7||bez}}.

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Isers Harels
| vārds_orig = איסר הראל
| attēls = Isser Harel.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1912
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Vitebska]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{BLR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2003
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 18
| m_vieta = [[Telaviva]], {{ISR}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = drošības dienesta vadītājs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''Āķveidīgie spalvmākoņi''' ({{val-la|Cirrus uncinus}}, ''Ci unc'') ir neliela izmēra paralēli [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem [[ūdens]] pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanās laikā. ''Ci unc'' ir vēstneši par [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd [[Saule]] un [[Mēness]]. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. [[Nokrišņi]] no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule.

sentences: '''Svēlande''' ({{val|sv|Svealand}}, {{val|la|Sueonia}}) ir viena no [[Zviedrija]]s [[Zviedrijas zemes un provinces|vēsturiskajām zemēm]], kas robežojās ar [[Jētalande|Jētalandi]] dienvidos, [[Norlande|Norlandi]] ziemeļos un [[Norvēģija|Norvēģiju]] rietumos. Svēlandē atrodas Zviedrijas valsts galvaspilsēta [[Stokholma]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestība un citas zāles
| attēls = Love & Other Drugs Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love & Other Drugs''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Edvards Cviks]]
| producents = * [[Skots Stubers]]
* [[Maršals Herskovics]]
* [[Čārlzs Randolfs]]
* [[Pīters Jans Brugs]]
* Edvards Cviks
| scenārija autors = * Edvards Cviks
* Maršals Herskovics
* Čārlzs Randolfs
| galvenajās lomās = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Henks Azaria]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''[[Stuber Pictures]]''
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|11|4|Amerikas Kinoinstitūta festivāls|2010|11|26|ASV|2011|1|14|Latvija|}}
| ilgums = 113 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loveandotherdrugs.htm|title=Love and Other Drugs (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|102,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mīlestība un citas zāles"''' ({{val|en|Love & Other Drugs}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džeiks Jillenhols]], [[Olivers Plets]], [[Džošs Gads]] un [[Henks Azaria]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|4||bez}} Amerikas Kinoinstitūta festivālā.

sentences: '''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}} jeb {{gree|Ηλεία}}, {{val|la|Elis}}) ir vēsturisks novads [[Grieķija|Grieķijā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskais periods|klasiskajā periodā]] šo apgabalu kontrolēja Elīdas polisa. Elīdas teritorijā antīkajā laikā atradās panhellēņu svētnīca, [[Olimpija]], kur reizi četros gados notika [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]].

sentences: Šajā lapā uzskaitīti dažādi ar teātri saistīti jēdzieni.

sentences:
{{Commons cat|Operating system kernels}}
{{Cat more|Kodols (operētājsistēma)}}

sentences:
[[File:Monument dedicated to the restoration of Independence of Lithuania in Ukmergė, Lithuania.jpg|thumb|Atjaunotais [[Lietuva]]s valsts neatkarības piemineklis [[Ukmerģe|Ukmerģē]] ]]
'''Neatkarība''' ir stāvoklis,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | title= Neatkarība | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2019. gada 13. oktobrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | archivedate= {{dat|2020|03|15||bez}} }}</ref> kad [[valsts|valstij]], [[tauta]]i vai [[organizācija]]i ir [[pašnoteikšanās]], [[pašpārvalde]], tā nav citas, augstākas varas pakļautībā. Neatkarības iegūšana bieži nozīmē veiksmīgi izcīnītu atdalīšanos, un tāpēc tiek svinēta. Neatkarības iegūšanas datums parasti ir datums, kopš kura valsts ir [[Suverenitāte|suverēna]], bet var arī nozīmēt kādu nozīmīgu datumu nācijas veidošanā — dibināšanu, apvienošanu, vai būtisku valsts varas maiņu. Šajā datumā parasti ir [[neatkarības diena]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nicotiana-glauca-20080330.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv=Asteru apakšklase
| rinda =Solanales
| rinda_lv =Nakteņu rinda
| dzimta =Solanaceae
| dzimta_lv =Nakteņu dzimta
| ģints=Nicotiana
|ģints_lv=Tabakas ģints
| suga=Nicotiana glauca
| suga_lv=Pelēkā tabaka
|binomial=Nicotiana glauca
| binomial_authority = [[Robert Graham|Graham]], [[1826]]
|kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Ice fishing in miljoonapilkki fishing competition.jpg
|att_izm     = 250px
|paraksts    = Dalībnieks makšķerēšanas sacensībās Somijā
|savienība   = CIPS - Starptautiskā sporta makšķerēšanas federācija
|pirmais     = aizvēsture
|reģistrētie =
|klubi       = Latvijā — 58 LMSF biedru (makšķerēšanas klubi, pašvaldības u. c.)
|kontakts    =
|komanda     = 5 dalībnieki
|jdzimums    = Jā
|ekipējums   = Ziemas apģērbs, makšķere, ēsma, urbis
|vieta       = Ledus uz ūdenstilpes
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Likumpaklausīgs pilsonis
| operators =
| attēls = Law abiding citizen ver5.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džerards Batlers]]
* [[Brūss Makgils]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Leslija Biba]]
* [[Maikls Irbijs]]
* [[Redžina Hola]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Law Abiding Citizen''
| studija = * ''The Film Department''
* ''Warp Films''
* ''Evil Twins''
| montāža =
| izplatītājs = ''Overture Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|10|16}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|127,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3948905985/|title=Law Abiding Citizen |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Likumpaklausīgs pilsonis"''' ({{Val|en|Law Abiding Citizen}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Džerards Batlers]], [[Brūss Makgils]], [[Kolms Mīnijs]], [[Leslija Biba]], [[Maikls Irbijs]], [[Redžina Hola]] un [[Vaiola Deivisa]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Calidris-canutus.jpg
|     att_nosaukums =[[Lielais šņibītis]] (''Calidris canutus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
| virskārta=Neognathae
| virskārta_lv=Neognati
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Charadrii
|     apakškārta_lv = Bridējputni
|         binomial = Charadrii
|      kategorijas = nē
}}
'''Bridējputni''' (''Charadrii'') ir viena no [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo putnu]] (''Charadriiformes'') apakškārtām, kas mūsdienās, balstoties uz [[ģenētika|ģenētiskajiem]] pētījumiem, ir sadalījusies vairākās apakškārtās: '''bridējputni''' (''Charadrii''), '''krasta bridējputni''' (''Chionidi''), '''neparastie bridējputni''' (''Thinocori'') un '''slokveidīgie bridējputni''' (''Scolopaci'').<ref name="kl">[http://www.biomedcentral.com/1471-2148/3/16 BioMed Central | Full text | Inter-familial relationships of the shorebirds (Aves: Charadriiformes) based on nuclear DNA sequence data]</ref>

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name            = Verns Trojers
| vārds_orig      = ''Verne Troyer''
| image           = Verne Troyer Chiller Theatre Expo 2017-10-28.jpg
| caption         = Trojers 2017. gadā
| birth_name      = ''Vernon Jay Troyer''
| birth_date      = {{dat|1969|1|1}}
| birth_place     = {{vieta|ASV|Mičigana|Sturgis}}
| death_date      = {{miršanas datums un vecums|2018|4|21|1969|1|1}}
| death_place     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
| death_cause     =
| medium          =
| nationality     = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| active          = 1994–2016
| genre           =
| influences      =
| influenced      =
| spouse          =
| website         = {{URL|VerneTroyer.com}}
}}
'''Verns Džejs Trojers''' ({{val|en|Vernon Jay Troyer}}; dzimis {{dat|1969|1|1}}, miris {{dat|2018|4|21}}) bija amerikāņu [[komiķis]] un [[aktieris]]. Vislabāk pazīstams ar ''Mini Me'' lomu filmās par [[Ostins Pauerss: Slepenais starptautiskais aģents|Ostinu Pauersu]]. Viņš bija [[punduris (cilvēks)|pundurauguma cilvēks]], kura augums bija 81 cm.

sentences:
[[Kategorija:Zīmoli pēc produkcijas veida]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mx
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC-Mexico''
|sponsors              = ''ITESM - Campus Monterrey''
|domātais-pielietojums = Ar [[Meksika|Meksiku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Plaši tiek izmantots Meksikā
|ierobežojumi          = Nav .mx un .com.mx, bet citiem apakšdomēniem ir ierobežojumi
|struktūra             = Domēnus var reģistrēt gan otrajā, gan trešajā līmenī.
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.mx/ www.nic.mx]
}}

sentences:
{{Infobox company
| logo = Mitsubishi logo.svg
| name = Mitsubishi Group
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
}}

sentences:
{{catmore}}
{{commonscat|Curonian Kings|Kuršu ķoniņi}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Bleins Andersons
| first = ''Never Been Kissed''
| image =
| series = "[[Radīti skatuvei]]"
| caption = Lomas atveidotājs [[Derens Kriss]] Bleina Andersona lomā
| occupation = Vidusskolas skolnieks
| portrayer = [[Derens Kriss]]
| creator = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| family = Kūpers Andersons (brālis)
| significantother = [[Kērts Hammels]]
}}

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           =Berber warriors show.JPG
| at_izm           = 260px
| paraksts         =
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         =
| iesaukas         =
| izcelsme         = [[Ziemeļāfrika]]
| svars            = 400 -550 kg
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =  140 - 155 cm
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     =
| apvalks          =
| apmatojums     =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            = [[zirga krāsa|sirms, bērs, melns, ruds]]
| metiens          =
| dzīve            =
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         =
| vernacular_name  = [[Mājas zirgs]] (''Equus caballus'')
| binominal_name   =
| trinominal_name  =
}}
'''Barbs''' ir viena no [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgu]] šķirnēm pasaulē. Barbs tāpat kā tā slavenais kaimiņš [[arābu zirgs]] ir ietekmējis lielu daļu zirgu [[šķirne|šķirņu]] izveidi pasaulē. Ir viedoklis, ka [[Godolfīna arābu zirgs|Godolfīna arābs]], kas kļuva par vienu no [[angļi|angļu]] [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirga]] ciltstēvu, patiesībā bija barbs<ref>Nicola Jane Swinney "Horse Breeds of the world" </ref>. Barbs tāpat kā arābu zirgs ir [[tuksnesis|tuksneša]] zirgs. Tā ir berberu veidota zirgu šķirne [[Maroka|Marokā]]. Ir uzskats, ka barbs ir tiešais pēctecis [[savvaļas zirgs|savvaļas zirgiem]], kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfriku]] [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] laikā<ref name="el">Elwyn Hartley Edwards "Horses" </ref>. Ja tā ir patiesība, tad barbs ir vecāka zirgu šķirne nekā arābu zirgi, lai gan mūsdienās vairs nav sastopami "tīri" barbi, jo barbi savā laikā ir tikuši diezgan nekontrolēti krustoti ar dažādām šķirnēm.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marks Tullijs Cicerons
|     vārds_orig = Marcus Tullius Cicero
|         attēls = M-T-Cicero.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marka Tullija Cicerona krūšutēls
|     dz_dat_alt = 106. gada p.m.ē. 3. janvāris
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Arpinuma (mūsdienu Arpino pilsēta [[Lacio]] province)
|      m_dat_alt = 43. gada p.m.ē. 7. decembris
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Formija (''Formiae'', mūsdienās ''Formia'', Lacio province)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Romas Republika]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Politika]], [[filozofija]], [[retorika]], [[tiesību zinātne]]
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda|Latīņu]]
|        periods = Latīņu valodas klasiskais periods
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Tiesu runas, traktāti, vēstules, dialogi
|slavenākie darbi = '''Par politiku:''' Pret Veru (''In Verrem''), Pret Katilīnu, Filipikas pret Antoniju
'''Par filozofiju:''' ''De Inventione''
|    ietekmējies = [[Platons]]
[[platonisms]]
[[stoicisms]]
|     ietekmējis = [[Tacits]]
[[Plīnijs Jaunākais]]
[[Kvintiliāns]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = Tituls „Tēvijas tēvs“
(''pater patriae'')
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
sistēma ir lielākā pasaulē pēc līniju kopgaruma un staciju skaita.]]
.]]

sentences: '''ZIL-130 (ZIL-431410)''' ({{val|ru|ЗИЛ-130}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. Viena no visvairāk saražotajām kravas automašīnām Padomju Savienībā (saražoti vairāk nekā 3,4 miljoni tehnikas vienību).<ref name="zr-zil130">{{Tīmekļa atsauce| url = http://www.zr.ru/content/articles/902472-zil-130-vspominaem-zhiznennyj/| title= ''Виноградов Александр''. ЗИЛ-130: вспоминаем жизненный путь легендарного грузовика| work= За рулём| accessdate= 2017-07-26|language= ru}}</ref> Automašīnas plaši izmantoja tautsaimniecībā un armijā, kā arī eksportētas. Ar kravnesību 5 līdz 6 tonnas tās ieņēma vidējas kravnesības kravas automašīnu nišu starp mazākas kravnesības [[GAZ-53]] un lielākas kravnesības automašīnām [[MAZ-500]]. Automašīnas modelis izveidots, lai aizstātu [[ZIL-164]]. Automobili ražoja no 1962. līdz 1994. gadam [[Maskava|Maskavā]] — [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Krievija|Krievijā]]. Pirmie modeļi parādījās jau 1958. gadā, bet sērijveida ražošana šim modelim uzsākta 1962. gadā. 1995. gadā ražotni pārcēla uz Urālu Automotoru rūpnīcu ([[UamZ]]) un modelis pārdēvēts par UamZ-43140.

sentences:
[[File:Rīga 2014 logo.png|thumb|"Rīga 2014" Eiropas logo]]
'''Rīga 2014''' ir [[Rīga]]s kā vienas no 2014. gada [[Eiropas kultūras galvaspilsēta]]s projekta nosaukums. Otra 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta būs [[Zviedrija]]s pilsēta [[Ūmeo]]. Rīga ir pēdējā no [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] galvaspilsētām, kas bijusi Eiropas kultūras galvaspilsēta — [[Viļņa]] bija kultūras galvaspilsēta 2009. gadā, [[Tallina]] — 2011. gadā. Rīga par 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu tika apstiprināta {{dat|2010|5|10||bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/330066-riga_bus_2014_gada_eiropas_kulturas_galvaspilseta|title=Rīga būs 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsēta|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2013|12|20||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Frīdrihs Reinholds Holmanis
|     vārds_orig = ''Franz Friedrich Reinhold Hollmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Reuge (''Rõuge''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Veru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1946
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Lībeka]], [[Vācijas Britu okupācijas zona]]
([[Šlēzviga-Holšteina]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
{{Common Booster Core|}}
'''Common Booster Core''' ('''CBC''') ir [[raķešpakāpe]], kuru izmanto [[nesējraķete]]s [[Delta IV]] visās modifikācijās kā pirmās pakāpes pamatbloku. [[Delta-4 Heavy]] konfigurācijā izmanto paplidus arī divus sānblokus, kopā trīs ''CBC''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Janīna Kursīte-Pakule
| vārds_orģ           =
| attēls              = 13.Saeimas deputātu svinīgais solījums (45731335382).jpg
| att_izm = 275px
| mazs_att            =
| apraksts            = Janīna Kursīte-Pakule 2018. gadā
| amats = [[13. Saeima]]s deputāte
| term_sākums = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2022|11|1|N|bez}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| prezidents =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Egils Levits]]
| premjers = [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāte
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāte
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāte
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 = [[9. Saeima]]s deputāte
| term_sākums5 = {{dat|2006|11|7|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2010|11|2|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers5 =
* [[Aigars Kalvītis]]
* [[Ivars Godmanis]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis5 =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1952|3|2}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Preiļu rajons|Arendole|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[latviete]]
| partija             =
* [[TB/LNNK]] ({{nz}}—2008)
* [[Pilsoniskā savienība]] (2008—2011)
* [[Vienotība]] (2011—2014)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (kopš 2014)
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Andrejs Mičerevskis
| bērni               = [[Māris Mičerevskis]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Māris Mičerevskis|url=http://garamantas.lv/lv/person/38987|website=garamantas.lv|publisher=LU LFMI Latviešu folkloras krātuve|accessdate={{dat|2018|2|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| profesija           = [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]]
| alma_mater          =
* [[Tartu universitāte]]
* [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Knight's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Janīna Kursīte-Pakule''' (dzimusi {{dat|1952|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://garamantas.lv/lv/person/871851/Janina-Kursite|title=Janīna Kursīte|website=garamantas.lv|access-date=2024-03-02|language=lv}}</ref> [[Arendole|Arendolē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]], publiciste, rakstniece, politiķe. [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu fakultāte]]s profesore, [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle]]. Bijusi piecu [[Saeima]]s sasaukumu deputāte, ir [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālās apvienības]] biedre.

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Kristaps Veilands-Šulcs
| piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
| piktogramma_1 izm =
| piktogramma_1 saite = Cīņas sports
| vārds_orig =
| attēls = VejlandShulz1.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds =
| dz_dat = {{dat|1885|12|2}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Auru pagasts|td=Latvija}}
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1987|7|7|1885|12|2}}
| mir_viet = [[Jekaterinburga|Sverdlovska]], [[Krievijas PFSR|KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērv|cm=}}
| svars = {{mērv|kg=}}
| spēlē ar =
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{RUS}}<br>{{USSR}}
| sporta veids = [[Cīņas sports]]
| klubs =
| disciplīna = [[Grieķu-romiešu cīņa]]
| poz =
| tvēriens =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| kar_sāk_amat =
| kar_beig_amat =
| treneris =
| bij_treneri =
| trenē =
| partneris =
| klubs_sadaļa =
| karj spēles =
| karj cīņas = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots =
}}
'''Kristaps Veilands-Šulcs''' ({{val|ru|Кристап Кристапович Вейланд-Шульц}}; dzimis {{dat|1885|12|2}}, miris {{dat|1987|7|7}}) bija [[Latvieši|latviešu]] profesionāls [[cīkstonis]] un treneris.<ref name=PROZA>[https://proza.ru/2018/04/19/2287 Родословная борца Вейланд-Шульц] {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Maksikss'''{{fact}} (pareizi būtu jāsauc par '''mašeše'''{{fact}} — nosaukts atradnes vārdā) ir neparasts, tumši zils [[akvamarīns]], [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Neparasto akmens krāsu ir devis radioaktīvais starojums. Maksiksam raksturīgs [[pleohroisms]] — skatoties dažādos virzienos akmens maina krāsu no zilas līdz zaļganai. Maksikss satur 2,8% Cs2O un ap 1% Li2O. Dienasgaismā maksikss ātri zaudē skaisto zilo krāsu un kļūst gaiši dzeltenīgs.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Obi salas
|attēls              = Obi Islands Topography.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Obi''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 1 |latm= 30 |lats= |latNS= S
|longd=127 |longm= 45|longs= |longEW=E
|platība             = 3111
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1611
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 42 774
|blīvums             = 13,7
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Kavasi
|piezīme =
}}
'''Obi salas''' ({{val|id|Kepulauan Obi}}) ir salu grupa [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, daļa no Dienvidhalmaheras apriņķa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Malleoli''' ir īpašas ar [[Katapulta|katapultu]] šaujamas ugunīgas [[bulta]]s. Ieliktnī aiz bultas uzgaļa atradās no [[Pakulas|pakulām]], [[sveķi]]em, [[Sērs|sēra]] un [[nafta]]s darināts [[degmaisījums]], kas nenodzisa, kad bultu izšāva. Šo bultu pirmo reizi aprakstīja romiešu [[vēsturnieks]] [[Amiāns Marcelīns]] 390. gadā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Izdevniecība Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=38}}</ref>

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Woodduck95.jpg
|  att_nosaukums = [[Koku pīle|Koku pīļu]] (''Aix sponsa'') pāris
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Aix
| ģints_lv=Mandarīnpīles
|       binomial = Aix <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1828)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kauņas pils
| native_name         = ''Kauno pilis''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Kaunas_castle_20160603.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54  | latm  = 53 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 53 | longs = 06 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gadsimta vidus
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Infobox historic site
|area=112476 m2
|built=1016. gadā
|demolished=1834. gadā
|height=
|image=Parliament at Sunset.JPG
|image_size=250px
|latNS=N|latd=51|latm=29|lats=57
|longEW=W|longd=00|longm=07|longs=29
|location={{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Vestminstera}}
|map_size=250px
|name=Vestminsteras pils
|native_name=''Palace of Westminster''
|pushpin_map=Londonas centrs#Londona
|rebuilt=1870. gadā
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vestminsteras pils, Vestminsteras abatija un Svētās Margaritas baznīca
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iv
|        designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/426 426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Vestminsteras pils" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62408"
}
</mapframe>

sentences: ([[Apollo-11|Apollo 11]] starts 1969. gada 16. jūlijā)]]

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Citas nozīmes|lauku mājām|saimniecība|saimniecība}}
, [[Kanāda|Kanādā]].]]

sentences:
'''Izlaides starpība''' ir starpība starp faktisko ekonomikas izlaidi un ekonomikas maksimālo iespējamo izlaidi, izteikta procentos no
[[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP). Valsts ražošanas jaudas starpība var būt '''pozitīva''' vai '''negatīva'''. Negatīvā izlaides starpība norāda, ka faktiskā ekonomiskā izlaide ir zemāka par visas ražošanas jaudas izlaidi valstī, bet pozitīva izlaide norāda ekonomiku, kas pārspēj cerības, jo tā faktiskā jauda ir augstāka par atzīto maksimālo jaudu. Negatīvā izlaides starpība ir reta.<ref name="output gap">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/o/outputgap.asp|title=Output Gap}}</ref>

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Uzlaide''' ir [[materiāls|materiāla]] slānis, kurš tiek atdalīts no sagataves, lai nodrošinātu tās atbilstību uzdotajiem izmēriem un virsmas kvalitātei. Tāpat kā apstrādājamās sagataves izmēriem, arī uzlaidei ir [[Pielaide (inženierija)|pielaides]], tāpēc pastāv minimālā ''Zmin'', nominālā ''Znom'' un maksimālā uzlaide ''Zmax''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
telpa]]
'''SCB''' jeb '''signalizācija, centralizācija, bloķēšana''' dzelzceļa vai sliežu transportā ir plašs tādu tehnisko līdzekļu kopums, kā:
* vilcienu kustības regulēšanas signāliekārtas;
* centralizācija un centralizācijā ieslēgtās iekārtas;
*kustības bloķēšanas (nepieļaušanas) un signālatkarības iekārtas, kuras nepieļauj sadursmi vilciena tuvošanās laikā, kā arī nepieļauj nejaušas cilvēka kļūdas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Domā kā vecis
| attēls                   = ThinkLikeAManPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Think Like a Man''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Tims Storijs]]
| producents               = [[Vills Pakers]]
| scenārija autors         =
* [[Kīts Merimens]]
* [[Deivids A. Ņūmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Džerijs Ferara]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Megana Gūda]]
* [[Regīna Hola]]
* [[Terenss Dž]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Rainforest Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|2|20|Panāfrikāņu filmu festivāls|2012|4|20|ASV|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/think-man-2012|title=Think Like a Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106083125/http://bbfc.co.uk/releases/think-man-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thinklikeaman.htm|title=Think Like a Man (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|96,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Domā kā vecis arī]]
| imdb                     =
}}
'''"Domā kā vecis"''' ({{val|en|Think Like a Man}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Tims Storijs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Īlijs]], [[Džerijs Ferara]], [[Kevins Hārts]], [[Megana Gūda]], [[Regīna Hola]] un [[Terenss Dž]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|20||bez}} Panāfrikāņu filmu festivālā. 2014. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Domā kā vecis arī]]".

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ehnatons
| vārds_orģ           =
| attēls              = Pharaoh Akhenaten.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Ehnatona skulptūra no Ēģiptes muzeja Kairā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 1353. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1336. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Amenhoteps III]]
| pēctecis            = [[Smenkare]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1336. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = 18. dinastija
| tēvs                = Amenhoteps III
| māte                = Tija
| dzīvesb             = [[Nofretete]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Castanea mollissima|autors=|attēls=Cincinnati - Spring Grove Cemetery & Arboretum "Chinese Chestnuts" (51447420909).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Castanea|ģints_lv=Kastaņas|suga=Castanea mollissima|suga_lv=Mīkstā kastaņa|izplatība=|kategorijas=nē|attēls2=Castanea mollissima, Hangzhou Botanical Garden 2018.06.03 15-39-04.jpg}}'''Mīkstā kastaņa''' ({{Val-la|Castanea mollissima}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Taivāna (sala)|Taivānā]], [[Koreja|Korejā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=200006226|title=Castanea mollissima in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-03}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc tautības]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Drava
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Drau_bei_Ruden_in_Kärnten_(Österreich).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Drava Austrijā
  | karte             = Drau river.PNG
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Bolcāno province]], [[Itālija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]] (netālu no [[Osijeka]]s)
  | baseina_valstis   = {{ITA}}, {{AUT}}, {{SLO}}, {{CRO}}, {{HUN}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 720
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 620
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 40 400
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 46 | sāk_plat_m= 43 | sāk_plat_s= 09 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12 | sāk_gar_m= 15 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45 | iet_plat_m= 32 | iet_plat_s= 38 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 18 | iet_gar_m= 55 | iet_gar_s= 36 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
'''Nacionalizācija''' ir process, kurā [[privātais sektors|privātais bizness]] vai [[privātais īpašums]] nonāk [[valsts īpašums|valsts īpašumā]]. Dažkārt valstij var nodot arī citas īpašumu formas, piemēram, [[pašvaldības īpašums|pašvaldības īpašumus]]. Pretējs process nacionalizācijai ir [[privatizācija]] jeb denacionalizācija; var būt arī [[municipalizācija]], kad īpašums pāriet [[pašvaldība]]s īpašumā. Visbiežāk rūpnieciskajā sektorā tiek nacionalizētas valstij vitālas nozares: [[transports]], [[Telesakari|sakari]], [[enerģētika]], [[banka]]s un [[dabas resursi]].
Nacionalizācija parasti notiek [[politika|politisku]] vai [[ekonomika|ekonomisku]] mērķu sasniegšanai.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Tinuzzu pagasts}}
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences: {{cita nozīme|tiesību aktu|iedzimtām un mantotām bioloģiskām pazīmēm|iedzimtība}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lauta
|attēls              = File:Kotabaru.jpg
|attēla paraksts     = [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]] pilsēta salas ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Kalimantāna
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Laut''
|izvietojums         = [[Makasaras šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd= 3 |latm= 41 |lats= |latNS= S
|longd=116 |longm= 10|longs= |longEW=E
|platība             = 2062
|garums              = 98
|platums             = 36
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Bamega
|augstums            = 725
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Dienvidkalimantāna]]
|iedzīvotāji         = 127 665
|blīvums             = 61,9
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]]
|piezīme =
}}
'''Lauta''' ({{val|id|Pulau Laut}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Lielās Zunda salas|Lielo Zunda salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Dienvidkalimantāna]]s provincē, ietilpst Kotabaru. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Kotabaru (Dienvidkalimantāna)|Kotabaru]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās Valgā ar igauņiem
| datums     = {{dat|2016|9|3}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = Valgas bibliotēka
| apraksts   = Kopīga tikšanās ar igauņiem. Diskusijas par tēmām, kas aktuālas abām kopienām. Sarunu valoda angļu. Izbraukšana no Rīgas ap 9.00. Vakarā atgriešanās Rīgā.
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Aia tänav 12, Valga [http://osm.org/go/0wyET8Xe?layers=T&m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Juhan121}}
# {{u|Kruusamägi}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Voll}}
# {{u|WikedKentaur}}
}}

sentences: '''Darba ekonomika''' ir [[mikroekonomika]]s apakšnozare, kur tiek apskatīts '''darba tirgus'''. Savukārt darba tirgus ir atkarīgs no [[darba dēvējs|darba dēvēja]] un [[darba ņēmējs|darba ņēmēja]] uzvedības atkarībā no [[alga|algām]], [[cena|cenām]], [[peļņa]]s, [[likumi]]em un [[regulējoši akti|regulējošiem aktiem]]. Darba ekonomikā tiek izvirzīts uzdevums apskatīt darba devēja un darba ņēmēja attiecības gan no [[tirgus]] aspekta, gan no [[institūcija|institūciju]] un [[politika]]s viedokļa.

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences: '''Morganātiskā laulība''' (no {{val-de|Morgengabe}} — "rīta balva") bija laulību paraža kārtu sabiedrībās [[viduslaiki|viduslaikos]], kurā zemākas kārtas sieva neieguva vīra kārtas tiesības. Visilgāk morganātiskā laulība saglabājās valdnieku namos, kuros vīriešu laulībām ar zemākas kārtas sievietēm bija nepieciešama īpaša valdnieka atļauja.<ref>{{LKV|XIV.|27 827}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Laforža
|citvaloda=fr
|oriģinālnosaukums = Rivière Laforge
|citvaloda1=
|oriģinālnosaukums1=
|attēls=LF1 Feb2006.JPG
|attēla_izmērs=
|paraksts= Laforžas 1. ūdenskrātuve
|vietaskarte=Kvebeka#Kanāda
|reljefs=jā
|kartes_paraksts=
|kartes_izmērs=
|izteka=[[Kaniapisko ūdenskrātuve]]
|augštece=
|satekupes=
|ieteka=[[Lagranda]] (Lagrandas 4. ūdenskrātuve)
|baseina_valstis={{CAN}}
|tek_caur=
|garums=174
|iztekas_augstums=535
|ietekas_augstums=372
|kritums=165
|caurtece=
|caurtece_vieta=
|gada_notece=
|baseins=
|pietekas=
|sāk_plat_d=54|sāk_plat_m=26|sāk_plat_s=37|sāk_plat_NS=N
|sāk_gar_d=70|sāk_gar_m=30|sāk_gar_s=45|sāk_gar_EW=W
|iet_plat_d=54|iet_plat_m=08|iet_plat_s=04|iet_plat_NS=N
|iet_gar_d=72|iet_gar_m=35|iet_gar_s=43|iet_gar_EW=W
}}
'''Laforža''' ({{Val|fr|Rivière Laforge}}) ir [[upe]] [[Kanāda]]s austrumos, [[Kvebeka]]s provincē, [[Lagranda]]s labā krasta pieteka. Plūst [[Labradoras pussala]]s vidienē no [[Kaniapisko ūdenskrātuve]]s pussalas vidienē līdz Lagrandas 4. ūdenskrātuvei Lagrandas upes augštecē. Pēc Kaniapisko ūdenskrātuves izbūves uz Laforžu ir novirzīta [[Kaniapisko]] upes augštece ar sateces baseinu 37 660 km². Upe nodēvēta par godu [[Jaunfrancija]]s 18. gadsimta sākuma abatam Mišelam Laforžam (''Michel Laforge''). Nosaukums apstiprināts 1963. gadā.<ref>[https://archive.wikiwix.com/cache/index2.php?url=http%3A%2F%2Fwww.toponymie.gouv.qc.ca%2Fct%2FToposWeb%2Ffiche.aspx%3Fno_seq%3D33516#federation=archive.wikiwix.com&tab=url Commission de Toponymie Québec. Rivière Laforge]</ref>

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mezzares pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Vīpes pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Natālija Portmane
 | vārds_orig              = ''Natalie Portman''
 | attēls                  = Natalie Portman (48470988352) (cropped).jpg
 | komentārs               = Natālija Portmane 2019. gadā
 | citi vārdi              =
 | attēla izmērs           =
 | dz. vārds               = Natālija Heršlāga
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | nodarbošanās            = [[Aktieris|zktrise]]
 | darbības gadi           = 1992—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = Bendžamins Milpjē (2012-pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
 }}
'''Natālija Portmane''' ({{val|he|נטלי פורטמן}}; dzimusi '''Natālija Heršlāga''' {{dat|1981|6|9}} [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Izraēla|Izraēlā]]) ir Izraēlā dzimusi [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] aktrise. Aktrises karjeru uzsāka 1994. gada filmā "[[Leons (filma)|Leons]]". Vislabāk pazīstama ar lomu "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]]" filmu sērijā.<ref>"[http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman Natalie Portman] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070612120454/http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman |date={{dat|2007|06|12||bez}} }}" ''Inside the Actors Studio''. Bravo. 2004-11-21. No. 1101, season 11. {{en ikona}}</ref> Paralēli "Zvaigžņu karu" filmēšanai Natālija Portmane ieguva [[Bakalaurs (grāds)|bakalaura]] grādu [[Psiholoģija|psiholoģijā]] [[Hārvarda Universitāte|Hārvarda Universitātē]].<ref>Poole, Oliver (2002-04-23). "[http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/northamerica/usa/1392058/Star-Wars-actress-tells-of-her-own-battle-with-fame.html Star Wars actress tells of her own battle with fame]". The Daily Telegraph. Retrieved 2009-03-28. {{en ikona}}</ref> 2005. gadā viņa saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā labākā otrā plāna aktrise filmā "[[Tuvāk]]" (2004).

sentences:
'''Permas zeme''' jeb '''Lielā Perma''' ({{val-kv|Ыджыд Перым}}, {{val-ru|Пермь Великая}}) bija no [[Novgoroda]]s, vēlāk no [[Maskavija]]s atkarīga valsts [[Kama (upe)|Kamas upes]] baseinā [[Permas novads|Permas novadā]]. Tās ietekmē atradās arī Mazās Permas zemes [[Pečora (upe)|Pečoras]] un [[Vičegda]]s baseinā mūsdienu [[Komi Republika|Komi Republikā]] (''Пермь Вычегодская'').
Permas galvaspilsēta bija [[Čerdina]] (līdz 1472 un 1535—1613), [[Počka]] (1472—1535) un [[Soļikamska]] (1636—1708).<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.ural.ru/spec/ency/encyclopaedia-15-1567-perm-velikaya.html |title=Уральская Историческая Энциклопедия |access-date=|archive-date=2020-06-06 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200606233220/http://www.ural.ru/spec/ency/encyclopaedia-15-1567-perm-velikaya.html | }}</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Somalia|Somālija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Oksihidrohinons''' (1,2,4-trihidroksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences: '''Zemūdens peldlīdzeklis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Zemūdens peldlīdzeklis|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-06-22|language=lv}}</ref> ir kuģis, kas paredzēts darbībai zem ūdens, ko parasti atbalsta tuvumā esošs [[kuģis]], [[platforma]], krasta komanda vai dažreiz lielāka [[zemūdene]]. Šis termins bieži tiek lietots, lai nodalītu konkrēta veids zemūdens kuģus no zemūdenēm, kas, atšķirībā no zemūdens peldlīdzekļiem, ir pilnībā pašpietiekamas un spēj patstāvīgi ceļot,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://oceanexplorer.noaa.gov/edu/oceanage/04widder/transcript.html|title=Marine Biologist and Bioluminescence Specialist Edith A. Widder: Video Transcript: Ocean Exploration Careers: NOAA Office of Ocean Exploration and Research|last=US Department of Commerce|first=National Oceanic and Atmospheric Administration|website=oceanexplorer.noaa.gov|access-date=2023-06-22|language=EN-US}}</ref> ir aprīkotas ar savu barošanas un gaisa atjaunošanas sistēmu. Tomēr [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vārdu "zemūdene" var izmantot, lai aprakstītu kuģi, kas pēc definīcijas faktiski ir zemūdens peldlīdzeklis.

sentences:
{{infokaste+}}
[[Image:Slawomir Mrozek.JPG|thumb|Slavomirs Mrožeks (2006)]]
'''Slavomirs Mrožeks''' (''Sławomir Mrożek'', dzimis 1930. gada 29. jūnijā Boženčinas ciemā, [[Polija|Polijā]], miris 2013. gada 15. augustā Nicā, Itālijā) bija poļu rakstnieks. Nozīmīgs absurda drāmas pārstāvis.

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
[[Kategorija:Sporta slavas zāles]]
[[Kategorija:Hokejisti]]

sentences:
vēlā paleolīta periodā (pirms 20 0000 gadu), kad Ziemeļeiropu klāja ledājs un gar tā malu pletās tundra. Oranžā krāsā iezīmēta Solutras, bet rozā krāsā Gravetas paleolīta kultūra.]]
'''Paleolīts''' (no {{val|el|παλαιός}} — 'vecs', ''λίθος'' — 'akmens') jeb '''senais akmens laikmets''' bija [[aizvēsture]]s periods, kas ilga no aptuveni 3,3 miljoniem līdz 12 000 gadu atpakaļ, kura laikā [[hominīni|cilvēkveidīgās būtnes]] sāka izmantot pirmos akmens [[darbarīks|darbarīkus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/event/Paleolithic-Period|title=Paleolithic Period|first=|last=|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopædia Britannica]]|date=|accessdate=25 September 2022}}</ref> Paleolīts ilga līdz aptuveni 10 000. gadam p.m.ē., kad beidzās pēdējais [[ledus laikmets]] un attīstījās [[mezolīts|mezolītam]] raksturīgās kultūras. Jau paleolīta laikā cilvēki dažviet sāka nodarboties ar [[zemkopība|zemkopību]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalcaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Salzach
| attēls            = Salzburger Stadtansicht.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zlacaha pie Zalcburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kicbīelas Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Inna]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 227
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 251
| gada_notece       =
| baseins           = 6 829
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Āfrikas valodas]]
[[Kategorija:Zimbabve]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Siksts III
| vārds_orģ           =
| attēls              = Pope-Sixtus-III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|432|7|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|440|8|18|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|440|8|18}}
| mir_vieta           =
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Siksts III''' (miris {{dat|440|8|18}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] no 432. gada jūlija līdz nāvei 440. gadā un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]].

sentences:
'''11. janvāris''' ir 11. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 354 dienas (355 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Smaida]], [[Franciska]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briljanta policists
| attēls                   = Attēls:BlueStreakMovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''''Blue Streak'''''
| žanrs                    = Komēdija
| režisors                 = [[Less Meifīlds]]
| producents               = [[Daniels Melniks]], [[Elens Šapiro]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = 1999. gada 17. septembris
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluestreak.htm|title=Blue Streak (1999)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|2|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117 758 500}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0181316
}}
'''"Briljanta policists"''' ({{val|en|Blue Streak}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[komēdija]], kuras režisors ir [[Less Meifīlds]] un producenti ir [[Daniels Melniks]] un [[Elens Šapiro]]. Šis ir 1965. gada britu filmas ''[[The Big Job]]'' jauns ekranizējums. Galvenās lomas filmā atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]. Filmas uzņemšana norisinājās [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Filmas skaņu celiņš ASV tika sertificēts ar platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Klemāns Adērs
|     vārds_orig = ''Clément Ader''
|         attēls = Clement ader, 1891.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Mirē]], [[Augšgaronna]], [[Jūlija monarhija]]<br />({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Tulūza]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = izgudrotājs, inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences: {{Latvijas vidusskolas infokaste|nosaukums=Lazdiņas privātā pamatskola "Punktiņš"|vieta=[[Pulkveža Oskara Kalpaka iela]] 14,<br /> Jelgava, LV—3001|tips=pamatskola|dibin=1996|direktors=Linda Ozola|skoleni=|skolotāji=|mlapa=http://www.punktins.lv/}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Radde%27s_Warbler_-_Thailand_S4E1407_(18645038584)_(2).jpg
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus schwarzi
 |       suga_lv = Švarca ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus schwarzi
([[Gustav Radde|Radde]], 1863)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis NT small.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}} rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv = Psammolepji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Psammolepji''' (''Psammolepis'') (no sengr. ψαμμο - smiltis + λεπίς - zvīņas, zvīņu ādas zobi atgādina smilšu graudiņus) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[Psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi [[1845. gads|1845. gadā]] aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Psammolepis paradoxa]]'', kas tika aprakstīta gadu iepriekš, kā ''Psammosteus paradoxus''.

sentences: '''Bildinājums''' ir notikums, kurā viens cilvēks lūdz otra cilvēka roku ar nolūku apprecēties. Parasti to uztver kā [[rituāls|rituālu]], kurā tiek pasniegts saderināšanās [[gredzens]] un uzdots jautājums "Vai tu mani precēsi?".

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rihards Skudrītis
|Attēls =
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds = Rihards Skudrītis
|Dzimis = 1973. gada 2. decembrī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = [[ģitāra]], [[kokles]], [[ģīga]], taustiņinstrumenti
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<br />[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = ?—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Romantika'' (prāmis)}}
{{novecojis}}
{{Kuģis
|vārds = ''Romantika''
|attēls =  Romantika_Helsinki.jpg|300px
|attēla paraksts = ''Romantika'' Helsinkos 2006. gadā.
|kuģa tips = kruīza [[prāmis]]
|līnija = [[Rīga]]—[[Stokholma]]
|īpašnieks = ''[[Tallink]]''
|pieraksta osta = 2002—2009: [[Tallinna]], {{EST}}
 2009—2015: [[Rīga]], {{LAT}}
 2015—2016.: Tallina, {{EST}}
2016—2022: [[Rīga]], {{LAT}}
2022—''pašlaik'': [[Ēmshāvena]], {{NLD}}
|mezgli = 22
|tonnāža = 39,864 bruto reģistra tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 2002. gads
|garums = 193,80 m
|platums = 29 m
|iegrime = 6,50 m
|pasažieri = 2500 cilvēki
|gultas vietas = 2172
|kajītes = 727
|līnijmetri = 1000 m
}}

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Negotiator''
| operators =
| attēls = The Negotiator poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Deivids Hobermens]]
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * [[Džeimss Demonako]]
* [[Kevins Fokss]]
| aktieri = * [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Rons Rifkins]]
* [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Negotiator''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Mandeville Films''
* ''New Regency''
* ''Taurus Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|7|29}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88 miljoni}}<ref name="SLA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://slate.com/culture/2005/08/hollywood-s-profits-demystified.html|title=Hollywood’s Profits, Demystified |publisher=The Slate |accessdate= {{dat|2024|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Negotiator''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kevins Speisijs]], [[Deivids Morss]], [[Rons Rifkins]], [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Džekfrūts
|           attēls = Artocarpus heterophyllus fruits at tree.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Moraceae
|        dzimta_lv = Zīdkoku dzimta
|            ģints = Artocarpus
|         ģints_lv = Maizeskoki
|             suga = A. heterophyllus
|          suga_lv = Džekfrūts
|         binomial = Artocarpus heterophyllus
|         sinonīmi =
* ''Artocarpus brasililenis''
* ''Artocarpus heterophylla''
* ''Artocarpus maxixma''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidāzija]] un [[Dienvidaustrumāzija]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''2. janvāris''' ir gada 2. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 363 dienas (364 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Church_of_Our_Lady_Queen_of_Peace_in_Naujoji_Vilnia_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.6848
| longd                 = 25.4123
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1938. gads
| year_completed        = 2002. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q15712003"
}
</mapframe>
'''Naujoji Vilņas Jaunavas Marijas Miera Karalienes katoļu baznīca''' ({{val|lt|Naujosios Vilnios Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia}}) ir 21. gadsimta sākumā uzcelts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s austrumos, [[Naujoji Vilņa]]s rajonā. Dievkalpojumi lietuviski un poliski.

sentences:
'''Lauva''' var būt:
* [[lauva]] — kaķu dzimtas plēsēju suga;
* zvaigznāji: [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]] un [[Mazais Lauva]];
* [[Lauva (zodiaka zīme)]];
* basketbola klubs "[[BK Liepājas lauvas]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kas nomoka Gilbertu Greipu
| attēls                   = What's Eating Gilbert Grape poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What's Eating Gilbert Grape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Bertils Olsons]]
* [[Deivids Matalons]]
* [[Meirs Tepers]]
| scenārija autors         = [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džuljete Lūisa]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džons Reilijs]]
| mūzika                   =
* [[Alans Pārkers]]
* [[Bjerns Isfēlts]]
Alan Parker
Björn Isfält
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Matalon Teper Ohlsson]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|12|17}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/whats-eating-gilbert-grape-1993|title=What's Eating Gilbert Grape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gilbertgrape.htm|title=What's Eating Gilbert Grape (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kas nomoka Gilbertu Greipu"''' ({{val|en|What's Eating Gilbert Grape}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džuljete Lūisa]], [[Džonijs Deps]], [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|17||bez}}.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alabandīts
|attēls=2461M-alabandite1.jpg
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.15-30
|ķīm_formula=Mn2+S
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzelzs krāsā, brūns, pelēks, zaļš
|svītra=Tumšzaļa, brūna
|habituss=Mazi graudiņi, vidēji līdz labi izteikti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba trīs plaknēs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5-4
|spīdums=Pusmetālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,99
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Malahīts
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=05.BA.10
|ķīm_formula=Cu2CO3(OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Spilgta smaragdzaļa krāsa ar savdabīgām joslām
|svītra=Gaiši zaļa
|habituss=Blīvi sīkgraudaini sakopojumi, notecējumi vai stalaktīti, dažkārt kopā ar citiem minerāliem, piemēram, azurītu
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 3,5-4
|spīdums=Stiklveidīgs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.655 nβ = 1.875 nγ = 1.909
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Malahīts''' ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš [[minerāls]], kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.

sentences:
{{eksperts|1=Vikipēdijā angļu valodā par [[:en:side-effect|side-effect]] un [[:en:adverse effect|adverse effect]] ir divi dažādi raksti (skatīt [https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=blakuspar%C4%81d%C4%ABba&cid=657118&&g=2 Letoniku]), tātad terminoloģijā ir zināmas nianses, kas
būtu jānošķir un jāuzver.}}
'''Blakusparādība''' vai '''blakusefekts''' ir [[zāles|medikamentu]] vai citu [[Bioloģiski aktīvas vielas|bioloģiski aktīvu vielu]] izraisīta iedarbība, kas nav šīs vielas paredzētā iedarbība. Lai gan ar šo terminu parasti tiek raksturota negatīva iedarbība, blakusparādības var būt arī pozitīvas (terapeitiskas). Tās var būt atšķirīga biežuma (no ļoti biežām, kas izpaužas vairāk kā 1'''⁄'''10 gadījumu, līdz ļoti retām, kas izpaužas mazāk kā 1'''⁄'''10000 gadījumu). Dažādiem cilvēkiem un to grupām vienu un to pašu vielu blakusparādības un to biežums var atšķirties, kas rada sarežģījumus medikamentu izstrādē.

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0A2343|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1997, 1998, 2015)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=8|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Netanjels Hakets|bg_color=#FC4C02|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Denver Broncos|logo=Denver Broncos logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Denveras "''Broncos''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Džordžs Peitons|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Empower Field at Mile High''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 125|krāsas=Oranža, tumši zila, balta<br />{{color box|#FC4C02}} {{color box|#0A2343}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pets Boulens|prezidents=|divīzijas tituli=15}}'''Denveras "Broncos"''' ({{Val|en|Denver Broncos}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā. "Broncos" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Empower Field at Mile High'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
izmantoja [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukuma]] laikā [[Ukraina|Ukrainā]]]]
'''Informācijas karš (IK)''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''information warfare'') ir koncepcija, kas ietver [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas]] un [[Saskarsme|komunikāciju]] [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmantošanu, lai iegūtu konkurences priekšrocības pār pretinieku.  IK ir [[Psiholoģiskā manipulācija|manipulēšana]] ar [[Informācija|informāciju]], kurai uzticas mērķis, lai tas pieņemtu lēmumus pretēji savām interesēm.

sentences:
]]
'''Digitālā māksla''' ir radoša darbība, kuras pamatā ir digitālo tehnoloģiju izmantošana un kuras rezultāts ir digitālā jaunrade. Tas ietver zīmējumus, kas pilnībā izveidoti datorā vai citā digitālā ierīcē, vai zīmējumus, kas vispirms ir zīmēti ar roku un skenēti datorā, lai pēc tam tos pilnveidotu, izmantojot grafiskā dizaina programmas, piemēram, [[Adobe Illustrator]] vai [[Adobe Photoshop|Photoshop]]. Digitālā māksla ietver arī animāciju, [[3D datorgrafika|3D]] efektus un virtuālo realitāti.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Soltāns
|     vārds_orig = ''Stanisław Sołtan''
|         attēls = Stanisłaŭ Sołtan. Станіслаў Солтан (1788-92).jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Berdičiva]], [[Braclavas vaivadija]]
(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Staņislavs Soltāns, Helēna Rēmere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Radvili|Franciska Teofīla Radvila]], Konstance Tapļicka
|          bērni = [[Vladislavs Hieronīms Soltāns]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Rotten Tomatoes''
| logo_attēls          = Rotten Tomatoes logo.svg
| lapas_attēls         =
| veids                = filmu un televīzijas apskatu apkopotājs un lietotāju kopiena
| valsts               = {{ASV}}
| īpašnieks            = ''[[Warner Bros. Discovery]]'' (25%)<br />''[[NBCUniversal]]'' (75%)
| darbību_uzsāka       = 1998. gada 12. augustā
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = jā
| reģistrācija         = neobligāti
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://www.rottentomatoes.com/}}
}}
'''''Rotten Tomatoes''''' (no [[angļu valoda]]s — 'sapuvušie tomāti') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinofilma|kinofilmu]] un [[televīzija]]s raidījumu recenziju apkopošanas [[tīmekļa vietne]]. Uzņēmumu 1998. gada augustā uzsāka trīs [[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)|Kalifornijas Universitātes]] bakalaura studenti. Kopš 2010. gada janvāra ''Rotten Tomatoes'' pieder uzņēmumam ''Flixster'', kuru savukārt 2011. gadā iegādājās ''[[Warner Bros.]]''

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Kapsētas infokaste
| name        = Glasnevinas kapsēta
| native_name = ''Glasnevin Cemetery/Reilig Ghlas Naíon''
| image       = Historic_Ireland_-_Glasnevin_Cemetery_Is_a_Hidden_Gem_And_Well_Worth_a_Visit_(5544825503).jpg
| imagesize   =
| caption     = Maikla Kollinsa kaps pie infocentra
| map_type    = Īrija
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1832
| country     =
| location    = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| coordinates =
| latd  = 53.372222 | latNS  = N
| longd = 6.277778 | longEW = W
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 50 ha
| interments  = 1,5 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639644/glasnevin-cemetery 639644]
| political   =
}}

sentences: '''Kantāte''' ir apjomīgs [[Liroepika|liroepiska]] vai svinīga rakstura vokāli instrumentāls [[skaņdarbs]] vienam vai vairākiem solistiem, [[Koris|korim]] un [[Orķestris|orķestrim]]. Parasti sastāv no orķestra ievada, [[Ārija|ārijām]], [[Rečitatīvs|rečitatīviem]], kora dziedājumiem. Pēc struktūras tuva [[oratorija]]i, taču atšķiras no tās ar mazāku apjomu, satura viendabību, mazāk izvērstu sižetu.

sentences: {{Commons category|Buildings in the State of Palestine|Celtnes un būves Portugālē}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Bose
|     vārds_orig = ''Heinrich Bosse''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Ēvele (apdzīvota vieta)|Ēvele]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[LSPR]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Strūves ģeodēziskais loks
| image       = Hammerfest Meridianstein.jpg
| caption     = Piemineklis Strūves ģeodēziskā loka galējā Z punktā [[Hammerfesta|Hammerfestā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]].
| Country     = [[Igaunija]], [[Baltkrievija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Somija]], [[Norvēģija]], [[Moldova]], [[Krievija]], [[Zviedrija]], [[Ukraina]]
| Location    =
| Type        =
| Criteria    = ii, iii, vi
| ID          = 1187
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 2005
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Struve Geodetic Arc-zoom-lv.svg
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_d = 59| lat_m = 3| lat_s = 28| lat_NS = N
| long_d = 26| long_m = 20| long_s = 16| long_EW =E
}}
'''Strūves ģeodēziskais loks''' ir [[triangulācija]]s uzmērīšanas ķēde. Strūves ģeodēziskais loks ir iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv =
| suga = Schizosteus striatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus striatus <small>(Gross, 1933)</small>
}}
'''''Schizosteus striatus''''' ir [[Piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi kā ''Psammloepis striata'' aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā. [[Dmitrijs Obručevs]] 1940. gadā, izveidojot jaunu ģinti ''Schizosteus'', sugu iekļāva [[šizosteji|šizosteju]] ģintī. ''Sch. striatus'' [[holotips]] ir branhialās plātnes priekšējās daļas fragments, kas tika atrasts Gorodenkas upītes ([[Narva (upe)|Narvas]] pieteka) atsegumā, [[Igaunija|Igaunijā]] ([[vidusdevons]], [[narvas svīta]]). Nosaukums ''Schizosteus striatus'' nozīmē (''striatus'' — strīpains) strīpainais šizostejs. Suga ir sastopama Igaunijā pie Narvas [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]] un [[Ļemovža]]s upju rajonā, un pie [[Gatčina]]s, [[vidusdevons|vidusdevona]] narvas svītā un [[arukilas svīta]]s apakšdaļā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Monas Lizas smaids
| operators =
| attēls = Monalisasmile.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maiks Ņūels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dominiks Vests]]
* [[Džuljeta Stīvensone]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mona Lisa Smile''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Red Om Films Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|12|19}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|141,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl409306625/|title=Mona Lisa Smile |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Monas Lizas smaids"''' ({{Val|en|Mona Lisa Smile}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Kirstena Dansta]], [[Džūlija Stailsa]], [[Megija Jillenhola]], [[Dominiks Vests]], [[Džuljeta Stīvensone]] un [[Mārša Geja Hārdena]].

sentences: '''FIFO''' ([[akronīms]] no ''first in, first out'' — 'pirmais iekšā, pirmais ārā') [[Datorika|datorikā]] un [[Rindu teorija|rindu teorijā]] apzīmē datu organizācijas un manipulācijas metodi, kurā pirmais ievietotais ieraksts tiek apstrādāts kā pirmais. Metodes galvenais lietojums ir [[Rinda (datu struktūra)|rindas]] datu struktūrā.

sentences: '''Glotāls slēdzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] to apzīmē ar simbolu {{IPA|[ʔ]}}.

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''International Sport and Leisure (ISL)''''' bija [[Šveice]]s [[sports|sporta]] [[mārketings|mārketinga]] kompānija, kas bija cieši saistīta ar [[FIFA]].<ref name="blatter-bribes">{{Cite news |date=18 October 2011|url=http://news.bbc.co.uk/sport1/hi/football/15357180.stm|title=Fifa president Sepp Blatter set for U-turn over bribes investigation|work=[[BBC News Online]]}}</ref>
ISL sabruka 2001. gadā ar parādiem 153 miljonu latu apmērā.<ref name="bribe-shadow">{{Cite news |date=13 March 2008|url=http://www.telegraph.co.uk/sport/columnists/davidbond/2294323/The-66m-bribe-shadow-hanging-over-Fifa.html|title=The £66m 'bribe' shadow hanging over Fifa|work=[[The Daily Telegraph]]}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name            = Izmajila
|official_name   = ''Ізмаїл''
|settlement_type = pilsēta
|image_skyline   = Кафедральний собор Покрова Пресвятої Богородиці і придільна церква Св. Миколая.jpg
|image_caption   = Pokrova katedrāle Izmajilā
|image_flag      = Izmail flag.svg
|shield_size     = 75px
|image_shield    =Izmayil COA 1996.png
|image_map =
|mapsize =
|map_caption =
 | pushpin_map              = Ukraina#Odesas apgabals
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 45| latm  = 21| lats  = 4| latNS  = N
 | longd = 28| longm = 50| longs = 47| longEW = E
|subdivision_type = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name = {{UKR}}
|subdivision_type1 = [[Ukrainas apgabali|Apgabals]]
|subdivision_name1 = [[Odesas apgabals]]
|subdivision_type2 = Rajons
|subdivision_name2 = [[Izmajilas rajons]]
|established_title = Pirmoreiz minēta
|established_date = 12. gadsimts
|established_title1 = Pilsēta
|established_date1 = 1830. gads
|leader_title =
|leader_name =
|area_magnitude =
|area_total_km2 = 53
|area_land_km2 =
|area_water_km2 =
|population_as_of = 2021
|population_note =
|population_total = 70731
|population_footnotes=
|population_metro =
|population_density_km2 = auto
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 68600—68663
|area_code = +380-4841
| elevation_m    = 28
|blank_info      =
|blank1_info     =
|website         = {{URL|http://www.izmail.odessa.gov.ua}}
|footnotes       =
}}
'''Izmajila''' ({{val|uk|Ізмаїл}}) ir pilsēta [[Ukraina]]s dienvidrietumos, [[Odesas apgabals|Odesas apgabalā]]. Izvietojusies [[Donavas delta]]s [[Kilijas atteka]]s kreisajā krastā, [[Izmajilas rajons|Izmajilas rajona]] administratīvais centrs. Pilsētā ir lielākā Ukrainas osta pie Donavas upes, tā ir nozīmīgs [[pārtikas rūpniecība]]s centrs un populārs reģiona tūrisma galamērķis. Šeit atrodas arī Ukrainas jūras spēku bāze un upē patrulē krasta apsardzes vienības. Netālu atrodas [[Pasaules Dabas Fonds|Pasaules Dabas Fonda]] Izmajila salu reģionālais ainavu parks.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ishtar''
| operators =
| attēls = Ishtar poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors = [[Eleina Meja]]
| producents = [[Vorens Bītijs]]
| scenārijs = Eleina Meja
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* Vorens Bītijs
* [[Izabella Adžanī]]
* [[Čārlzs Grodins]]
* [[Džeks Vestons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ishtar''
| studija = ''Delphi V Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|5|15}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|51 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1264223745/weekend/|title=Ishtar |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ishtar''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu [[kinokomēdija]], kuras režisore un scenārija autore ir [[Eleina Meja]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Vorens Bītijs]], [[Izabella Adžanī]], [[Čārlzs Grodins]] un [[Džeks Vestons]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Svetlana Gerasimenko
| vārds_orig = ''Світлана Герасименко''
| attēls = Svetlana Gerasimenko Portrait.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1945
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =23
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Barišivka|td=Ukraina}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USSR}}→{{karogs|Tadžikistāna}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Tadžikistānas Astrofizikas institūts]]
| alma_mater =[[Tarasa Ševčenko Kijivas nacionālā universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| dzimums = S
| piezīmes =
}}
'''Svetlana Ivanovna Gerasimenko''' ({{val|ru|Светла́на Ива́новна Герасиме́нко}}; {{val|uk|Світлана Іванівна Герасименко}}; dzimusi {{dat|1945|2|23}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Tadžikistāna]]s [[Astronoms|astronome]]. Pazīstama kā [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklājēja.

sentences: {{Commonscat|Philosophers by century|Filozofi pēc gadsimta}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 kapsulas, [[stomatoloģija|zobārstniecībā]] tiek izmantotas kā pretinfekcijas un antiseptiskais līdzeklis [[mutes dobums|mutes dobuma]] vietējai ārstēšanai]]
'''Antibiotikas''' ({{val|grc|ἀντι-}}, ''anti-'' — ‘pret’, {{gree|βιωτικός}}, ''biōtikós'' — ‘saistībā ar dzīvību’) ir [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] vai to [[maisījums|maisījumu]] grupa, kas nogalina [[baktērijas]] un citus [[mikroorganisms|mikroorganismus]] vai kavē to [[vairošanās|vairošanos]]. Antibiotikas pieder plašākai [[antibakteriālie preparāti|antibakteriālo preparātu]] grupai un tiek lietotas, lai ārstētu [[infekcija]]s un [[infekcijas slimība|to slimības]], ko radījuši [[mikroorganisms|mikroorganismi]], ieskaitot [[sēnītes]] un [[vienšūņi|vienšūņus]]. Nepamatoti lietojot antibiotikas, organisms zaudē savas aizsargspējas, tiek traucēta [[imūnsistēma]]s darbība.<ref name="veselības projekts">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.veselibasprojekti.lv/antibiotikas | title= Antibiotikas | publisher= Veselības projekti Latvijai | accessdate= 2019. gada 10. jūlijā | archive-date= {{dat|2019|07|10||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20190710123057/http://www.veselibasprojekti.lv/antibiotikas }}</ref> Antibiotikas neārstē [[vīruss|vīrusu]] izraistītās slimības.<ref name="veselības projekts"/>

sentences: '''Putekļi''' ir sīkas, cietas [[minerāls|minerālu]] vai organiskas izcelsmes materiālu daļiņas. Putekļu daļiņu izmēri var būt no [[mikrons|mikrona]] daļām līdz 0,1 [[milimetrs|mm]]; tie atkarībā no izmēriem spēj ilgāku vai īsāku laiku noturēties gaisā. Gaisā esoši putekļi uzskatāmi par [[aerosols|aerosola]] paveidu, kur dispersijas vide ir [[gaiss]], bet dispersā fāze — cietās daļiņas. Stabilus aerosolus ar sevišķi sīkām daļiņām sauc par [[dūmi]]em. Atšķirībā no putekļiem, dūmu daļiņas var atrasties gaisā ļoti ilgi.

sentences:
{{noformējums+}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Inga Pizāne
| attēls = Inga Pizāne.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1986
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Krāslava]], [[Latvijas PSR]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[2003]]—pašlaik
| žanri = dzeja, proza
| apbalvojumi = [[Ojāra Vācieša prēmija]] 2020
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džonijs Kešs
| Attēls = JohnnyCash1969.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dž. Kešs 1969. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1932|2|26}}
| Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Ārkanzasa|Kingslena}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2003|9|12|1932|9|26}}
| Vieta_mr = {{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}
| Vieta =
| Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[rokenrols]], [[folkmūzika|folks]], [[gospelis]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, aktieris
| Instrumenti = Vokāls, ģitāra
| Gadi = 1955—2003
|Izdevējkompānija = [[Sun Records|Sun]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Mercury Records|Mercury]], [[American Recordings|American]], House of Cash, [[Legacy Recordings]]
| Darbojies_arī = [[The Tennessee Three]], [[The Highwaymen]], [[June Carter Cash]], [[The Statler Brothers]], [[The Carter Family]], [[The Oak Ridge Boys]], [[Area Code 615]]
| Mlapa = [http://www.johnnycash.com/ JohnnyCash.com]
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Džons R. "Džonijs" Kešs'''<ref name="Store" /> ({{val|en|John R. "Johnny" Cash}}; dzimis {{dat|1932|2|26}} [[Kingslena|Kingslenā]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|2003|9|12}} [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī|Tenesī štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="tvnetlv" /> bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis<ref name="lastfm" /> un aktieris.<ref name = "lastfm"/> Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem 20. gadsimta mūziķiem.<ref name="Register-Guard" /> Lai arī viņš pārsvarā bija [[kantrimūzika|kantri mūziķis]], vairākas viņa dziesmas ir roka balādes. Savas karjeras otrajā pusē viņš iedziedāja vairāku mākslinieku, tai skaitā [[industriālais roks|industriālā roka]] grupas [[Nine Inch Nails]]<ref name="D'Angelo" /><ref name="Dowling" /> un [[sintpops|sintpopa]] grupas [[Depeche Mode]],<ref name="Jackowiak" /><ref name="Burger" /> dziesmu kaverversijas. Viņa pazīstamākās dziesmas ir "[[I Walk the Line]]", "[[Folsom Prison Blues]]", "[[Ring of Fire]]", "[[Get Rhythm]]" un "[[Man in Black]]". Ir izdevis 55 studijas albumus un 154 singlus.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Aleksandrs Ribaks
|          Attēls = Alexander Rybak 2018.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Aleksandrs Ribaks [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2018. gada Eirovīzijas]] preses konferencē.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = [[Baltkrievu valoda|Baltkrievu]]: Аляксандр Рыбак
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|13}}
|        Vieta_dz = [[Minska]], Baltkrievijas PSR, [[Padomju Savienība|PSRS]]
|     Instrumenti = [[balss]], [[vijole]], [[klavieres]]
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
[[Folkmūzika|Folks]]
[[Klasiskā mūzika|Klasiskā]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]], [[vijolnieks]], [[komponists]], [[pianists]]
|            Gadi = [[1991]] - ''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Frikar]]
|           Mlapa = [http://www.alexanderrybak.com/ alexanderrybak.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Ježijs Hilzens
|     vārds_orig = ''Józef Jerzy Hylzen''
|         attēls = Portret Józefa Jerzego Hilzena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta Valsts]]<br />({{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedriskais darbinieks, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|هه‌رێمی کوردستان}} (''Herêmî Kurdistan'')
{{ara|إقليم كردستان}} (''Iqlīm Kurdistān'')
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kurdistānas reģions
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Kurdistan.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Kurdistan Regional Government.svg
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Iraqi Kurdistan in Iraq (de-facto and disputed hatched).svg
|             kartes_paraksts = Irākas Kurdistānas oficiālā teritorija (tumši sarkanā), reģionālās valdības kontrolētās strīdus teritorijas (gaišāk sarkanā krāsā) un Irākas valdības kontrolētās strīdus teritorijas (svītrotas)
|               galvaspilsēta = [[Erbīla]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[kurdu valoda]]
[[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas = kurdi, asīrieši, arābi, turkmēņi, čaldīni
|        etniskās_grupas_gads = 2004
|              valsts_iekārta = Parlamentārs autonoms reģions
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = Nečirvans Barzani
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = Masrurs Barzani
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = ''[[De facto]]'' autonomija
|          neatkarības_datums = 1991. gada oktobrī
|       neatkarības_notikums2 = Reģiona valdība izveidota
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1992|7|4||bez}}
|                 platība_km2 = 78736
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020<ref>https://krso.gov.krd/en/statistics/population</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 6171083
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Irākas dinārs]]
|                valūtas_kods = IQD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.krd]]
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Kurdistānas reģions''' ({{val|ku|هه‌رێمی کوردستان}}, ''Herêmî Kurdistan''; {{val|ar|إقليم كردستان}}, ''Iqlīm Kurdistān'') ir reģions [[Irāka]]s ziemeļos un vienīgais valsts autonomais reģions. Lai atšķirtu no citām [[Kurdistāna]]s teritorijām, šo reģionu paši [[kurdi]] mēdz dēvēt par '''Dienvidkurdistānu'''.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Džoijs Tribiāni
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Aktieris
| title =
| portrayer = [[Mets Leblāns]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
Kevins S. Braits
|religion = Katolis
}}

sentences:
'''Ūdensaugi''' ir ūdenī dzīvojošo [[augi|augu]] un tiem vizuāli līdzīgo organismu apkopojošs nosaukums. Šis nosaukums nav zinātnisks [[taksons]], taču tiek plaši lietots ērtības labad, lai apzīmētu ūdens vides [[Flora|floru]].
 ''Nymphaea alba'']]
 ''Nelumbo nucifera'' pumpurs]]
 jeb "jūras salāts" ''Ulva lactuca'']]

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica prostrata<small> L.</small>|attēls=Veronica prostrata subsp. scheereri (habitus).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica prostrata|suga_lv=Skrajā veronika|kategorijas=nē}}'''Skrajā veronika''' (''Veronica prostrata'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]], [[Dienvideiropa|dienvidu]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kā arī [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu augu sugu — nelielas grupas ir sastopamas sausās ceļmalās, [[Atmata|atmatās]] un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-prostrata-l/|title=skrajā veronika - Veronica prostrata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-27}}</ref>

sentences: '''Laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val|en|timestamp}})<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref> ir simbolu virkne vai kodēta informācija, pēc kā var identificēt, kad ir noticis kāds notikums, parasti datums un laiks, taču var būt norādīts arī sīkākās vienībās, sekunžu daļās. Termins nāk no laikiem, kad uz papīra ienākošajiem dokumentiem uzspieda zīmogu ar šodienas datumu, lai varētu vēlāk zināt, kad dokuments ticis saņemts. [[Pasts|Pastā]], kur uzspiež tikai datumu, to sauc par '''kalendāra zīmogu'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/193574-pasta-likums#p-465973|title=Pasta likums, 41. pants.}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 19.86
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Coat of arms of Schiedam.svg
| image_skyline = Stadhuis Schiedam.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 55
| lats = 00
| latd = 51
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 24
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.schiedam.nl/}}
| established_date = [[1275]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 77999
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| native_name = ''Schiedam''
| name = Shīdama
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Schiedam.svg
}}'''Shīdama''' ({{Val|nl|Schiedam}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 77 999 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas augstākās [[vējdzirnavas]] pasaulē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences: '''Sintoisms''' ({{val|ja|神道}}, ''shintō'' — ‘garu ceļš’) ir [[japāņi|japāņu]] tradicionālā [[tautas reliģija]], kuras pamatā ir [[kami]] ([[dievība|svēto garu]]) pielūgšana. Kami iemiesojas dažādās [[dabas parādība|dabas parādībās]], piemēram, vējā, lietū, kalnā, kokā, upē un citur. Sintoismam nav raksturīgi [[reliģiski teksti]]; izpratne par sintoismu nākamajām paaudzēm tiek nodota mutvārdu ceļā. “[[Kodžiki]]” un “[[Ņihonšoki]]” ir vēsturiski un mitoloģiski krājumi, lai gan atsevišķi sintoisma novirzieni, it īpaši pēdējo laiku vēsturē, tos uzskata par [[svētie raksti|svētajiem rakstiem]].<ref>{{grāmatas atsauce | author= Rabbi Marc Gellman u. Monsignor Thomas Hartman | title= Religionen der Welt für Dummies | publisher= 2., aktualisierte Auflage, Wiley-VCH, Weinheim, Sonderausgabe | year= 2016 | isbn= 978-3-527-69736-6 | section= Teil V, Kapitel 13: ''Texte des Shintoismus.''}}</ref>

sentences:
{{apvienot|mantiskā nevienlīdzība}}
. Džini vērtības ir no 0 (pilnīga vienlīdzība — visiem vienādi ienākumi) līdz 1 (pilnīga nevienlīdzība — vienam cilvēkam tiek visi ienākumi) ]]
'''Ienākumu nevienlīdzība''' ir atšķirība regulāro ienākumu apjomā cilvēkiem kādā grupā vai valstī. Visizplatītākā mērvienība ienākumu nevienlīdzības izmērīšanai ir [[Džini koeficients]]. Lai gan neliela nevienlīdzība ir nepieciešama, lai stimulētu [[Ekonomikas izaugsme|izaugsmi]] un [[produktivitāte|ražīgumu]], pārāk augsta nevienlīdzība tiek uzskatīta par [[ekonomika|ekonomisku]] un [[sociālās zinātnes|sociālu]] problēmu, kas pasliktina ekonomisko stāvokli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf|title=Inequality does cause underdevelopment: Insights from a new instrument {{en ikona}}|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|author=Viljams Īsterlijs (William Easterly), [[Ņujorkas Universitāte]]|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304023508/http://www.biu.ac.il/soc/ec/students/teach/509/data/EasterlyJDE2007.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://diposit.ub.edu/dspace/bitstream/2445/33140/1/617293.pdf|title=Unemployment and long-run economic growth: The role of income inequality and urbanisation {{en ikona}}|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|author=Davids Kasteljs-Kintana (David Castells-Quintana), [[Barselonas Universitāte]] }}</ref> Cilvēki arī jūtas laimīgāki, ja dzīvo vienlīdzīgākā sabiedrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dash.harvard.edu/bitstream/handle/1/4553007/alesinassrn_inequalityhappiness_PDFA.20150908.pdf?sequence=4|title=Inequality and Happiness: Are Europeans and Americans Different? {{en ikona}}|publisher=[[Hārvarda Universitāte]]|accessdate={{dat|2016|7|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170815212700/https://dash.harvard.edu/bitstream/handle/1/4553007/alesinassrn_inequalityhappiness_PDFA.20150908.pdf?sequence=4|archivedate={{dat|2017|08|15||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =HumpbackWhaleBreaching.jpg
| att_nosaukums =[[Kuprvalis]] (''Megaptera novaeangliae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| sīkkārta =Mysticeti
| sīkkārta_lv=Plātņvaļi
| dzimta = Balaenopteridae
| dzimta_lv = Joslvaļu dzimta
| binomial=Balaenopteridae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1864)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Joslvaļu dzimta''' (''Balaenopteridae'') ir lielākā no [[Plātņvaļi|plātņvaļu]] (''Mysticeti'') dzimtām, kas apvieno 8 mūsdienās dzīvojošas vaļu sugas un kas tiek iedalītas 2 ģintīs. Šīs grupas vaļi ir lielākie [[zīdītāji]] pasaulē. Pat dzimtas vismazākās sugas — [[mazais joslvalis|mazā joslvaļa]] (''Balaenoptera acutorostrata'') svars sasniedz 9 [[tonna]]s,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nmfs.noaa.gov/pr/species/mammals/cetaceans/minkewhale.htm |title=Minke Whale (Balaenoptera acutorostrata) |access-date={{dat|2016|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161003234834/http://www.nmfs.noaa.gov/pr/species/mammals/cetaceans/minkewhale.htm |archivedate={{dat|2016|10|03||bez}} }}</ref> bet lielākais ir [[zilais valis]] (''Balaenoptera musculus''), kura svars var sasniegt 200 tonnas.<ref>[http://hypertextbook.com/facts/2003/MichaelShmukler.shtml Mass of a Whale]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propiolskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H2O2
|molmasa=70,05
|blīvums=1132,5
|kušanas temperatūra=9 °C
|viršanas temperatūra=144 °C (sadalās)
83 °C pie 50 mmHg
}}
'''Propiolskābe''' (2-propīnskābe, propargilskābe, acetilēnmonokarbonskābe, CH≡C-COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti (tā ir vienkāršākā no šādām karbonskābēm). Propiolskābe ir bezkrāsains šķidrums ar [[etiķskābe]]i līdzīgu aromātu. Tā šķīst ūdenī.

sentences: '''A. Šaņavska Maskavas Tautas universitāte''' ({{val-ru|Московский городской народный университет имени А. Л. Шанявского}}) bija [[Maskava]]s pilsētas augstākās izglītības iestāde, kas darbojās no 1908. līdz 1920. gadam. To izveidoja pēc poļu izcelsmes Tālo Austrumu zelta raktuvju īpašnieka generāļa Alfonsa Šaņavska (1837—1905) sieva saskaņā ar viņa novēlējuma nosacījumiem. 1912. gadā uzcēla jaunu universitātes ēku (arhitekts Ilarions Ivanovs-Šics).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences:
'', [[Klods Monē]] (1864).]]
'''Gaļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] (parasti siltasiņu) [[muskuļaudi]] un [[taukaudi]], ko izmanto [[pārtika|pārtikā]]. Uzturā visvairāk lieto [[liellopi|liellopu]], [[cūkas|cūku]], [[aita|aitu]], [[mājputni|mājputnu]], kā arī [[medījums|medījumu]] gaļu. Gaļas sastāvā var būt [[saistaudi]] un tā var saturēt [[kauli|kaulus]]. Pie gaļas mēdz pieskaitīt arī uzturā lietojamos dzīvnieku iekšējos orgānus ([[aknas]], [[nieres]], [[smadzenes]], [[sirds|sirdi]], [[plaušas]], [[mēle|mēli]]), kā arī [[asinis]].

sentences: '''Labiovelārs berzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. [[IPA]] šo skaņu apzīmē ar simbolu {{IPA|[w]}}. Šis ir viens no '''puspatskaņiem'''.<ref>{{cite web |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |title=puspatskanis |quote=Definīcija: Vokalizācijas rezultātā radies nezilbisks patskanis. Latviešu valodā, vokalizējoties līdzskaņiem . un ., var rasties puspatskaņi [i] un [u], piemēram, klājs [klis], govs [guous]. |accessdate=2013. gada 25. novembris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029064257/http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |archivedate=2015. gada 29. Oktobris }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mākslīga šūna''' ir no mākslīgām sastāvdaļām izveidota [[šūna]]. Pirmās mākslīgās šūnas tika izgatavotas, izmantojot [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS) pamatsastāvā esošos ķīmiskos savienojumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Treniņa diena
| attēls                   = Training Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Training Day''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Antuāns Fukuā]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefrijs Silvers]]
| scenārija autors         = [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Klifs Kērtiss]]
* ''[[Dr. Dre]]''
* ''[[Snoop Dogg]]''
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2001|10|5|ASV}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Training Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainingday.htm|title=Training Day (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Treniņa diena"''' ({{val|en|Training Day}}) ir 2001. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Antuāns Fukuā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Ītans Hoks]], [[Eva Mendesa]], [[Skots Glenns]], [[Klifs Kērtiss]], ''[[Dr. Dre]]'' un ''[[Snoop Dogg]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|2||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|debess ķermeņa trajektoriju kosmiskajā telpā|Orbīta (nozīmju atdalīšana)|Orbīta}}
'''Orbīta''' ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] [[trajektorija]] [[kosmiskā telpa|kosmiskajā telpā]]. Galvenie orbītas raksturlielumi ir [[lielā pusass]] (eliptiskai orbītai) un [[orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāte]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = X-cilvēki
 | oriģinālnos = ''X-Men''
 |      attēls = X-MenfilmPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Braiens Singers]]
 |  producents =
* [[Lorēna Šulere Donere]]
* [[Ralfs Vinters]]
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Halle Berija]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Brūss Deivisons]]
 |      mūzika = [[Maikls Keimens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Marvel Entertainment Group]]''
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2000|7|14}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|296,3 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[X-cilvēki 2]]
 |        imdb =
}}
'''"X-cilvēki"''' ({{val|en|X-Men}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma. Filmas režisors ir [[Braiens Singers]]. Galvenās lomas spēlē [[Patriks Stjuarts]], [[Hjū Džekmens]], [[Ians Makellens]], [[Halle Berija]], [[Famke Jansena]], [[Džeimss Mārsdens]] un [[Brūss Deivisons]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Garlībs Helvigs Merķelis
|          vārds_orig = ''Garlieb Helwig Merkel''
|              attēls = Garlībs Merķelis.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Garlībs Helvigs Merķelis
|             dz_gads = 1769
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīgas apriņķis|Lēdurga|td=Latvija}}
|              m_gads = 1850
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 09
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Katlakalns (Ķekavas pagasts)|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Daniēls Merķelis
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Latvieši, sevišķi Vidzemē, filozofiskā gadsimteņa beigās"; "Vidzemes senatne"; "Vanems Imanta"
|         ietekmējies = [[Johans Gotfrīds Herders]]
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Frankfurtes pie Oderas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Garlībs Helvigs Merķelis''' ({{val|de|Garlieb Helwig Merkel}}; [[1769]]. — [[1850]].) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] rakstnieks un publicists, viens no spilgtākajiem [[Apgaismības laikmets|apgaismības]] ideju pārstāvjiem Baltijā. Viņam ir izcila nozīme [[dzimtbūšana]]s atcelšanā Baltijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija sulfāta struktūrformula

Amonija sulfāta formulvienības modelis

Tehniskā amonija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais amonijs
|           CAS numurs = 7783-20-2
|      ķīmiskā formula = (NH4)2SO4
|              molmasa = 132,14
|              blīvums = 1769
|  kušanas temperatūra = 235—280 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 70,6 g/100 mL (0 °C),
74,4 g/100mL (20 °C),
103,8 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija sulfāts''' ((NH4)2SO4) ir [[sērskābe]]s [[amonija sāļi|amonija sāls]]. Tīrs amonija sulfāts ir bezkrāsaina, nedaudz higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, lpp. 662. {{krieviski}}</ref> Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, spirtā, ēterī. Šī viela ir cilvēkam praktiski nekaitīga.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Bagrati katedrāle
| image                 = 2014 Kutaisi, Katedra Bagrati (04).jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Bagrati katedrāle
| map_type              = Gruzija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 42.2773 | latNS  = N
| longd = 42.7043 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Gruzija|Kutaisi}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 11. gadsimtā
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname =
   | designation1_date = 1994. gadā <small>(18. sesija)</small>
   | delisted1_date = 2017. gadā
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/710 710]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Gruzija}}
   | designation1_free2name =  Reģions
   | designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tanrek.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| virskārta      = Afroinsectiphilia
| virskārta_lv   = Āfrikas placentāļi
| kārta          = Afrosoricida
| kārta_lv       = Tenrekveidīgie
| dzimta         = Tenrecidae
| dzimta_lv      = Tenreku dzimta
| suga           = Tenrec ecaudatus
| suga_lv        = Parastais tenreks
| izplatība =
| kategorijas = nē
| binomial = Tenrec ecaudatus <small>([[Johann Christian Daniel vom Schreber|Schreber]]), 1778)</small>
}}
'''Parastais tenreks''' (''Tenrec ecaudatus'') ir [[tenreku dzimta]]s [[zīdītāji|zīdītājs]], vienīgais savā ģintī. Tā dabiskais areāls aptver [[Madagaskara|Madagaskaru]], ievests arī vairākās apkārtējās salās. Ārēji atgādina ko vidēju starp [[eži|ezi]] un [[ciršļu dzimta|cirsli]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems
|     vārds_orig = ''Alexander Friedrich von Medem''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1803
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Šanhaja]], [[Ķīnas impērija]]
(tagad {{flaga|PRC}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]], Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|          brāļi = [[Pēteris fon Mēdems]], [[Pauls fon Mēdems]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences:
{{Coord|0|N|180|W|display=title}}
[[File:International Date Line.png|thumb|Datuma maiņas līnija]]
'''Datuma maiņas līnija''' ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], iedomāta līnija uz [[Zeme]]s virsas, kas iet no [[ziemeļpols|ziemeļpola]] līdz [[dienvidpols|dienvidpolam]]. Šajā vietā jaunais [[datums]] robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° [[Ģeogrāfiskais garums|meridiānam]] (antimeridiānam), līdz ar to atrodas pretējā pusē [[Griničas meridiāns|Griničas meridiānam]] un to šķērsojot, mainās datums.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas vijolnieki| Vijolieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Tibet Fox.jpg
| binomial = Vulpes ferrilata
| autors = [[Hodgson]], 1842
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
| ģints = Vulpes
| ģints_lv = Lapsas
| suga = Vulpes ferrilata
| suga_lv = Tibetas smilšu lapsa
| izplatība =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = DBpedia
| logo =
| screenshot =
| developer = Leipcigas Universitāte, Berlīnes Brīvā Universitāte, ''OpenLink Software''
| released = 23 January 2007
| latest_release_version = DBpedia Snapshot 2022-03
| latest_release_date = 2022.gada 2.maijs<ref>[https://www.dbpedia.org/blog/dbpedia-snapshot-2022-03-release/]</ref>
| operating_system = ''[[Virtuoso Universal Server]]''
| genre = [[Semantiskais tīmeklis]], ''Linked Data''
| programming language = [[Scala (programmēšanas valoda)|Scala]], [[Java (valoda)|Java]], VSP
| license = [[GPL|GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website = [http://dbpedia.org dbpedia.org]|
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Espozito''' var būt:
* [[Fils Espozito]];
* [[Tonijs Espozito]].

sentences: '''Siroko'''{{fact}} ir stiprs, straujš, silts dienvidu vai dienvidrietumu [[vējš]], kurš rodas [[Sahāras tuksnesis|Sahārā]] un pūš uz [[Vidusjūra]]s ziemeļu piekrasti. Tas nes [[lietus|lietu]]. Vēja spēks var būt no 2 līdz 9 ballēm pēc [[Boforta skala]]s. Dažos Vidusjūras rajonos tas ir arī sauss vējš ar augstu temperatūru.

sentences: '''Žurnālistika''' (no {{val|fr|journal}}, kas savukārt no {{val|la|diurnal}} — 'ikdienas; katru dienu') ir nozare, kas sevī ietver faktu un informācijas vākšanu, apkopošanu, aprakstīšanu un to sniegšanu plašākai sabiedrībai.<ref name=enc>Dimants A. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/1362-žurnālistika Žurnālistika]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 09.12.2022)</ref> Šī nozare atklāj notikumu būtību un paziņo to kādam lielākam cilvēku kopumam — pilsētai, valstij, kontinentam, pasaulei. Žurnālistika attiecas uz dažādiem medijiem, pārsvarā uz [[laikraksts|laikrakstiem]], [[žurnāls|žurnāliem]], [[radio]] un [[televīzija|televīziju]], kā arī [[internets|internetu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''TMK 2300''
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = TMK 2300 [[Liepāja|Liepājā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = ''[[Crotram]]''
|rūpnīca            = {{flaga|Horvātija}} [[Zagreba]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2009. gads|2009]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 20740 mm
|platums            = 2300 mm
|augstums           = 3400 mm
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            =
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 70 km/st
|sēdvietu skaits    = 35
|stāvvietu skaits   = 95
|pasažieri kopā     = 130
|izmanto            = {{flag|Horvātija}}: [[Zagreba]]<br />{{flag|Latvija}}: [[Liepāja]]
}}
'''''TMK 2300''''' (ražotāja mājaslapā — '''''TMK 2200-K''''') ir trīs sekciju, pilnībā [[zemās grīdas tramvajs|zemās grīdas vienvirziena tramvajs]], kuru ražo [[Horvātija]]s konsorcijs ''[[Crotram]]''. Salīdzinājumā ar sērijas iepriekšējo modeli [[TMK 2200]], šis tramvajs ir par divām sekcijām (11,26 metriem) īsāks un tājā ir par 72 sēdvietām mazāk.

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences: '''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir iela [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Manhatana|Manhatanas rajonā]], ap kuru centrējas pilsētas finanšu rajons.

sentences:
'''Kustības izplūdums''' ir kustīgu objektu redzamā svītra [[fotogrāfija]] vai rāmju secībā, piemēram, [[filma]] vai [[animācija]]. Tas rodas, kad ieraksta attēls mainās vienreizējas ekspozīcijas ierakstīšanas dēļ straujas kustības vai [[Fotografēšana ar ilgu ekspozīciju|ilgas ekspozīcijas]] dēļ. izraisa kustības izplūšanu [[fotografēšana ar ilgu ekspozīciju]] nakts debesīs. Fotogrāfija tika uzņemta [[La Silla Observatory]], Čīlē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.eso.org/public/images/potw1434a/|title=Star rain in the desert|last=information@eso.org|website=www.eso.org|access-date=2018-05-28|language=en-GB}}</ref>]]
== Kustības izplūduma pielietojums ==

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
[[Image:AUM symbol, the primary (highest) name of the God as per the Vedas.svg|thumb|''Om'' [[zilbe]] kā mantra ([[dēvanāgarī]] rakstībā).]]
'''Mantra''' ([[sanskrits|sanskritā]] मंत्र) ir īpaša skaņa, vārds, [[lūgšana]], vai [[himna]].  Mantru skaitīšanu vai dziedāšanu reizēm iekļauj vairākās [[meditācija|meditāciju]] praksēs un dažādos garīgo tradīciju [[rituāls|rituālos]]. Mantras esot "spēka vārdi", kas palīdzot fiziski un garīgi sakoncentrēties. Praktizētāji pieņem, ka mantru skaņas ir svētu [[Skaņa|skaņu]] "domformu" tēli, kas labvēlīgi iedarbojās uz [[prāts|prātu]] un [[Cilvēka ķermenis|ķermeni]] un kā [[terapija]] harmonizē [[apziņa|apziņu]] ar "gara pasauli" un [[Visums|Visumu]].<ref>[http://tava-pasaule.lv/mantras/ Apgalvojumi par hinduistu mantru iedarbību]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Drudzis''' ({{val-la|febris}}) ir [[organisms|organisma]] reakcija, kas izpaužas kā paaugstināta [[cilvēka ķermeņa temperatūra|ķermeņa temperatūra]], tādēļ tautā to bieži tā arī dēvē, tas ir, par '''paaugstinātu temperatūru'''. Drudzis rodas, kad [[mikroorganismi|mikroorganismu]] radītas pirogēnās jeb temperatūru paaugstinošās vielas iedarbojas uz [[termoregulācija]]s centru.
Drudzi atkarībā no temperatūras iedala subfebrilā drudzī (temperatūra līdz 38 °C), mērenā drudzī (līdz 39 °C), augstā drudzī (līdz 41 °C) un hiperpirētiskā drudzī (virs 41 °C).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=drudzis |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>

sentences: '''Izaugsmes kapitāls''' ir [[Privātais kapitāls|privāta kapitāla]] ieguldījuma veids, kas nodrošina nobriedušus [[Uzņēmums|uzņēmumus]] ar papildus līdzekļiem [[Kapitālieguldījumi|investīciju]] veikšanai, lai paplašinātu vai pārstrukturētu darbību, lai veicinātu izaugsmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wallstreetmojo.com/growth-capital/|title=What is Growth Capital?|last=FRM|first=Dheeraj Vaidya, CFA|website=WallStreetMojo|access-date=2023-02-03|date=2017-06-14|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Broccoli and cross section edit.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' italica
|        pasuga_lv = Brokoļi
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' italica
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sona
  | citvaloda         = fr
  | oriģinālnosaukums = Saône
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Saône Tournus1.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sona [[Turnisa|Turnisā]]
  | vietaskarte       = Francija
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = pie [[Viomenila]]s
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Rona]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 473
  | iztekas_augstums  = 405
  | ietekas_augstums  = 165
  | kritums           = 240
  | caurtece          = 480
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 12,6
  | baseins           = 29 900
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 48| sāk_plat_m= 5| sāk_plat_s= 32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 6| sāk_gar_m= 10| sāk_gar_s= 47| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 43| iet_plat_s= 42| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 4| iet_gar_m= 49| iet_gar_s= 7| iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Sverdrupa šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Meighen island.jpg
| paraksts     = Mīena sala (centrā) un Sverdrupa šaurums uz austrumiem no tās
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| savieno1     = [[Mesija šaurums]]
| atdala       = [[Mīena sala]]
| atdala1      = [[Aksela Heiberga sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=80| plat_m= 00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=97| gar_m= 45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 75
| platums      = 39
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Feja salas
| pilsētas     =
}}
'''Sverdrupa šaurums''' ({{val|en|Sverdrup Channel}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Aksela Heiberga sala|Aksela Heiberga salu]] austrumos un [[Mīena sala|Mīena salu]] rietumos. Savieno [[Mesija šaurums|Mesija šaurumu]] dienvidos ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAPYL Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Sverdrup Channel]</ref> Šauruma dienvidu galā atrodas nelielo Feja salu grupa. Lielāko daļu gada pildīts ar 1 līdz 5 m biezu ledus kārtu; tikai siltākajās vasarās tā sadalās.

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences: '''Jesaja''' ir [[Bībele]]s [[pravietis]] 8. gadsimtā p.m.ē. un tradicionāli tiek uzskatīs par [[Jesajas grāmata]]s autoru. [[Jūdaisms|Jūdaismā]] Jesaja tiek uzskatīts par pirmo no lielajiem praviešiem.

sentences:
[[Kategorija:Trokšņu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{jāuzlabo|valoda}}
{{Citas nozīmes|rēgu|Poltergeists (nozīmju atdalīšana)|Poltergeists}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Agaricus_langei_(F.H._Møller)_F.H._Møller_(231468).jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. langei
| suga_lv =Sarkstošā atmatene
| binomial = Agaricus langei
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Garezers''' ir [[Detroita]]s [[ASV latvieši|latviešu]] kopienas īpašums [[Mičigana]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas 40 km uz dienvidrietumiem no [[Kalamazū]], Longleika ({{val|en|Long Lake}} — 'Garezers') austrumu krastā. Dibināts kristīgai un latviskai audzināšanai, kultūras un labdarības pasākumiem. Centra devīze ir "Dievam un Latvijai".

sentences: '''Papuasu valodas''' ir kopīgs nosaukums [[Jaungvineja|Jaunпvinejas]] salas un dažu [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] salu valodām, kas nepieder pie [[Austronēziešu valodas|austronēziešu valodām]]. Ģenētiskā kopība starp visām papuasu valodām nav pierādīta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ūteja. 22. jūlijs
| operators =
| attēls = U – July 22.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Ēriks Pope]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Andrea Berncena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Utøya 22. juli''
| studija = ''Paradox Film 7''
| montāža =
| izplatītājs = ''Nordisk Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|2|19|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{NOR}}
| valoda = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl621118721/weekend/|title=Utøya: July 22 |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ūteja. 22. jūlijs"''' ({{Val|no|Utøya 22. juli}}) ir 2018. gada [[Norvēģija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Ēriks Pope]]. Filmā galveno lomu atveido [[Andrea Berncena]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus caryophyllus L (Clove pink).JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neļķes zieds tuvplānā
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial =
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
}}'''Neļķes''' (''Dianthus'') ir [[neļķu dzimta]]s ģints, kurā ietilpst aptuveni 300 [[suga]]s. Tie ir daudzgadīgi [[ziedaugi]]. Daudzas neļķu šķirnes tiek audzētas speciālās [[siltumnīcas|siltumnīcās]] vai tiek [[selekcionēšana|selekcionētas]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons
|     vārds_orig = ''Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon''
|         attēls = Buffon 1707-1788.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Monbāra]], [[Kotdora]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts = Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon signature.svg
|   darba_vietas = [[Karaliskie dārzi]] (''Jardin du Roi'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[dabas vēsture]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Eirodziesma''' bija [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa]] [[Latvija]]s nacionālā atlase. Tā notika katru gadu no 2000. līdz 2012. gadam. Eirodziesmas uzvarētājs, ko noteica [[Latvijas Televīzija]]s skatītāju balsojumā, piedalījās Eirovīzijas konkursa finālā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eleonora Sausne''' (1910—1969) bija latviešu skolotāja, nacionālās pretošanās kustības dalībniece, disidente un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences:
Mūzikas grupas, kas spēlē [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smago metālu]].
{{Commonscat|Metal music}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Karstenss''' var būt:

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lepreja
| native_name    = {{gree|Λέπρεον}}
| image          = Temple of Demeter, dated to the 1st half of the 4th century BC, Lepreon, Greece (14090272954).jpg
| image_size     =
| caption        = Demētras tempļa paliekas Leprejā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 26| lats = 22| latNS = N
| longd = 21| longm = 43| longs = 28| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lepreja''' ({{val|grc|Λέπρεον}}) bija sengrieķu pilsēta [[Trifilija|Trifilijā]], [[Elīda|Elīdā]] (mūsdienās atrodas [[Elīdas nome|Elīdas nomē]]). Tā atradās 40 stadijus no jūras Minti kalna rietumu galā. Bagātīgu dabas resursu klātbūtne nodrošināja to, ka Lepreja kļuva par nozīmīgu pilsētu klasiskajā un [[Hellēnisms|hellēniskajā]] laikā, kad tā kļuva par Trifilijas apgabala galvaspilsētu. Šo pilsētu daži zinātnieki identificē kā mītisko Epi pilsētu, kura tika aprakstīta [[Homērs|Homēra]] [[Iliāda|Iliādā]], bet tā arī netika atrasta.<ref name="hellenic">{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 |title=Hellenic Ministry of Culture archaeological report |access-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210801122504/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 }}</ref> Senās Leprejas drupas tika atraktas netālu no mūsdienu Lepreo ciema.

sentences:
]]
'''Zaļā Ceturtdiena'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 |title=Vairākvārdu nosaukumu rakstība (ieteikumi) |date=2012. gada 12. aprīlis |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2022. gada 13. aprīliī |archive-date=2022. gada 3. Marts |archive-url=https://web.archive.org/web/20220303021324/https://vvc.gov.lv/wp-content/uploads/2016/09/vairakvardu_ieteikumi-1.pdf#page=6 }}</ref> ({{val|la|Dies Cenae Domini}}) ir [[kristieši|kristiešu]] svētki, ko tradicionāli atzīmē [[ceturtdiena|ceturtdienā]] pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Tā ir piektā [[Klusā nedēļa|Klusās nedēļas]] diena, un pēc tās nāk [[Lielā Piektdiena]]. Saskaņā ar [[Jaunā Derība|Jauno Derību]], Zaļajā Ceturtdienā notika [[pēdējais vakarēdiens]] — [[Jēzus Kristus]] pēdējā maltīte kopā ar [[apustulis|apustuļiem]] pirms [[Jēzus krustā sišana|krustā sišana]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorapskābes struktūrformula

Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Visvaldis
| vārds_orģ           =
| attēls              =Vissewalde, rex de Gerceke (Liberts 1936).jpg
| apraksts              =Jersikas ķēniņš Visvaldis ([[Ludolfs Liberts|L.Liberta]] glezna [[Rīgas pils|Rīgas pilī]], 1936)
| amats             =Jersikas ķēniņš (kņazs)
| term_sākums        = [[1203]]. gads
| term_beigas        = [[1239]]. gads
| priekštecis        = -
| pēctecis            = -
| dzim_dati           = 12. gadsimta beigas
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =pēc [[1230]]. gada
| mir_vieta           =
| tēvs                =[[Boriss Davidovičs]]?
| māte                =
| dinastija           =[[Rurika dinastija]]
| dzīvesb             =[[Daugerūts|Daugerūta]] meita
| bērni               =meita
| reliģija            =[[pareizticība]]
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces (latviski), terminoloģija, gramatika, bez priekšzināšanām saprotams izklāsts}}
{{Citas nozīmes|protokola datu bloku|Kadrs|Kadrs}}
'''Kadrs'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=kadrs&lang=LV&terms=kadrs Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''frame'') ir [[Datu posma slānis|datu posma slāņa]] [[protokola datu bloks]]. Kadri sastāv no iesākuma <ref>[http://termini.lv/index.php?term=ies%C4%81kums&lang=LV&terms=ies%C4%81kums Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''header''), vērtuma <ref>[http://termini.lv/index.php?term=v%C4%93rtums&lang=LV&terms=v%C4%93rtums Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''payload'')(Tie ir pārsūtāmie dati - šajā gadījumā augšējā slāņa protokola datu bloks) un noslēguma <ref>[http://termini.lv/index.php?term=nosl%C4%93gums&lang=LV&terms=nosl%C4%93gums Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''trailer'') (kas satur kontrolsummu). Kadrus lieto lai varētu noteikt, kur sākas pārraide, un kur beidzas. Noslēguma dažiem standartiem var arī nebūt.

sentences: '''Belousova—Žabotinska reakcija''' ir ciklisku [[ķīmiska reakcija|ķīmisku reakciju]] (precīzāk, ķīmisku sistēmu) klase. Šādu reakciju parametri ([[krāsa]], reakcijas komponentu [[koncentrācija]], [[temperatūra]]) periodiski izmainās [[laiks|laikā]] un piemērotos apstākļos arī [[telpa|telpā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rikanda
| attēls            = Rikandas upe Ērģemē.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rikandas upe Ērģemē, skats no autoceļa P22
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Omuļi]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Seda (upe)|Seda]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=52| sāk_plat_s=48| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25| sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=34| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45| iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=52| iet_gar_s=35| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{EST}}<br />{{LAT}}
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 24
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 35
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,025
| baseins           = 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Žukupe]]
}}
'''Rikanda''' (arī '''Rikarde''', augštecē — '''Ērģeme''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95169 |title=Informācija par objektu: Rikanda |accessdate={{dat|2016|07|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Seda (upe)|Sedas]] labā krasta pieteka [[Valkas novads|Valkas novada]] [[Ērģemes pagasts|Ērģemes]] un [[Valkas pagasts|Valkas]] pagastos. Sākas kā novadgrāvis pie [[Omuļi]]em, tek dienvidaustrumu virzienā. Upes baseins atrodas [[Ērģemes pauguraine|Ērģemes paugurainē]], tajā daudz mežu. Gultne visā garumā regulēta, taisnota. Lielākās pietekas ir [[Pudžurga]] (5 km), [[Oļupe]] (5 km; labās), [[Žukupe]] (8 km; kreisā).<ref>{{Latvijas daba|5|5}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gērtija Kori
|     vārds_orig = ''Gerty Cori''
|         attēls = Gerty Theresa Cori.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1896
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Prāga|td=Čehija}}
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Misūri|Glendeila|2s=Misūri (štats)|3s=Glendeila (Misūri)|}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[glikogēns|glikogēna]] katalītiskās pārvēršanās norises noskaidrošana
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1947)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Atvērtais pirmkods''' jeb '''atvērtā pirmkoda '''prece ({{val-en|open source}}) ir prece, kuras [[pirmkods]] ir brīvi pieejams apskatei, lietošanai un rediģēšanai visiem [[patērētāji]]em, kur atsevišķos gadījumos par preces izplatīšanu izplatītājiem tiek prasīta [[autoratlīdzība]]. Apzīmējums pirmkods pārnestā nozīmē lietojams arī kā vārds recepte. Jēdziena regulārāka pielietošana praksē ir uzskatāma '90. gadu sākumā, kad jēdziens tiek saistīts ar preču ražošanas patērētājiem, galvenokārt informatīvo tehnoloģiju nozarēm.
Atvērtā pirmkoda preces viena no svarīgākajām īpašībām ir spēja ģenerēt kreativitāti pašos lietotājos, ļaujot tiem radīt apstākļus, kādi ir nepieciešami konkrēto vajadzību apmierināšanai. Tas ir iespējams kā mikro līmenī, strādājot atsevišķiem indivīdiem, tā arī makro līmenī, atsevišķiem indivīdiem kooperējoties grupās, izstrādājot sabiedriskā labuma ({{val-en|public good}}) preces.
Atvērtā pirmkoda prece var būt gan pilnībā pieejama lietotājam, gan daļēji autorizēta prece, kur kāda daļa no preces izgatavošanas procesiem ir autorizēta un nedrīkst tikt mainīta vai reproducēta citos līdzīgos produktos. Šādos gadījumos tiek izmantots autortiesību nodrošinājums vai dažādas patenta likumu iespējas, vai citi juridiski nodrošinājumi.<ref>[http://www.valt.helsinki.fi/vol/eu/tdt/2b.2%29%20Weber-%20Political%20Economy%20of%20Open%20Source%20Software.pdf The Political Economy of Open Source Software]{{Novecojusi saite}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''SISPA''
|sponsors              = ''University of Eswatini''
|domātais-pielietojums = ar [[Svatini]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = nelielos apjomos tiek izmantots Svatini
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.sispa.org.sz/ www.sispa.org.sz]
}}

sentences: '''Taisne''' ir viens no [[ģeometrija]]s pamatelementiem. Taisnes [[definīcija]] ir atkarīga no konkrētās ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]]. Ja ģeometrijas uzbūves pamatā ir [[attālums]] starp diviem [[telpa]]s [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], tad taisne ir [[līnija]], kuras [[garums]] ir vienāds ar attālumu starp šiem punktiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Marjolaine.jpg
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Lamiales
|         rinda_lv =Panātru rinda
|           dzimta =Lamiaceae
|        dzimta_lv =Lūpziežu dzimta
|            ģints = Origanum
|         ģints_lv = Raudenes
|             suga =O. majorana
|          suga_lv =Majorāns
|         binomial =Origanum majorana
|           autors =L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Ligūrija
 | official_name           = ''Liguria''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Palazzo della regione Liguria Genoa.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Liguria.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Liguria.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Dženova]]
 | largest_city            = [[Dženova]]
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Liguria in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1948
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Džovanni Toti
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 5418.21
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1501223
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.liguria.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-42
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virsotne
| operators =
| attēls = High Rise 2014 Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = antiutopija, trilleris
| režisors = [[Bens Vītlijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Hidlstons]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Sjēna Millere]]
* [[Lūks Evanss]]
* [[Elizabete Mosa]]
| mūzika = [[Klints Mansels]]
| oriģinālnos = ''High-Rise''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|13|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2016|3|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/High-Rise#tab=summary|title=High-Rise (2016) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Virsotne"''' ({{Val|en|High-Rise}}) ir 2015. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Antiutopija|antiutopiska]] trillera filma, kuras režisors ir [[Bens Vītlijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Džeremijs Aironss]], [[Sjēna Millere]], [[Lūks Evanss]] un [[Elizabete Mosa]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Greiems Balards|Džeimsa Greiema Balarda]] 1975. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.screendaily.com/news/irons-miller-join-high-rise/5071683.article|title=Irons, Miller join High-Rise|last=Andreas Wiseman2014-05-14T06:00:00+01:00|website=Screen|access-date=2023-03-17|language=en}}</ref>

sentences: '''HD 50554 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 50554]], kura atrodas 30 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņu zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,172 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,540 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,5026. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''U-Multirank''''' ir [[Eiropas Savienība]]s [[Augstskola|augstskolu]] novērtēšanas sistēma, kas balstās gan uz sasniegumiem [[Zinātne|zinātnē]], gan arī apmācības kvalitāti, starptautisko sadarbību un uz citiem kritērijiem. Izveidota 2013. gada janvārī ar Eiropas Savienības lēmumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Sus scrofa scrofa.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|  pasuga=Sus scrofa domestica
|pasuga_lv=Mājas cūka
|    binomial = Sus scrofa domestica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:New View of the Great Nebula in Carina.jpg|thumb|Spoža pulsējoša milzu zvaigzne [[Kuģa Ķīļa Eta]]]]
Par '''pulsējošām zvaigznēm''' tiek sauktas zvaigznes, kuru spožums ik pa laikam pulsē no tajās notiekošajiem procesiem — [[pulsēšana]]s, [[izvirdums|izvirdumiem]], [[sprādziens|sprādzieniem]]. Šīs zvaigznes izplešas un saraujas, uzkarst un atdziest. Dažām zvaigznēm pulsācija notiek pēc noteikta laika, ir regulāra, citām pulsācija ir neregulāra. Dažām [[maiņzvaigzne|maiņzvaigznēm]] šis spožums mainās tikai nedaudz, tā, ka ar neapbruņotu aci to nemaz nevar pamanīt, tomēr citām spožums mainās ļoti lielās robežās. Pulsējošās maiņzvaigznes ir [[milzu zvaigzne]]s un [[pārmilzu zvaigzne]]s, bet uzliesmojošas zvaigznes ir [[pundurzvaigzne]]s.

sentences:
{{citas nozīmes|upi Kurzemē|Užava (nozīmju atdalīšana)|Užava}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Užava
  | attēls            = Užavas krastā.jpg
  | paraksts          =
  | izteka            = DA no [[Gudenieki]]em
  | augštece          = Mazkaibas upe, Mālupe
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Baltijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{LAT}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 67
  | garums_latvijā    =
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 46
  | caurtece          =
  | gada_notece       = 0,17
  | baseins           = 601
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Vanka]], [[Kauliņas upe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=39 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=14 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=47 | iet_gar_EW=E
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Užava''' (arī '''Dižupe''', '''Zirgmežupe'''; augštecē '''Mazkaibas upe''', '''Mālupe'''; vidustecē '''Bumbuļupe''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97939&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] ietekoša upe [[Kuldīgas novads|Kuldīgas]] un [[Ventspils novads|Ventspils]] novados. Sākas satekot novadgrāvjiem starp [[Gudenieki]]em un [[Basu muiža|Basu muižu]] [[Gudenieku pagasts|Gudenieku pagastā]]. Plūst pa [[Piemares līdzenums|Piemares]] un [[Ventavas līdzenums|Ventavas]] līdzenumiem ziemeļaustrumu virzienā. Lielākajā daļā tecējums, izņemot posmu starp [[Tērande|Tērandi]] un [[Sise|Sisi]], regulēts, gultne iztaisnota. Meliorācijas rezultātā gar upi izbūvēts [[Užavas polderis]].<ref>{{EncLP}}</ref> Ietek jūrā lejpus [[Užava]]s ciema.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-histidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H9N3O2
|molmasa=155,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=287 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=7,59
}}
'''Histidīns''' ('''''His''''', α-amino-β-5-imidazolilpropionskābe, C6H9N3O2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tas pieder pie heterocikliskajām aminoskābēm, jo satur [[imidazols|imidazola]] grupējumu. Histidīns ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Batņa''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Henrihs Vorkals
| vārds_orig =
| attēls = Henrihs Vorkals portrait.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1946
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 2
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Bērzgale|td=Latvija}}
| m_gads = 2018
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 20
| m_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| nodarbošanās = Glezniecība, grafika, tekstilmāksla, grafiskais dizains, monētu dizains, interjera dizains, publicistika
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| dzīvesbiedrs = Larisa Brauna
[[Irina Vorkale]]
Aija Valdmane
| bērni = Jānis Vorkals
Rolands Vorkals
Laura Vorkale
| paraksts =
| kategorijas =
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Wolf.JPG
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis himalayensis
| suga_lv =Himalaju vilks
| binomial =Canis himalayensis
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Protist collage 2.jpg
| att_nosaukums= Protistu daudzveidība
| impērija     = Eukaryota
| impērija_lv  = Eikarioti
| valsts       = Protista
| valsts_lv    = Protisti
| iedalījums=
}}
'''Protisti''' (''Protista'', no {{val|grc|πρώτιστος}} — 'pats pirmais') ir [[organisms|organismi]], kuriem nav [[audi|specializētu audu]]. Protistu valstī ir apvienoti visi [[eikarioti]]skie [[vienšūnas organismi]], kuri var būt sastopami arī kolonijās — [[aļģes]] un [[protozoji]], kā arī daudzšūnu aļģes, [[aļģsēnes]] un [[gļotsēnes]]. Tā ir [[Parafilētisms|parafilētiska]] grupa bez kopīgas izcelsmes,<ref>[http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/09860990.htm Bioloģijas terminu vārdnīca]</ref> kur iekļauti visi eikariotiskie organismi, kas nav [[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Sēnes|sēņu]] un [[Augi|augu]] valstīs. Terminu ''protisti'' 1866. gadā ieviesa [[Ernsts Hekels]], taču viņa izpratnē tie bija visi vienšūnas organismi, ieskaitot [[baktērijas]]. Mūsdienu izpratnē šo terminu 1938. gadā sāka lietot [[Herberts Kouplends]], jo viņš baktērijas iedalīja atsevišķā [[Monēras|monēru]] valstī.<ref name=enciklop>[https://enciklopedija.lv/skirklis/944 Kondratovičs U. Bioloģija. Nacionālā enciklopēdija]. Atjaunots: 2021. gada 19. februārī. Skatīts: 2021. gada 2. martā</ref> Vēlāk to savā sistemātikā saglabāja [[Roberts Vitakers]], piecu valstu sistēmas autors. Tradicionāli protistus dala vienšūņos (''Protozoa''), aļģēs (''Algae'') un sēņveidīgajos organismos. Visām šīm grupām ir polifilētisks raksturs un tās netiek lietotas kā [[Taksons|taksoni]].

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Kārlis Gustavs fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Karl Gustav von Löwenwolde}}; ap 1686—1735) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Zviedru Vidzeme]]s muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes [[Anna I|Annas]] galminieks un diplomāts. [[Lēdurgas pagasts|Aijažu muižas]] (''Aijasch, Ayasch''), [[Dikļu muiža]]s un [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks, Livonijas landrāts (1721—1735).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus danicus eF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus danicus
| suga_lv = Dānijas tragantzirnis
| binomial = Astragalus danicus
| kategorijas =
| autors = Retz.
}}'''Dānijas tragantzirnis''' (''Astragalus danicus'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga, kas ir diezgan plaši, bet nevienmērīgi sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s teritorijā tā ir izplatīta reti un nevienmērīgi, kur nelielas grupas aug pļavās, mežmalās un skrajos priežu mežos, [[Ceļš|ceļu]] un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās. Augs ir ierakstīts [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-danicus-retz/|title=Dānijas tragantzirnis - Astragalus danicus Retz. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-16}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ostende
| native_name = ''Oostende''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Albert-I-promenade-20040908-010.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Afbeelding OostendeVlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Wapen van Oostende.svg
| pushpin_map = Beļģija
| latd = 51
| longd = 2
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 14
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 55
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 70 994
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Beļģija}}'''
| subdivision_type1 = Valsts daļa
| subdivision_name1 = [[Flandrija]]
| subdivision_type2 = Province
| subdivision_name2 = [[Rietumflandrija]]
| area_total_km2 = 37,72
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = 8400
| area_code = 059
| website = [https://www.oostende.be/]
| footnotes =
}}'''Ostende''' ({{Val|nl|Oostende}}, {{Val|de|Ostende}}, {{Val|fr|Ostende}}) ir pilsēta [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija|Flandrijā]], [[Rietumflandrija|Rietumflandrijas]] provincē. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 70 994 iedzīvotāji. Ostende atrodas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūras]] krastā. Pilsētā ir bāzēts [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas futbola Pro līgas]] klubs [[KV Oostende]].

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Latvijas Pareizticīgo baznīca
| name           = Rīgas pareizticīgo sieviešu klosteris
| image          = Riga monastery1.jpg
| alt            =
| caption        =
| full           = Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris
| other_names    =
| order          =
| established    = 1892
| disestablished =
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
* [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]]
* [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]]
| founder        = Mansurovu dzimta
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = {{vieta|Latvija|Rīga|Krišjāņa Barona iela 126|3s=Krišjāņa Barona iela (Rīga)}}
| map_type       = Rīga
| lat_d           = 56
| lat_m           = 57
| lat_s           = 50.23
| lat_NS          = N
| long_d          = 24
| long_m          = 8
| long_s          = 52.77
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris <!-- ar Svētā Radoņežas Sergiju baznīcu un Svētās Trīsvienības katedrāli -->''' atrodas [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona ielā]] 126, [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Klostera teritorijā vēl atrodas [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]] un [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]].<ref name="lat">{{LAT e|4}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Chile}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Adelaidas sala
|attēls              = Antarctica (3), Adelaide Island, Wormald Ice Piedmont.JPG
|attēla paraksts     = [[Vormelda ledājs]] salas austrumu krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Belinshauzena jūra]]
|latd=67 |latm=15 |lats=0 |latNS=S |longd=68 |longm=30 |longs=0 |longEW=W
|platība             = 4463
|garums              = 121
|platums             = 30
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Gudrija kalns]]
|augstums            = 2315
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]], [[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Adelaidas sala''' ({{val|en|Adelaide Island}}, {{val|es|Isla Adelaida}}), [[Argentīna]]s avotos '''Belgrano sala''' (''Isla Belgrano''), ir sala [[Antarktika|Antarktikā]],  [[Antarktīdas pussala]]s rietumu piekrastē. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā gar [[Greiema Zeme]]s [[Faljēra krasts|Faljēra]] un [[Lubē krasts|Lubē]] krastiem. No Greiema Zemei piederošās [[Erousmaita pussala]]s to atdala [[Lobefa fjords]] dienviddaļā un [[Anisa līcis]] ziemeļdaļā. Šaurākā vieta ([[Galeta šaurums]]) ir tikai {{nobr|3,7 km}} plata. Dienvidos salu apskalo [[Margeritas līcis]]. Salu lielākoties klāj ledājs, austrumu daļa kalnaina, augstākā virsotne [[Gudrija kalns]] ir {{nobr|2315 m}} augsta.

sentences: '''Transfertcena''' ir iekšēja aprēķina [[Cena (ekonomika)|cena]], par kādu notiek [[Prece|preču]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] pārdošana saistītu [[Uzņēmums|uzņēmumu]] starpā.

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences: '''Austrumu Pareizticīgā baznīca''' jeb '''Austrumu Ortodoksā baznīca''',<ref name="biblos" /><ref name="skaidrojums" /> oficiāli '''Ortodoksā Katoliskā baznīca''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Eastern-Orthodoxy|title=Eastern Orthodoxy {{!}} Definition, Origin, History, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-30|date=2023-06-29|language=en}}</ref> ir otra lielākā [[kristīgā baznīca]] pasaulē.<ref name=adherentsWeb/> Aptuvenais sekotāju skaits ir no 225 līdz 300 miljoniem.<ref name=aboutWeb/> Kā viena no senākām institūcijām pasaulē, tai ir bijusi nozīmīga loma [[Krievija|Krievijas]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropas]] (tai skaitā [[Balkānu pussala|Balkānu]]) un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] vēsturē. Atšķirībā no [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīcas]], tai nav adminstratīvā centra, jo tā ir vairāku autokefālu jeb patstāvīgu baznīcu sadraudzība, kurām ir attiecīgi savi patriarhi, un neviens no tiem nav uzskatāms par pārāku pār visiem citiem, kā tas ir ar [[Romas pāvests|pāvestu]]. Toties vēsturiski nozīmīga loma ir [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles patriarham]], kuru uzskata par "pirmo starp vienlīdzīgajiem".

sentences: '''"Raudupiete"''' ir [[1889]]. gadā publicēta [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] [[novele]].

sentences: '''Šļahta''' ({{val|pl|szlachta}}, {{val|lt|šlėkta}}) bija kopējs apzīmējums [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] dižciltīgo ģimeņu piederīgajiem.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Odefransa
 | official_name           = ''Hauts-de-France''
 | settlement_type         = [[Francijas reģioni|Francijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              =
 | image_shield            =
 | shield_size             =
 | capital                 = [[Lille]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Hauts-de-France in France 2016.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Odefransas atrašanās vieta Francijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Departamenti
| parts = 5
| p1 = [[Ēna (Pikardija)|Ēna]]
| p2 = [[Nora (departaments)|Nora]]
| p3 = [[Padekalē (departaments)|Padekalē]]
| p4 = [[Somma (departaments)|Somma]]
| p5 = [[Uāza]]
 | established_title       = Izveidots
 | established_date        = 2016. gadā
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 31813
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 6003815
 | population_as_of        = 2017. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.hautsdefrance.fr/}}
 | blank_name              = ISO 3166 kods
 | blank_info              = FR-HDF
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Aplozīvs slēdzenis''' ir [[eksplozīvs|eksplozīvs slēdzenis]] [[līdzskanis]], kam nav šai skaņu kategorijai raksturīgā spējā impulsa (eksplozijas). Respektīvi - [[balss trakts]] tiek noslēgts līdzskaņa radīšanai, bet nav dzirdamas pazīmes, ka [[oklūzija]] ir beigusies, līdzskanis ir '''nerealizēts'''. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] aplozīvos līdzskaņus apzīmē ar [[diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]] (uz augšu un pa labi vērsts augšējs "stūrītis"): {{IPA|[p̚]}}, {{IPA|[t̚]}}, {{IPA|[k̚]}}.

sentences: '''Kārnegija zāle''' ({{lang-en|Carnegie Hall}}) ir koncertzāle [[Ņujorka|Ņujorkā]], kas atrodas Septītās avēnijas un 57. ielas stūrī [[Manhatana|Manhatanā]]. Viena no prestižākajām klasiskās mūzikas koncertzālēm pasaulē. Šodien Kārnegija zālē notiek arī džeza un vieglās mūzikas koncerti.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mendija Mūra
|      Vārds_orig = ''Mandy Moore''
|          Attēls = Mandy Moore 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|4|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņūhempšīra|Našua}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1999–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Mendija Mūra''' (''Mandy Moore'', dzimusi {{dat|1984|4|10}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] popdziedātāja, dziesmu autore, aktrise un modes dizainere. Viņa ir uzaugusi [[Florida|Floridā]]. Mūra kļuva slavena [[pusaudzis|pusaudžu]] gados [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, kad izdeva pusaudžiem veltīto [[popmūzika]]s albumus ''[[So Real, I Wanna Be with You]]'' un ''[[Mandy Moore (albums)|Mandy Moore]]''. Pēc tam viņa uzsāka arī karjeru kā aktrise. Viņa to uzsāka, piedaloties [[2002]]. gada filmas "[[Bezgalīgais ceļojums]]" (''A Walk to Remember'') uzņemšanā. Mūra vēlāk filmējās vēl vairākās pusaudžiem paredzētās [[Kinofilma|filmās]].

sentences: '''Jods-131''' ir pazīstamākais no [[jods (elements)|joda]] [[radioaktivitāte|radioaktīvajiem]] [[izotops|izotopiem]]. To bieži sauc vienkārši par '''radioaktīvo jodu'''. Joda-131 [[pussabrukšanas periods]] ir apmēram 8 [[diennakts|diennaktis]]. Šis joda izotops veidojas [[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] [[kodolu dalīšanās]] procesos (kodolu dalīšanās produkti satur līdz 3% radioaktīvā joda).

sentences: '''Poti līgums''' noslēgts 1918. gada 28. maijā Gruzijas ostas pilsētā [[Poti]] starp [[Vācijas Impērija]]s ģenerāli Oto fon Losovu un [[Gruzijas Demokrātiskā Republika|Gruzijas Demokrātiskās Republikas]] valdību. Apmaiņā pret Vācijas sniegto diplomātisko atzīšanu un militāro aizsardzību no [[Osmaņu impērija]]s uzbrukuma, Gruzija kļuva par vācu protektorātu un ekonomisko sabiedroto.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Sēle
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Astra Egle<ref name=literatura.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Laimdota Sēle|url=http://literatura.lv/person/872016?lang=lv|publisher=literatura.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]], [[žurnāliste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimdota Sēle''' (dzimusi {{dat|1951|11|5}}, pseidonīms ''Astra Egle'') ir latviešu [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]]<ref name=lr1>{{Tīmekļa atsauce|title=Vēsturniece un rakstniece Laimdota Sēle|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/melnbaltais-foto/vesturniece-un-rakstniece-laimdota-sele.a53169/?highlight=Laimdota%20S%C4%93le|publisher=lr1.lsm.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref> un [[žurnāliste]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}

sentences:
'''Rejs''' var būt:
* [[Fernando Rejs]] (''Fernando Rey''; 1917—1994), spāņu aktieris;
* [[Mens Rejs]] (''Man Ray''; 1890—1976), amerikāņu modernisma mākslinieks;
* [[Nikolass Rejs]] (''Nicholas Ray''; 1911—1979), amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris.

sentences: '''Makaroni''' (no {{val|it|maccheroni}}) ir dažāda izmēra un formas [[kaltēšana|kaltēti]] [[milti|miltu]] izstrādājumi, ko parasti gatavo no [[raudzēšana|neraudzētas]] [[kvieši|kviešu]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Vispiemērotākie milti makaroniem ir augstāka labuma un 1. šķiras speciāla maluma makaronu milti no [[cietie kvieši|cietajiem kviešiem]] vai stiklainiem [[mīkstie kvieši|mīkstajiem kviešiem]], kuru [[lipeklis|lipekļa]] daudzums ir vismaz 28%, tomēr tos var arī gatavot no [[auzas|auzu]], [[mieži|miežu]] un [[rudzi|rudzu]] miltiem.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-45-156-5 |page=59}}</ref>

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gina Viegliņa-Valliete
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1947
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2022
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Valle}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[skolotāja]], [[literāte]], [[publiciste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Valsts Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Gina Viegliņa-Valliete''' (dzimusi '''Gaļina Viegliņa''' {{dat|1947|6|22}}, mirusi {{dat|2022|3|7}}<ref>[https://literatura.lv/lv/person/Gina-Vieglina-Valliete/1089431 Gina Viegliņa-Valliete] literatura.lv</ref>) bija [[latvieši|latviešu]] skolotāja, literāte, publiciste un [[Novadpētniecība|novadpētniece]].

sentences:
'''Keizer''' var būt:
* [[Pīts Keizers]] (''Piet Keizer''), Nīderlandes futbolists (dzimis 1943.);
* [[Jolanda Keizere]] (''Jolanda Keizer''), nīderlandiešu vieglatlēte (dzimusi 1985.).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences:
{{Navbox Musical Artist
| bodyclass = hlist
| name = Silbermond
| title = [[Silbermond]]
| background = group_or_band
| above  =
* [[Stefānija Klosa]]
* Andreass Novāks
* Johannes Štolle
* Tomass Štolle

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Monno''' var būt:

sentences: '''Instinkts''' ({{val|la|instinctus}} — ‘mudinājums’) ir [[Iedzimtība|iedzimts]], cilvēkam un katrai dzīvnieku [[Suga|sugai]] raksturīgs izturēšanās formu kopums.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā medicīnas enciklopēdija | year= 1976 | publisher= Izdevniecība "Rīga" | page= 253}}</ref> Instinkti, piemēram, zivīm ir došanās uz [[Nārsts|nārsta]] vietām, putniem — [[Gājputni|migrācija]]. Cilvēkam instinkti var samazināties [[alkoholiskie dzērieni|alkohola]] reibumā, uzbudinājuma rezultātā.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Jūdaisms''' ({{val|he|יַהֲדוּת}}) ir [[ebreji|ebreju]] [[reliģija]] un [[kultūra]], viena no vecākajām zināmajām [[Monoteisms|monoteistiskajām]] ticībām. Atbilstoši ebreju tradīcijai, jūdaisma vēsture sākas ar derību starp ebreju ciltstēvu [[Ābrams|Ābramu]] un [[Dievs|Dievu]] (aptuveni 2000 gadus p.m.ē.).

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

    [[File:Henry the Navigator1.jpg|95x95px]]
    [[File:Retrato de Vasco da Gama.png|95x95px]]
    [[File:Ferdinand Magellan.jpg|95x95px]]

    [[Enrike Jūrasbraucējs]]
    [[Vasko da Gama]]
    [[Fernāns Magelāns]]

    [[File:Luís de Camões por François Gérard.jpg|95x95px]]
    [[File:JSJoseSaramago.jpg|95x95px]]
    [[File:Barroso EPP Summit October 2010.jpg|95x95px]]

    [[Luišs di Kamoinšs]]
    [[Žuze Saramagu]]
    [[Žuze Manuels Barozu]]

    [[File:Mourinho in Moscow.jpg|95x95px]]
    [[File:Cristiano Ronaldo 4609.jpg|95x95px]]
    [[File:Tiago Monteiro 2010 WTCC Race of Japan.jpg|95x95px]]

   [[Žuze Mourinju]]
   [[Krištianu Ronaldu]]
   [[Tiagu Monteiru]]

| tauta = <big>Portugāļi</big>
| skaits = aptuveni 14 miljoni (līdz 60 mlj ar portugāļu izcelsmi)
| vieta = {{ubl|
{{POR}} (10 200 000)
|{{BRA}} (800 000)
|{{USA}} (91,096)
|{{FRA}}(798 837)
|{{VEN}} (550 000)
|{{GBR}} (500 000)
|{{CAN}} (415 000)
}}
| valoda = [[portugāļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
}}
'''Portugāļi''' ({{val|pt|Portugueses}}) ir [[Eiropas tautas|Eiropas tauta]] un [[Portugāle]]s pamatiedīvotāji, kas pēc 2011. gada datiem veidoja 96,87% no kopējā Portugāles iedzīvotāju kopskaita. Tautas dzimtā valoda ir [[portugāļu valoda]] un galvenokārt pieder pie [[katolicisms|katolicisma]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Stroms Tērmonds
| vārds_orģ           = ''Strom Thurmond''
| attēls              = Strom_Thurmond.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Tērmonds 1997. gadā
| amats              = [[ASV Senāts|ASV Senators]] no [[Dienvidkarolīna]]s
| term_sākums        = {{dat|1956|11|7|N}}
| term_beigas        = {{dat|2003|1|3|N}}
| viceprezidents     =
| vicepremjers       =
| vietnieks          =
| prezidents         =
| premjers          =
| priekštecis      = [[Tomass A. Vofords]]
| pēctecis           = [[Lindsijs Greiems]]
| term_sākums2        = {{dat|1954|12|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1956|4|4|N}}
| viceprezidents2    =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2          =
| priekštecis2      = [[Čārlzs E. Daniels]]
| pēctecis2           = [[Tomass A. Vofords]]
| dzim_dati           = {{dat|1902|12|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Edžfīlda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|2003|6|26|1902|12|5}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| partija             = [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskā partija]] (līdz 1964. gadam)
[[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskā partija]] (1964-2003)
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Strom_Thumond_Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Psetta maxima Luc Viatour.jpg
|        binomial = Scophthalmus maximus
|   att_nosaukums =
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|           kārta = Pleuronectiformes
|        kārta_lv = Plekstveidīgās
|          dzimta = Scophthalmidae
|       dzimta_lv = Akmeņplekstu dzimta
|           ģints = Scophthalmus
|        ģints_lv = Akmeņplekstes
|            suga = S. maximus
|         suga_lv = Akmeņplekste
|        sinonīmi = ''Psetta maxima''
|     kategorijas = nē
}}

sentences: '''"Zirnekļpasaule"''' ({{val|en|Spider-Verse}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[Sony Pictures Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences:
{{navbox
| bodyclass = hlist
|name=Mušmires
|title=[[Mušmires]]
|list1=
* [[Baltā mušmire]]
* [[Bālā mušmire]]
* [[Bārkstainā mušmire]]
* [[Brūnā mušmire]]
* [[Dzeltenā mušmire]]
* [[Elijas mušmire]]
* [[Panteru mušmire]]
* [[Pelēkā mušmire]]
* [[Sarkanā mušmire]]
* [[Sarkstošā mušmire]]
* [[Violetbrūnā mušmire]]
* [[Zaļā mušmire]]
}}<includeonly>{{category handler|main=
[[Kategorija:Mušmires]]
| nocat = {{{nocat|}}}
}}</includeonly><noinclude>
{{DEFAULTSORT:Musmires}}
[[Kategorija:Navigācijas veidnes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Baldones pagasts}}

sentences:
[[File:LV-2010-1lats-Alphabet-a.png|thumb|right|Pirmajai ābecei veltīta [[Latvijas Banka]]s monēta]]
'''Ābece''' ir [[grāmata]], kas paredzēta lasītprasmes apgūšanai. Ābece palīdz iemācīties [[Burts|burtus]] un to izrunu, kā arī lasīt [[zilbe]]s un [[Vārds|vārdus]].

sentences: {{Commonscat|Translators by country|Tulkotāji pēc valsts}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Buffalo '66''
| attēls                   = Buffalo sixty six ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vinsents Gallo]]
| producents               = [[Kriss Hanlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Elisona Begnala]]
* Vinsents Gallo
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* Vinsents Gallo
* [[Bens Gazara]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Jans-Maikls Vinsents]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| mūzika                   = Vinsents Gallo
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[CCinépix Film Properties]]''
* ''[[Muse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|26||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/buffalo-66-1998-1|title=Buffalo '66|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=buffalo66.htm|title=Buffalo '66 (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Buffalo '66''''' ir 1998. gada drāma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Vinsents Gallo]]. Citas lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Bens Gazara]], [[Mikijs Rurks]], [[Rozanna Ārkete]], [[Jans-Maikls Vinsents]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
''Ghillie'' tērpā]]
'''Maskēšanās''' ir paslēpšanās metode, kuras pielietošanas rezultātā kāds konkrēts [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] vai objekts kļūst neredzams uz apkārtējā fona. Piemēram, [[tīģeris|tīģeriem]] ir svītras, lai tie būtu neredzami [[džungļi|džungļos]]. Protams tas izpaužas ne tikai [[daba|dabā]], bet arī ar cilvēkiem saistītajās jomās, piemēram, [[militārisms|militārismā]], kad ir ļoti svarīgi no ienaidnieku redzes loka paslēpt kādu objektu, šādu maskēšanos sauc par [[kamuflāža|kamuflāžu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Divi attēli|right|Ripe_tomatoes.JPG|150|Soy_sauce_with_wasabi.jpg|150|Tomāti|Sojas mērce|Tomāti|Sojas mērce}}
'''''Umami''''' (no {{val|ja|うま味}} — 'patīkama garša') ir viena no piecām cilvēka [[garša|pamatgaršām]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] nav precīza vārda, kas šo garšu raksturotu, taču nereti izmanto vārdus '''gards''' vai '''sāts'''.

sentences: '''"500 visu laiku izcilākie albumi"''' ({{val|en|The 500 Greatest Albums of All Time}}) ir amerikāņu mūzikas žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' 2003. gada speciālais izdevums. Saraksts tika veidots, pamatojoties uz balsojumu, kurā piedalījās dažādi mūziķi, kritiķi u.c., kopskaitā 273 personas, kas katra sarindoja 50 labākos albumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/life/music/news/2003-11-16-rolling-stone-list_x.htm|title=It's certainly a thrill: 'Sgt. Pepper' is best album|publisher=USA Today|accessdate={{dat|2013|10|11||bez}}}}</ref>

sentences: '''''Shenzhou''''' ({{val|zh|神舟}}, {{zh-p|Shénzhōu}}, {{IPA2|ˈʃɛnˈdʒoʊ}}, "dievišķais kuģis") ir [[Ķīna]]s pilotējamu [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģu]] sērija. Tas tika izveidots 1990. gados uz [[Krievija]]s kosmosa kuģa ''[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]'' pamata. Pirmais (bezpilota) lidojums (''[[Shenzhou 1]]'') tika veikts 1999. gadā. Pirmais pilotējamais lidojums (''[[Shenzhou 5]]'') notika 2003. gadā. Mūsdienās kosmosa kuģus izmanto apkalpju nogādāšanai [[orbitālā stacija|orbitālajā stacijā]] ''[[Tiangong]]'', un tie kalpo arī kā glābšanas kapsula.

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Jūrmala]]

sentences:
]]
'''Komiķis''' ir [[persona]], kuras darbs ir izklaidēt publiku ar [[Joks|jokiem]] vai smieklīgām darbībām. Komiķi visbiežāk ir [[aktieri]] vai [[humors|humoristisku]] [[televīzija]]s raidījumu vadītāji. Komiķu joki var būt izteikti gan verbāli, gan attēloti ar kustībām. Komiķi var uzstāties gan atsevišķi, gan kopā ar citiem. Dažkārt tie mēdz iesaistīt savā priekšnesumā arī skatītājus.

sentences: '''Trigonometrisks vienādojums''' ir [[vienādojums]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. Lai risinātu trigonometrisku vienādojumu, izmanto [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

sentences:
'']]
'''Pirātisms''' ({{val-el|πειρατεία}}, ''peirateía'') ir kuģu [[laupīšana]] un [[noziegums|krimināla vardarbība]] jūrā vai uzbrukumi piekrastes apdzīvotajām teritorijām ar nolūku iegūt laupījumu. Saskaņā ar mūsdienu starptautiskajiem likumiem, par pirātismu sauc tikai uzbrukumus atklātā jūrā. '''Pirāti''' ir [[jūra]]s (vai [[upe]]s) laupītāji.

sentences:
'''Bara''' var būt:
* [[Bara (Melnkalne)|Bara]] — pilsēta Melnkalnē;
* [[Bara (Ukraina)|Bara]] — pilsēta Ukrainā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ļaunās ielas
| oriģinālnos = ''Mean Streets''
| attēls =  Mean Streets original 1973 theatrical poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents = [[Džonatans Taplins]]
| scenārijs = * Mārtins Skorsēze
* [[Mardiks Mārtins]]
| aktieri = * [[Hārvijs Keitels]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Deivids Provals]]
* [[Eimija Robinsone]]
* [[Ričards Romanuss]]
* [[Sīzars Danova]]
| mūzika =
| operators = [[Kents Veikfords]]
| montāža =
| studija = ''Taplin-Perry-Scorsese Productions''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|14}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ļaunās iels"''' ({{Val|en|Mean Streets}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hārvijs Keitels]], [[Roberts De Niro]], [[Deivids Provals]], [[Eimija Robinsone]], [[Ričards Romanuss]] un [[Sīzars Danova]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmosa kuģa infokaste
| Nosaukums                = ''Buran''
| Nosaukums_orig           = ''Буран''
| Attēls                   = Buran.jpg
| Attēla_izmērs            = 300px
| Att_virsraksts           = "Buran" starts no Baikonuras kosmodroma 1988. gada 15. novembrī
| Programma                =
| KA_veids                 = [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma          =
| KA sērijas Nr            =
| Īpašnieks                =
| Lielākie_izgatavotāji    =
| Starta_gads              = 1988
| Starts                   =
| Nesējs                   = ''Энергия''
| Starta_vieta             = [[Baikonuras kosmodroms]]
| Starta_laukums           =
| Apkalpe                  = līdz 10 cilvēkiem
| apkalpes attēls          =
| apkalpes attēla apraksts =
| saslēgšanās-atvienošanās =
| Nolaišanās               = [[Baikonuras kosmodroms]]
| Nolaišanās vieta         =
| Darbības_beigu_gads      = 1988
| Darbības_beigu_datums    = 15.11.1988
| Darbības_ilgums          =
| Beigu_gads               =
| Beigu_datums             =
| Lidojuma_ilgums          = 3 h, 25 min, 22 s
| NSSDC_ID                 =
| Tīmekļa_vietne           =
| Masa                     = 105 t (bez nesējraķetes)
| Enerģija                 =
| Pārlidojums              =
| Pārlidojuma_datums       =
| Centr_ķermenis           =
| Centr_ķermenis_parādīt   =
| Lielā_pusass             =
| Ekscentricitāte          =
| Inklinācija              =
| Periods                  =
| Apoapsīda                =
| Periapsīda               =
| Apriņķojumi              = 2<ref name= "nasa">{{Tīmekļa atsauce |url=http://liftoff.msfc.nasa.gov/rsa/buran.html |title=Buran |publisher=NASA |date=12 November 1997 |accessdate=15 August 2006 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060804153528/http://liftoff.msfc.nasa.gov/rsa/buran.html |archivedate=4 August 2006}}</ref>
| Orbītā_ieiešanas_dat     =
| KA_iepr                  =
| KA_nāk                   =
| Pilot. misijas           =
}}
'''''Buran''''' bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[kosmoplāns|daudzkārt izmantojamais kosmosa kuģis]], kura vienīgais lidojums notika 1988. gada 15. novembrī. Tas startēja no [[Baikonuras kosmodroms|Baikonuras kosmodroma]], veica 2 apriņķojumus ap [[Zeme|Zemi]] un veiksmīgi nosēdās.

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Fārābī
|    vārds_orig = {{ara|الفارابي}} (''Al-Fārābī'')
|        attēls = Al-Farabi.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt = ap [[872. gads|872]]. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = Fārāba (tagad {{vieta|Kazahstāna|Otrara}}) vai [[Farjābas province]] (tagad {{AFG}})
|     m_dat_alt = laika posmā no {{dat|950|12|14|Ģ}} līdz {{dat|951|1|12|D}}
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Damaska]] (tagad {{SYR}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums = V
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[politiskā filozofija]], [[metafizika]], [[ētika]], [[loģika]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = “[[Lielais traktāts par mūziku]]”, “[[Traktāts par tikumības pilsētas iedzīvotājiem]]”
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Bergengrūens
|     vārds_orig = ''Hermann Bergengruen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox particle
| name            = Kvarks
| image           = Quark structure proton.svg
| image_size      = 225px
| alt             = Trīs krāsaini apļi (simbolizē kvarkus) savienoti pārveidā ar atsperēm (simbolize gluonus), visi iekš pelēka apļa (simbolizē protonu). The colors of the balls are red, green, and blue, to parallel each quark's color charge. The red and blue balls are labeled "u" (for "up" quark) and the green one is labeled "d" (for "down" quark).
| caption         = [[Protons]] sastāv no diviem [[U kvarks|U kvarkiem]], viena [[D kvarks|D kvarka]] un [[gluoniem]], kas ir starpnieki spēkiem, kas tos "saista". Atsevišķu kvarku piešķirtā krāsa ir patvaļīga, taču jābūt klāt visām trim krāsām.
| num_types       = 6 ([[U kvarks|up]], [[D kvarks|down]], [[S kvarks|strange]], [[S kvarks|charm]], [[B kvarks|bottom]], un [[T kvarks|top]])<!-- mass/discovery order-->
| composition     = [[Elementārdaļiņa]]
| statistics      = Fermionisks
| group           =
| generation      = 1., 2., 3.
| interaction     = [[Elektromagnētisms]], [[gravitācija]], [[Stiprā mijiedarbība|stiprā mijiedarbība]], [[Vājā mijiedarbība|vājā mijiedarbība]]
| particle        =
| antiparticle    = Antikvarks({{SubatomicParticle|Antiquark}})
| theorized       = {{plainlist|
*[[Murray Gell-Mann]] (1964)
*[[George Zweig]] (1964)}}
| discovered      = [[SLAC National Accelerator Laboratory|SLAC]] (c. 1968)
| symbol          = {{SubatomicParticle|Quark}}
| baryon_number   = {{Frac|1|3}}
| mass            =
| decay_time      =
| decay_particle  =
| electric_charge = +{{Frac|2|3}} [[elementary charge|e]], −{{Frac|1|3}} [[elementary charge|e]]
| color_charge    = Jā
| spin            = {{Frac|1|2}}
| num_spin_states =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sirds un asinsvadu līdzekļi]]
[[Kategorija:Steroīdi]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vilkavišķu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Vilkaviškio_bažnyčia.JPG
| image_size            =
| caption               = Vilkavišķu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Vilkavišķu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.648111
| longd                 = 23.036956
| location              = {{vieta|Lietuva|Marijampoles apriņķis|Vilkavišķi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1870. gads
| year_completed        = 1881. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Vilkavišķu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10961755"
}
</mapframe>
'''Vilkavišķu Vissvētākās Jaunavas Marijas Parādīšanās katedrāle''' ({{val|lt|Vilkaviškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Vilkavišķi|Vilkavišķos]]. [[Vilkavišķu diecēze]]s katedrāle.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Maranavi
|attēls          =
|image_caption   = Maranavu dejotāji svētku uzvedumā
|native_name = ''Mëranaw''
|skaits=1 800 130 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[maranavu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[moro]]
}}
'''Maranavi''' (pašnosaukums: ''Mëranaw'', {{ara|ماراناو}}), agrāk arī '''lanaji''' vai '''maronaji''',<ref>{{PZT|412|Lanaji}}</ref> ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām. Apdzīvo [[Lanao ezers|Lanao ezera]] apkārtni [[Mindanao]] salas ziemeļrietumos; to pašnosaukums nozīmē ‘ezera ļaudis’. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]], tādēļ tiek pieskaitīti [[moro]] tautām. Maranavu kopskaits ir ap 1,8 miljoniem, kas veido 1,5 % no valsts kopējā iedzīvotāju skaita. Maranavi ir dominējošā tauta [[Dienvidlanao]] provincē (1 114 765 cilvēki, 93,3 % no iedzīvotāju skaita), kā arī veido nozīmīgu iedzīvotāju daļu [[Ziemeļlanao]] provincē (325 804; 45,1 %) un [[Iligana]]s pilsētā (39 980; 11,0 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[maranavu valoda|maranavu valodā]], Ziemeļlanao un Iliganā arī [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodā]]; oficiālā saziņā lieto arī [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodu.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/maranao/ Ethnic Groups of the Philippines. Maranao]</ref>

sentences: '''Hoveni''' ({{val|de|von der Howen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]].

sentences: {{Bibliotēkas infokaste|logo=|vieta=[[Vilnius|Viļņa]], [[Lietuva]]|dibināta=[[1570 m.|1570. g.]]|kolekcija=4 883 439 dokumenti (2023. g. 31. dec.)|lasītāji=41 674 reģistrēti lietotāji (2023 g.)<br /> 702 672 apmeklējums (2023. g.)|direktors=Irena Krivienė|darbinieki=186 (2023 g.)|website=[http://www.biblioteka.vu.lt www.biblioteka.vu.lt]}}

sentences:
Ar vārdu '''mafija''' mūsdienās apzīmē jebkāda veida kriminālu grupējumu, kam ir izveidojusies sava iekšēja sabiedrības struktūra un likumi. Par mafiju sākotnēji sauca atsevišķas kriminālās aprindas [[Sicīlija|Sicīlijā]] 19. gadsimta beigās, bet pēc vairākiem dienviditāliešu emigrācijas viļņiem mafijas darbība izplatījās arī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda|Kanādā]] un [[Austrālija|Austrālijā]].
== Starptautiskie mafijas sindikāti ==
* Albāņu mafija
* Amerikāņu mafija
* Itāļu mafija
* Serbu mafija
* Krievu mafija
=== Itālija ===
Citas Itālijas noziedzīgās organizācijas ietver:
* '''Banda della Magliana''' un '''Mafia Capitale''', [[Lacio]] reģionā
* '''Basilischi''' [[Bazilikata]]s reģionā
* '''Camorra''' [[Kampānija]]s reģionā
* '''Cosa Nostra''' [[Sicīlija|Sicīlijā]]
* '''Mala del Brenta''' [[Veneto]] reģionā
* ''''Ndrangheta''' [[Kalabrija]]s reģionā, plaši uzskatīta par bagātāko un spēcīgāko mafijas sindikātu pasaulē <ref>https://www.bbc.com/news/world-europe-63959241</ref>
* '''Sacra Corona Unita''' [[Apūlija]]s reģionā
* '''Società foggiana''' Sacra Corona Unita atvasinājums
* '''Stidda''' [[Sicīlija]] un [[Malta]]

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences: '''''Dzintarjūra''''' ir sarīkojumu deju studija, kas darbojas Rīgas Skolēnu pilī. Nosaukumu 1982.gadā [[Rīgas Skolēnu pils]] [[sarīkojumu dejas|sarīkojumu deju]] kolektīvam deva vadītāji Maija un Ernests Poreiteri, bet vēl agrāk ar nosaukumu ''Dzintara jūra'' iepriekšējais sarīkojumu deju kolektīva vadītājs Igors Biļanskis rīkoja plašus starptautiskus deju konkursus. Šobrīd deju studijā darbojas pedagogi Vilmārs un Lolita Ivuškāni.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rovers
| attēls                   = The Rover-2013.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rover''
| žanrs                    = distopija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Mišods]]
| producents               =
* [[Liza Votsa]]
* [[Deivids Linde]]
* Deivids Mišods
| scenārija autors         = Deivids Mišods
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Entonijs Partoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blue-Tongue Films]]''
* ''[[Porchlight Films]]''
* ''[[Lava Bear Films]]''
* ''[[Screen Australia]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadshow Films]]''
* ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|5|18|Kannu filmu festivāls|2014|6|12|Austrālija|}}
| ilgums                   = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014|title=The Rover|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 4, 2019|archive-date={{dat|2017|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171021234616/http://www.bbfc.co.uk/releases/rover-2014}}</ref>
| valsts                   = {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rover.htm|title=The Rover (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rovers"''' ({{val|en|The Rover}}) ir 2014. gada [[Austrālija]]s drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Mišods]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|18||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Citas nozīmes|psiholoģisko efektu kopumu|Paģiras (nozīmju atdalīšana)|paģiras}}
'''Abstinences''', '''atņemšanas''' jeb '''paģiru sindroms''' ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] un citu [[narkotikas|narkotisku vielu]] lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir [[disforija]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], [[miegainība]], [[nelabums]], jutīgums pret gaismu un [[troksnis|troksni]], [[galvassāpes]], [[muskuļu]] [[sāpes]] un [[ēstgriba]]s traucējumi.

sentences: '''Tenebrisms''' ir [[gleznošana]]s tehnika, kad tumšu telpu izgaismo mazs [[gaisma]]s avots. Saukts arī par "pagrabgaismu". Šīs tehnikas izgudrotājs ir [[Itālija]]s [[baroks|baroka]] pārstāvis — [[Mikelandželo Merīzi da Karavadžo]].

sentences: '''Ciltskoks''' jeb '''ģeneoloģiskais koks''' ir [[ģeneoloģija|ģenealoģisko]] materiālu apkopojums, personas sastādīta karte ar informāciju par asinsradiniekiem. Ciltskokā tiek ierakstīti tikai tie radinieki, kuriem kādā vēstures krustpunktā ir kopīgs radinieks.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Tammes-Lauri ozols
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Tamme-Lauri Tamm suvel.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Igaunija
|vietaskartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57.917222 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 26.576667 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Igaunija|Veru apriņķis|Anstlas pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastais ozols]]
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 17 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 8,31 m
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Tammes-Lauri ozols''' ({{val|et|Tamme-Lauri tamm}}) ir resnākais un vecākais apzinātais koks [[Igaunija|Igaunijā]]. Dižozols atrodas Anstlas pagastā, [[Veru apriņķis|Veru apriņķī]].

sentences:
]]
'''Vīza''' ir ceļojuma [[dokuments]], ārvalsts iestādes oficiāla atļauja, kas dod tiesības iebraukt šajā ārvalstī, izbraukt no tās vai šķērsot tās teritoriju. Parasti ar vīzu tiek saprasta faktiska atļauja ārzemniekam ieceļot citas valsts teritorijā. Atsevišķās valstīs pastāv arī izbraukšanas vīzas, kas dod atļauju izbraukt no konkrētās valsts. Konkrētas valsts vīzas tiek izsniegtas šīs valsts [[konsulāts|konsulātā]] vai [[vēstniecība|vēstniecībā]], kas parasti atrodas valstī, no kuras grib izbraukt. Atsevišķos gadījumos ar vīzu izsniegšanu nodarbojas akreditēti vīzu centri.

== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
{{Enciklopēdiju ārējās saites}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Aīda Niedra
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 23
|           dz_vieta = [[Tirzas pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1972
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Santamonika}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = Andrievs Salmiņš<ref name="ltn" />
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Aīda Niedra''' (dzimusi {{dat|1899|3|23}}, mirusi {{dat|1972|11|23}}), īstajā vārdā '''Ida Niedra''' (precējusies '''Salmiņa'''), bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Taals
| Nosaukums2       = ''Taal''
| Photo            = Taal Lake, volcano island view Maharlika West (Tagaytay, Cavite; 05-07-2023).jpg
| Paraksts         = Vulkāna sala [[Taala ezers|Taala ezerā]] (2023)
| Augstums         = 311
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 14 |latm= 00 |lats= 36 |latNS= N
| longd= 120 |longm= 59 |longs= 51 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Batangasa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[kaldera]]s vulkāns
| Last eruption    = {{date|2022|3|31}}
| First ascent         =
}}
'''Taals''' ({{val|fil|Bulkang Taal}}, {{val|en|Taal Volcano}}), agrāk — '''Bombons''' (''Bombon''), ir aktīvs [[vulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidrietumos, administratīvi ietilpst [[Batangasa]]s provincē. Taals ir otrs aktīvākais Filipīnu vulkāns, zināmajā vēsturē reģistrēti 38 izvirdumi.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = Rīgas psihiatrijas un narkoloģijas centrs
| image = Riga Psychiatry and Narcology Centre 03.jpg
| image_size = 250px
| network = Ambulatorais centrs “Pārdaugava”, Rīgā, Viļa Plūdoņa iela 1 <br>Ambulatorais centrs “Veldre”, Rīgā, Veldres iela 1a
| location = Tvaika iela 2, Rīga, Latvija
| website = {{URL|https://rpnc.lv/}}
| karte = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 07 | longs = 19 | longEW = E
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus praecursor branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Psammosteus praecursor'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus praecursor
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus praecursor <small>Obruchev, 1947</small>
}}
'''''Psammosteus praecursor''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1947. gadā. Sugas [[holotips]] ir labā [[branhiālā plātne]] no [[Orodeža]]s upes kreisā krasta atseguma pie Jamtesovas ciema [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] ([[augšdevons]], [[amatas svīta]]s apakšējā daļa). Nosaukums ''Psammosteus praecursor'' nozīmē "iepriekšējais [[Psammosteji|psammostejs]]" (attiecībā pret ''[[Psammosteus maeandrinus]]''). Suga bija izplatīta [[frānas stāvs|frānas stāvā]], amatas svītā (staricas slāņi) Orodežas un tās pietekas Tesovkas krastos pie Jamtesovas un Boras ciemiem, pie Udraikas ([[Luga (upe)|Lugas]] pieteka), [[Veļikaja]]s upes lejtecē (pie Piskovičiem un Muromicas), [[Latvija|Latvijā]] pie [[Pasta muiža]]s [[Daugava]]s krastā, [[Timāns|Timāna]] kosminas slāņos ([[Ciļma]]s upe, [[Pečora (upe)|Pečora]]s pieteka).

sentences: '''30. jūnijs''' ir gada 181. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (182. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Arnolds Maidels
| image = Arnolds Maidels.jpg
| imagesize = 180px
| caption =
| birthname =''Arnold Konstantin Hermann von Maydell''
| birthdate = {{dat|1884|07|15}}
| location = Kaveras muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{EST}})
| deathdate =  {{dat|1946|04|26}}
| deathplace = [[Berlīne]], PSRS okupācijas zona (tagad {{GER}})
| nationality = vācbaltietis
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]]
| movement =
| famous works =
| patrons =
| awards =
}}
 ēka (1926).]]
'''Arnolds Kontantīns Hermanis fon Maidels''' (''Arnold Konstantin Hermann von Maydell'', 1883—1946) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[arhitekts]]. [[Madona]]s pilsētas būvplāna izveidotājs.

sentences: '''Koherence''' ({{val-la|coaherentia}} - saķeršanās, sasaistīšanās<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 333. lpp.</ref>) ir vairāku [[vilnis|viļņu]] vai [[svārstības|svārstību]] procesu saskaņotība [[laiks|laikā]] un/vai [[telpa|telpā]]. Par koherenci var runāt tikai vairāku viļņu gadījumā (viens vilnis pats par sevi nav ne koherents, ne nekoherents), t.i. koherence izpaužas divu vai vairāku viļņu mijiedarbībā. Svārstības ir koherentas, ja to [[svārstību fāze|fāžu]] starpība nemainās laikā (vai arī svārstību (viļņu) fāzes ir vienādas). Līdz ar to koherentiem viļņiem jābūt monohromatiskiem (to [[viļņa garums|viļņa garumiem]] jābūt vienādiem). Koherenti elektromagnētiskie viļņi ir arī vienādi [[polarizācija|polarizēti]]. Bez koherences nav iespējama viļņu [[interference]]s parādība.

sentences: '''Prazems''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''prasites'' — 'akmens sīpolloku zaļā krāsā') ir puscaurspīdīga—caurspīdīga [[kvarcīts|kvarcīta]] vai [[halcedons|halcedona]] paveids bāli zaļā — zilganzaļā krāsā — šo terminu attiecina arī uz citiem līdzīgas krāsas akmeņiem. Agrāk termins "prazems" apzīmēja noteiktas ķīmiskās uzbūves un krāsas akmeni, tagad šis termins ir kļuvis plašāks.

sentences:
{{citas nozīmes|zvaigznāju|dzērve (nozīmju atdalīšana)|dzērve}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dzērve
| abbreviation = Gru
| name_latin = Grus
| RA = 22
| dec = −47
| areatotal = 366
| arearank = 45. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Gru''
| starmagnitude = 1,73
| neareststarname = ''HD 211415''
| stardistance = 44,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Zivs]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 34
| latmin = 90
}}

sentences: Kuģa '''tiltiņš''' ir telpa vai vieta, no kurienes notiek [[kuģis|kuģa]] vadība. Pārgājiena laikā uz tiltiņa sardzes [[stūrmanis|stūrmaņi]] nepārtraukti nes navigācijas sardzi. Dažreiz sava sardze ir arī [[Jūras kapteinis|kapteinim]]. Sarežģītos [[navigācija]]s un meteoroloģiskajos apstākļos uz tiltiņa ierobežotu laiku atrodas arī kapteinis. Sardzes stūrmaņi kopā ar kapteini veic kuģa vadību un kuģa navigācijas drošības kontroli.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Džons Sniegs
| color         = #98AFC7
| series        = „[[Dziesma par ledu un uguni|Dziesmas par ledu un uguni]]” un „[[Troņu spēle (seriāls)|Troņu spēles]]”
| image         =
| caption       = [[Kits Haringtons]] Džona Sniega lomā
| first         =
* '''Romānā''':
* „[[Troņu spēle (romāns)|Troņu spēle]]” (1996)
* '''Televīzijā''':
* ''[[Winter Is Coming]]'' (2011)
* '''Datorspēlē''':
* ''[[The Lost Lords]]'' (2015)
| last          =
| creator       = [[Džordžs R. R. Mārtins]]
| portrayer     = [[Kits Haringtons]] („[[Troņu spēle (seriāls)|Troņu spēlē]]”)
| alias         = *Pavēlnieks Sniegs
*Ziemmalas ārlaulenis
*Karalis Vārna
*Baltais Vilks
| species       = cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
*Eigons Tārgārjens {{small|(īstais vārds, seriālā)}}
| title         =
*Augstākais pavēlnieks un Ziemeļu aizstāvis {{small|(seriālā)}}
*Ziemeļu karalis {{small|(seriālā)}}
*Naktssardzes 998. pavēlnieks-komandieris
| family        = *Stārku dzimta
*Tārgārjenu dzimta {{small|(seriālā)}}
| spouse        =
| significantother =
* Igrite
* Dinerīsa Tārgārjena {{small|(seriālā)}}
| children      =
| relatives     =
'''Grāmatās:'''
* Neds Stārks {{small|(tēvs)}}
* Robs Stārks {{small|(pusbrālis)}}
* Sansa Stārka {{small|(pusmāsa)}}
* Ārja Stārka {{small|(pusmāsa)}}
* Brens Stārks {{small|(pusbrālis)}}
* Rikons Stārks {{small|(pusbrālis)}}
* Brendons Stārks {{small|(tēvocis)}}
* Bendžens Stārks {{small|(tēvocis)}}
* Lianna Stārka {{small|(tante)}}

sentences: '''Starptautiskā brīvprātīgo diena''' ir 1985. gadā [[ANO]] izveidota starptautiski atzīmējama diena, kuru atzīmē [[5. decembris|5. decembrī]].

sentences:
[[File:1997-2001 Saab 9-5 SE sedan 01.jpg|thumb|Pirmās paaudzes (1997-2010) Saab 9-5 sedans]]
[[File:2012 Saab 9-5 Aero Turbo4 Automatic 2.0 Front.jpg|thumb|Otrās paaudzes (2010-2012) Saab 9-5 sedans]]
'''Saab 9-5''' bija [[Zviedrija|Zviedrijas]] autobūves uzņēmuma [[Saab (auto)|Saab]] ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.

sentences: '''Čili pipari''' jeb '''čili''' ir stipri kairinošs [[garšviela|garšvielu]] sajaukums, ikdienas piedeva [[meksikāņu virtuve|meksikāņu virtuvē]], kā arī vairākos [[Dienvidamerika]]s,  [[Āzija]]s un īpaši [[Taizeme]]s valstu [[ēdiens|ēdienos]].<ref>[http://growingchillies.net/easy-to-grow-chili-birds-eye-chilis/ Taizemes ''Bird's eye chili'']</ref> No dažādiem [[Meksika]]s rajoniem iegūtas aptuveni 70 dažādu šķirņu aso  [[pipari|piparu]], piemēram, saldo mulatos, tumšo pasilja un zaļo halapenjo. Pasaulē esot 200 dažādu aso piparu [[šķirne]]s.

sentences: '''Determinisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par to, ka jebkuru notikumu (cilvēka, sabiedrības) dzīvē nosaka cēlonis vai cēloņu ķēde, savukārt no jebkura notikuma var noteikt sekas. Nekas nenotiek nejauši vai spontāni. Cilvēkam nav [[gribas brīvība|brīvas gribas]].

sentences:
s lidostā.]]
'''Avārijas nosēšanās''' ir prioritāra [[nosēšanās]], ko veic [[gaisa kuģis]], reaģējot uz [[ārkārtas situācija|ārkārtas situāciju]], kad radušies tūlītēji vai pastāvīgi draudi gaisa kuģa drošībai un ekspluatācijai, vai arī pēkšņi nepieciešams [[pasažieris|pasažieri]] vai apkalpes locekli nogādāt uz zemes, lai tam sniegtu [[medicīna|medicīnisko]] palīdzību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Gobius_niger_(Stefano_Guerrieri)_1.jpg
|   att_nosaukums = [[Melnais jūrasgrundulis]] (''Gobius niger'')
|          valsts = Animalia
|       valsts_lv = Dzīvnieki
|            tips = Chordata
|         tips_lv = Hordaiņi
|           klase = Actinopteri
|        klase_lv = Starspures
|           kārta = Gobiiformes
|        kārta_lv = Jūrasgrunduļveidīgās
|          dzimta = Gobiidae
|       dzimta_lv = Jūrasgrunduļu dzimta
|           ģints = Gobius
|        ģints_lv = Tipiskie jūrasgrunduļi
|        binomial = Gobius <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|     kategorijas = nē
}}
'''Tipiskie jūrasgrunduļi''' jeb vienkārši '''jūrasgrunduļi''' (''Gobius'') ir viena no [[jūrasgrunduļu dzimta]]s (''Gobiidae'') ģintīm, kas apvieno 28 [[dzelkņstarzivis|dzelkņstarzivju]] sugas.<ref name=fish>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fishbase.de/identification/SpeciesList.php?genus=Gobius |title=Fish Base: Genus: Gobius |access-date={{dat|2019|02|27||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200810050452/https://www.fishbase.de/identification/SpeciesList.php?genus=Gobius }}</ref> Bentiskas [[zivis]], izplatītas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Sastopamas gan [[jūra|jūrās]], gan daļēji sāļos ūdeņos, gan [[saldūdens|saldūdeņos]].<ref name=fish/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Golden Snub-nosed Monkeys, Qinling Mountains - China.jpg
| att_nosaukums  = Zeltainais Strupdegunpērtiķis
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| kārta          = Primates
| kārta_lv       = Primāti
| apakškārta     = Haplorrhini
| apakškārta_lv  = Sausdeguna pērtiķi
| virsdzimta     = Cercopithecoidea
| virsdzimta_lv  = Zemākie šaurdeguna pērtiķi
| dzimta         = Cercopithecidae
| dzimta_lv      = Mērkaķu dzimta
| apakšdzimta    =
| apakšdzimta_lv =
| ģints          = Rhinopithecus
| ģints_lv       = Strupdegunpērtiķi
| binomial   = Rhinopithecus <small>([[Henri Milne-Edwards|Milne-Edwards]]. 1872)</small>
| sinonīmi   =
| izplatība  =
| iedalījums =
* ''[[Rhinopithecus avunculus]]''
* ''[[Rhinopithecus bieti]]''
* ''[[Rhinopithecus brelichi]]''
* ''[[Rhinopithecus roxellana]]''
* ''[[Rhinopithecus strykeri]]''
|kategorijas = nē
}}
'''Strupdegunpērtiķi''' (''Rhinopithecus'') ir [[Mērkaķu dzimta]]s ģints un ir reta un nav pilnībā izpētīta. Daži taksonomisti grupē strupdegunpērtiķus kopā ar ''[[Pygathrix]]'' ģinti. Strupdegunpērtiķu ģinti veido 5 sugas.

sentences:
]]
'''Dainu skapis''' ir skapis, kurā glabājas latviešu folklorista [[Krišjānis Barons|Krišjāņa Barona]] apkopotās latviešu [[tautasdziesma]]s.<ref name="LAT">{{LAT e|2|106}}</ref> Tas ir {{nobr|160 cm}} augsts, {{nobr|66 cm}} plats un {{nobr|42 cm}} dziļš. Skapis ticis izgatavots 1880. gadā Maskavā pēc paša Barona veidotā zīmējuma.<ref name="LAT" />

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Eižens Laube
| image = Eižens_Laube.jpg
| imagesize =
| caption = Eižens Laube, gleznoja Kārlis Dobrājs
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|5|25}}
| location = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1967|7|21|1880|5|25}}
| deathplace = {{vieta|ASV|Portlenda|2s=Portlenda (Oregona)}}
| nationality = [[Vācbaltietis]], [[latvieši|latvietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[Jūgendstils]], Nacionālais romantisms
| famous works = vairāk nekā 200 projektētu Rīgas namu, Ķemeru viesnīca
| patrons = [[Konstantīns Pēkšēns]]
| awards = Tēvzemes balva (1940)
}}
'''Eižens Laube''' (dzimis {{dat|1880|5|25}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1967|7|21}} [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] cilmes latviešu [[arhitektūra|arhitekts]] un arhitektūras profesors, kurš pamatā darbojās [[tautiskais romantisms|tautiskā romantisma]] stilā. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896-1919)|Rīgas Politehniskā institūta]], Baltijas Tehniskās augstskolas, Latvijas Universitātes un [[Baltijas Universitāte]]s mācībspēks. [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis (1918). [[Latvijas Augstskola]]s [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums|rektors]] (1922), [[Latvijas Universitāte|LU]] Goda doktors (1930). Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Karlsrūes Tehnoloģiju institūts
|image             = Karlsruhe_Uni_Hauptgebaeude.jpg
|caption = Karlsrūes Universitātes vecā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 2009 (1825)
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Vācija#Eiropa
| latd  = 49.009444 | latNS  = N
| longd = 8.411667 | longEW = E
| academic_staff    = 5 859
| administrative_staff  = 3 456
|students          = 25 196
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{GER}}, [[Bādene-Virtemberga]], [[Karlsrūe]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.kit.edu/
|logo              =Logo_KIT.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
'''Normalizācija''' ir datu organizācijas process [[Datubāze|datubāzē]], kas iekļauj tabulu veidošanas procesu un attiecību veidošanu starp tiem, saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina datu aizsardzību un padara datubāzi elastīgāku, novēršot dublēšanos un nekonsekventu atkarību.

sentences:
{{Līdzīgs|Vienradzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vienradzis
| abbreviation = Mon
| name_latin = Monoceros
| RA = 7
| dec = -5
| areatotal = 482
| arearank = 35. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Mon''
| starmagnitude = 3,93
| neareststarname =
| stardistance =
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Suns]]
[[Mazais Suns]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe ]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 75
| latmin = 85
}}

sentences: '''Lauciņu dolomīta karjers''' ir bijušais [[dolomīts|dolomīta]] karjers [[Cēsis|Cēsu]] pilsētas teritorijā. Mūsdienās karjera teritorijā ir izveidojusies mākslīgā ūdenstilpe — '''Lauciņu karjera ezers''', kas ir iecienīta peldvieta apkārtnes iedzīvotājiem.<ref name="vidzeme"/> Diemžēl kā peldvieta karjers nav labiekārtots. Lauciņu karjera izmantošana uzsākta 1890. gadā.<ref name="ezeri"/> Šeit iegūtais dolomīts lietots [[Kaļķakmens|kaļķu]] dedzināšanai un šķembu ražošanai. Ap 1980. gadiem karjerā notika spridzināšanas darbi, pēc kuriem ap 1989. gadu karjers pakāpeniski piepildījās ar [[Ūdens|ūdeni]]. 1995. gadā ūdenstilpes apkārtnē izveidota [[Automašīna|automašīnu]] trase.<ref name="ezeri"/> 2011. gadā karjerā tika veikta virszemes ūdens un dzeramā ūdens paraugu noņemšana un konstatēts, ka apkārtne nav piesārņota par spīti tās [[Rūpniecība|rūpnieciskajam]] izmantojumam.<ref name="vidzeme"/> 2016. gada jūnijā karjera ziemeļaustrumu krastā darbību uzsāka Cēsu aktīvās atpūtas parks "Karjers".

sentences:
{{Ezera infokaste|ezers=Kabanu ezeri|attēls=Kazan Lower Qaban Lake 08-2016.jpg|paraksts=Ņižņijkabans|vieta={{RUS}}|vieta2=[[Tatarstāna]]|vieta3=[[Kazaņa]]|map=Tatarstāna|plat_d=55|plat_m=46|plat_s=30|plat_NS=N|gar_d=49|gar_m=7|gar_s=25|gar_EW=E|platība=1,86|platība_ha=186|garums=5,575|platums=0,35|Vid_dziļums=|Max_dziļums=19|tilpums=11,8|tilpums_m3=|augstums_vjl=51|izteka=[[Bulaka]]|baseins=|lielbaseins=[[Volga]]s|debits=|valstis={{RUS}}|salas=|pilsētas=[[Kazaņa]]|citas_daļas=}}
'''Kabanu ezeri''' ({{val|ru|Кабан}}, {{val|tt|Кабан күле}}) ir trīs ezeru sistēma [[Kazaņa]]s pilsētā [[Tatarstāna|Tatarstānā]], [[Krievija|Krievijā]], kurā ietilpst Ņižņijkabans ('Lejas Kabans'), Verhņijkabans ('Augšas Kabans') un Sredņijkabans ('Vidus Kabans'). Tie kopā veido Tatarstānas lielāko ezeru, kura kopējā platība ir 1,86 kvadrātkilometri.<ref name="Kaban">{{tīmekļa atsauce|url=http://wldb.ilec.or.jp/data/ilec/WLC13_Papers/S9/s9-4.pdf|title=Restoration of Low Kaban Lake (Kazan, Russia): 25-term experience of restoration and monitoring of ecological condition|last=Mingazova|first=Nafisa|publisher=Kazan State University|accessdate=15 January 2013|display-authors=etal|archive-url=https://web.archive.org/web/20151124175551/http://wldb.ilec.or.jp/data/ilec/WLC13_Papers/S9/s9-4.pdf|archive-date=24 November 2015|url-status=}}</ref>

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 20
|lv = Divdesmit
}}
'''20''' ('''divdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[19 (skaitlis)|19]] un [[21 (skaitlis)|21]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
{{jāuzlabo|formatējums un [[:en:Horary astrology]] sports nav minēts - te ir runa par divām dažādām lietām ?}}
Sporta Astroloģija

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Stožices stadions
| native_name         = ''Stadion Stožice''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Stožice (31523159192).jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Slovēnija|Ļubļana}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =46  | latm  =04  | lats  =50  | latNS  =N
| longd =14  | longm =31  | longs =27  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Slovenia
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = 2009. gadā
| built               =
| opened              = {{dat|2010|8|11}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         = ''Sadar Vuga architects d.o.o''
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Slovēnijas futbola izlase]]<br>''[[NK Olimpija Ljubljana|NK Olimpija]]''
| cap_concert         = 23 000
| cap_athletics       =
| cap_football        = 16 038
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Daugavpils pilsētas daļu|Grīva (nozīmju atdalīšana)|grīva}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Grīva
| settlement_type          = Pilsētas daļa
| image_skyline            = Daugavpils school no. 6.jpg
| image_caption            = [[J. Raiņa Daugavpils 6. pamatskola]]
| image_shield             =
| shield_link              =
| shield_size              =
| image_map                = Grīva (Daugavpils location map).png
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Republikas pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Daugavpils]]
| established_title        = Izveidojusies
| established_date         = 19. gadsimta sākums
| established_title2       = Pilsētas tiesības
| established_date2        = 1912. gads
| established_title3       = Pievienota Daugavpilij
| established_date3        = {{dat|1953|05|30|N|bez}}
| area_total_km2           = 11
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total         = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 55 | latm  = 51 | lats  = 33 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 15 | longEW = E
| elevation_m              = 90
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5418 Daugavpils-18
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Tollers
|     vārds_orig = ''Ernst Toller''
|         attēls = Ernst Toller.jpg
|     att_izmērs = 100px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Zamočina]], [[Vācijas Impērija]] (tagad [[Šamocina]] {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, dramaturgs, politiķis
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = luga "[[Opā, mēs esam dzīvi!]]" (''Hoppla, wir leben!'', 1927)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Grenobles Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''WTA Finals''''' (agrāk '''WTA Tūres čempionāts''') ir otras nozīmīgākās sacensības sieviešu [[teniss|tenisā]]{{fact}} uzreiz aiz četriem ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem, ko organizē [[Sieviešu tenisa asociācija]] (WTA). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākās [[WTA rangs|WTA ranga]] spēlētājas vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

sentences: {{Commonscat|Universities and colleges in South Africa}}

sentences:
{{infobox
| bodyclass = vevent plainlist
| bodystyle = width: 22em; line-height: 1.4em; text-align: left; float:{{{painting_alignment|right}}}; {{#ifeq:{{lc:{{{painting_alignment|}}}}}|left|margin-right: 15px; margin-left: 0px;}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Drustu pagasts
| karte             = Drustu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Drustu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Drustu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Drusti
| platība           = 156,7
| iedzīvotāji       = 854<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 854 / 156.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.rauna.lv
}}
'''Drustu pagasts''' ir [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] teritoriāla vienība. Pagasta centrs atrodas [[Drusti|Drustos]]. Robežojas ar sava novada [[Launkalnes pagasts|Launkalnes]] un [[Variņu pagasts|Variņu]] pagastiem, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Rankas pagasts|Rankas pagastu]], [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas]], [[Zosēnu pagasts|Zosēnu]] un [[Dzērbenes pagasts|Dzērbenes]] pagastiem.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 94
 | lv  = Deviņdesmit četri
}}
'''94 (deviņdesmit četri)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[93 (skaitlis)|93]] un [[95 (skaitlis)|95]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit ceturtā diena ir [[4. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[3. aprīlis]]).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Eduards Kupfers
| image         = Eduards Kupfers.jpg
| imagesize     = 160px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1873|7|4}}
| location      = Stavčani, [[Besarābijas guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}})
| deathdate     = {{dat|1919|10|12}}
| deathplace    =
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = [[Rīgas Politehniskā augstskola]]
| movement      = jūgendstils
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Edvards Grīgs
|          vārds_orig = ''Edvard Hagerup Grieg''
|              attēls = Eilif Peterssen-Edvard Grieg 1891.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1843
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Zviedrijas - Norvēģijas ūnija|Bergena}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1907
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 4
|             m_vieta = {{vieta|Norvēģija|Bergena}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = norvēģis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = Leipcigas konservatorija
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
{{Citas nozīmes|komponistu un pianistu|Grīgs|Grīgs}}
'''Edvards Hāgerups Grīgs''' (''Edvard Hagerup Grieg'', dzimis {{dat|1843|6|15}} [[Bergena|Bergenā]], miris {{dat|1907|9|4}} Bergenā) bija [[Norvēģija|norvēģu]] komponists un pianists. [[Nacionālais romantisms|Nacionālā romantisma]] pārstāvis. Pazīstamākie darbi - [[Grīga klavierkoncerts]], mūzika [[Henriks Ibsens|Ibsena]] lugai [[Pērs Gints]] un "Liriskie skaņdarbi" (''Lyriske stykker'') klavierēm.

sentences: '''Juhans (Jans) Banērs''' ({{val|sv|Johan Gustafsson Banér}}, 1596–1641) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, feldmaršals (1634). [[Zviedru Pomerānija]]s ģenerālgubernators (1638).

sentences: '''Nokrišņu daudzums''' ir [[ūdens]] slāņa biezums, kas būtu uzkrājies uz horizontālas [[virsma]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] izkrišanas dēļ, ja šī virsma neuzsūc ūdeni un tas neiztvaiko. Turklāt nokrišņi [[sniegs|sniega]] un [[ledus]] veidā tiek pārveidoti kā šķidra ūdens nokrišņi, kuri būtu izveidojušies sniega un ledus kušanas rezultātā. Nokrišņu daudzumu mēra [[milimetrs|milimetros]]. Nokrišņu daudzumu mēra ar [[lietusmērītājs|lietusmērītāju]] jeb pluviometru.

sentences:
pagatavotas homeopātiskas zāles ''Hepar sulph'' senlaicīgā iepakojumā|160px]]
'''Homeopātija''' ({{val|el|ὅμοιος}} (''hómoios'') — 'līdzīgs' un ''πάθος'' (''patos'') — 'ciešanas') ir [[alternatīvā medicīna|alternatīvās medicīnas]] veids, kuru [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās radījis vācu ārsts [[Zāmuels Hānemanis]], piedāvājot ārstēt pacientus ar ļoti atšķaidītiem preparātiem. Pamatojoties uz paša Hānemaņa izvirzītu [[aksioma|aksiomu]], homeopātijā tiek praktizēta "līdzīgā ārstēšana ar līdzīgo", noteiktu [[simptomi|simptomu]] ārstēšana ar zāļu vielām, kas veselos cilvēkos rada tieši tādus pašus simptomus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica rapa'' var. ''rapa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Turnip 2622027.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lauka rāceņa saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. rapa
|          suga_lv = Rācenis
|           pasuga = B. rapa'' var. ''rapa
|        pasuga_lv = Lauka rācenis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Refinansēšanas likme''' ir procenta likme, ko [[centrālā banka]] nosaka [[komercbanka|komercbanku]] [[aizņēmums|aizņēmumiem]] centrālajā bankā.
Ja šo procenta likmi samazina, tad pieprasījums pēc centrālās bankas aizdevumiem ir lielāks, bet, ja to paaugstina — mazāks.
Refinansēšanas likme ir [[nauda]]s un [[kredīts|kredītu]] regulēšanas instruments. Ar šī instrumenta palīdzību centrālā banka iedarbojas uz starpbanku [[tirgus]] likmēm, kā arī uz kredītu un [[depozīts|depozītu]] likmēm, kuras fiziskām un [[juridiska persona|juridiskām personām]] piedāvā kredītu organizācijas, jo tādā veidā banku kreditēšanas iespējas samazinās vai palielinās.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
s teritorijā laika posmā no mūsu ēras 100. līdz 500. gadam]]
Ar '''Lielo tautu staigāšanu''' vēsturnieku vidū saprot masveida [[Cilvēku migrācija|cilvēku migrāciju]] [[Eiropa|Eiropā]], kā arī daļēji [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] aptuveni starp 300. un 700. gadu.<ref name="Ancient">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ancient.eu/Migration_Age/|title=Migration Age|work=ancient.eu|publisher=Ancient History Encyclopedia|first=Jan|last=van der Crabben|date=15 July 2010|accessdate=28 May 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190528153356/https://www.ancient.eu/Migration_Age/|archivedate={{dat|2019|05|28||bez}}}}</ref> Tas aptver vēstures laika posmu no [[Romas impērija]]s sabrukuma līdz agrīno [[viduslaiki|viduslaiku]] sākumam.<ref name="Ancient"/>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Aina Muze''' (dzimusi '''Plūcēja''' [[1943. gads|1943]]. gada [[16. jūlijs|16. jūlijā]] Liepājā, mirusi 2017. gada 18. jūnijā Rīgā) bija [[Latvieši|latviešu]] tekstilmāksliniece un pedagoģe. Vīrs [[Roberts Muzis]] — gleznotājs, meitas [[Elīna Lūsis-Grīnberga]] un [[Agata Muze]] — mākslinieces.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Enrikiljo ezers
|attēls=07-05-11LagoEnriquilloDR.jpg
|paraksts=Enrikiljo ezera ainava
|karte=Lake enriquillo.jpg
|kartes_paraksts=Enrikiljo ezers no komosa, 1993. gada septembris
| map = Dominikāna
| plat_d=18 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=71 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{DOM}}
|platība=265
|garums=35
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=24
|tilpums=
|augstums_vjl=-44
|izteka=Nav
|baseins=
|valstis=[[Dominikāna]]
|salas=3
|pilsētas=
}}
'''Enrikiljo ezers''' ({{val|es|Lago Enriquillo}}) ir lielākais [[ezers]] [[Dominikāna|Dominikānas Republikā]], [[sālsezers]].

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Fraternitas Rigensis
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1823
|   dibināšanas vieta = [[Tartu|Tērbata]]
|              krāsas = zils-sarkans-balts
|              devīze = Leiden oder Triumphieren,
Ambos oder Hammer sein
|                  cq = Bīskapa iela 5, Rīga (1929-1931)
 Dzirnavu iela 25 Rīga (1932-1939).
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas zirņi
|         binomial = Pisum sativum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Illustration Pisum sativum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Pisum
|         ģints_lv = Zirņi
|             suga = P. sativum
|          suga_lv = Sējas zirņi
|           suga_r = Sējas zirņi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft Access''
| logo                   = Microsoft Office Access (2019-present).svg
| screenshot             = Access.PNG
| caption                = ''Microsoft Office Access 2013'' [[Windows 8]] operētājsistēmā
| collapsible            =
| author                 =
| developer              = ''[[Microsoft]] Corporation''
| released               = 1992. gada novembris
| discontinued           =
| latest_release_version = 2013 (15.0.4420.1017)
| latest_release_date    = {{dat|2012|10|2|N|bez}}
| frequently updated     =
| programming language   =
| operating_system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| size                   =
| language               =
| status                 = Aktīva
| genre                  = [[Datu bāzu vadības sistēma]]
| license                =
| website                = {{URL|http://office.microsoft.com/access}}
}}
'''Microsoft Access''' ir relācijas datubāzes pārvaldības sistēma. Tā ir izveidota, lai lietotājiem atvieglotu darbu ar lieliem datu apjomiem. Visi datu bāzē izmantojamie objekti saistīti vienā kopīgā sistēmā. Šo saistību nodrošina saites starp tabulām.

sentences: '''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Artavs
|         vārds_orig = ''Vladislavs Staunis''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1928
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = [[Rēzekne]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latvietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri = satīra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Valdis Artavs''' (1928) ir [[latvieši|latviešu]] dzejnieks [[satīra|satīriķis]].

sentences:
{{citas nozīmes|tautu Ziemeļeiropā|Somi (nozīmju atdalīšana)|Somi}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =
Somu zemnieki (1901. gads).
| tauta     = Somi
Suomalaiset
| skaits    = 8 miljoni
| vieta     = [[Somija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Zviedrija]], [[Kanāda]]
| valoda    = [[somu valoda]]
| reliģija  = [[luterticība]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences: '''Eseja''' ({{val|en|essay}}, cēlies no {{val|fr|essai}} — 'izmēģinājums, pārbaude') ir neliela apjoma [[proza]]s darbs, kurā pausta attieksme pret kādu [[literatūra]]s vai [[māksla]]s parādību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=[[Jumava]]|isbn=978-9984-38-332-3|page=206}}</ref> Tā ir mākslinieciski kritiska, publicistiska apcere par kādu zinātnisku, filozofisku, publicistisku, īpaši par literatūras un mākslas problēmu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Eseja var būt arī īss analītisks pārskats vai izskaidrojošs, interpretējošs pētījums par kādu vēsturisku tēmu vai problēmu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Divkāršais ieraksts''' (arī '''dubultais ieraksts''') ir itāļu matemātiķa [[Luka Pačiolo]] pirmoreiz aprakstīta un precizēta grāmatvedības pieeja, kas uzskatāma par mūsdienu grāmatvedības pamatprincipu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.integralsplus.lv/gramatvedibas-vesture|title= Grāmatvedības vēsture|accessdate= 2016-06-12|work= |publisher= Integrāls Plus|date= |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160610135643/http://www.integralsplus.lv/gramatvedibas-vesture|archivedate= 2016-06-10}}</ref> Divkāršā ieraksta pamatā ir saimnieciskā darījuma summas ierakstīšana divos savstarpēji saistītos kontos: viena konta kreisajā pusē — debetā, otra konta labajā pusē — kredītā. Nosaukuma dēļ divkāršo ierakstu mēdz nepamatoti jaukt ar nelikumīgu paralēlu grāmatvedību, sauktu arī par dubulto grāmatvedību, ko veido ar mērķi slēpt patieso ieņēmumu un izdevumu stāvokli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.kvestnesis.lv/?menu=DOC&id=166966|title= Par grāmatvedību un nodokļiem administratīvajās lietās|accessdate= 2016-06-12|work= Komersanta Vēstnesis|publisher= [[Latvijas Vēstnesis]]|date= 2007-11-28}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Nēmejas lauva''' [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] ir [[Tifons|Tifona]] un [[Ehidna (mitoloģija)|Ehidnas]] bērns. To nevarēja ievainot ar mirstīgo ieročiem dēļ necaurduramā zelta kažoka. Tā nagi bija asāki par jebkuru ieroci un spēja saplēst jebkuras bruņas. Galu galā to nogalināja Hērakls, kā vienu no saviem uzdevumiem.

sentences: '''CSS''' (no {{val|en|Cascading Style Sheets}}) jeb '''Stila lapas kaskadēšana''' ir īpaša stila lapas valoda, ko lieto, lai aprakstītu izskatu [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodā]] veidotiem dokumentiem. Populārākais pielietojums ir [[HTML]] un [[XHTML]] valodās veidotu [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] izskata aprakstīšanai, bet to var izmantot jebkādiem [[XML]] dokumentiem, piemēram, [[SVG]] un [[XUL]]. CSS specifikācijas uztur [[Vispasaules tīmekļa konsorcijs]] (W3C).

sentences: '''Vecāki''' ir cilvēka pirmās pakāpes [[radniecība|radinieki]], kas veido viņa [[ģimene]]s pamatu ([[tēvs]] un [[māte]]). Vecāku vecākus sauc par [[vecvecāki]]em.

sentences:
ar mērci]]
'''Mērce''' ir šķidra vai daļēji šķidra piedeva ēdieniem. To izmanto, lai mainītu [[ēdiens|ēdiena]] garšu un izskatu. Vispārīgi mērces var iedalīt divās grupās: saldajās mērcēs, kuras pievieno [[saldais ēdiens|saldajiem ēdieniem]], un mērcēs, kas paredzētas [[otrais ēdiens|otrajam ēdienam]]. Pie mērcēm var pieskaitīt arī [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[sojas mērce|sojas mērci]], [[sinepes]] un citus produktus.

sentences:
'''100 000''' ('''simts tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 un 100 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 105. To raksta kā 100,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000 (Vācijā).

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''will.i.am''}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds             = ''will.i.am''
|Attēls            = Flickr - moses namkung - Black Eyed Peas 1.jpg
|Att_izm           = 250px
|Apraksts          = Will.i.am [[2009. gads|2009]]. gadā
|Fons              = solists
|Dz_vārds          = Viljams Džeimss Adamss jaunākais
|Pseidonīms        = ''will.i.am''
|Dzimis            = {{dat|1975|3|15}}
|Miris             =
|Vieta             = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti       = [[balss]], [[basģitāra]], [[bungas]]
|Žanrs             = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popreps]]
|Nodarbošanās      = dziedātājs, producents, aktieris
|Gadi              = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija  = ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'', ''[[BBE Records|BBE]]'', ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'',
''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī     = ''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa             = [https://will.i.am will.i.am]
|Dzimums           = V
}}

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|United Kingdom|Apvienotā Karaliste}}

sentences: '''Āzijas pokera tūre''' (''Asian Poker Tour'', ''APT'') ir lielākais Āzijas [[pokers|pokera]] turnīrs, kura mērķis ir popularizēt pokera spēli, organizējot pokera turnīrus lielākajās [[Āzija]]s un [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] valstīs, kā [[Manila]], [[Makao]], [[Seula]] un [[Singapūra]].

sentences: '''Biosfēra''' ir viena no zemeslodes ģeogrāfiskā apvalka daļām (sfērām). Tā ietver [[atmosfēra]]s apakšējo daļu, [[hidrosfēra|hidrosfēru]] un [[litosfēra]]s augšējo daļu. Biosfēras augšējā robeža sniedzas aptuveni līdz 30 km augstumam virs [[Zeme]]s virsmas, apakšējā līdz 4–5 km dziļumam zemes dzīlēs un vēl dziļāk Pasaules okeānā. Biosfērā sastopams viss planētas dzīvo organismu kopums, vairāk nekā 2,5 miljoni augu un dzīvnieku sugu. Biosfērā notiek savstarpēja vielu un enerģijas apmaiņa, dzīvie organismi un to dzīves vide mijiedarbojas, veidojot dinamisku un līdzsvarotu sistēmu. Jebkāda [[antropogēns|antropogēna]] (tajā skaitā tūrisma) iejaukšanās šajā evolucionējot dabiski radītajā sistēmā var radīt neatgriezeniskus procesus, kas var novest līdz biosfēras atsevišķu elementu vai reģionu degradācijai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Biosfēra |publisher=Latvijas Zinātņu akadēmija |work=Terminoloģijas komisija |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=biosf%C4%93ra&list=biosf%C4%93ra&lang=LV | accessdate=2010. gads }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Riters
|     vārds_orig = ''Carl Ritter''
|         attēls = Carl ritter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kvedlinburga]], [[Brandenburga-Prūsija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences: '''Metriskā sistēma''' ir starptautiski atzīta decimāla [[mērīšana]]s sistēma. Sistēmas pamatā tiek izmantotas tādas mērvienības, kā [[metrs]], [[kilograms]] un [[sekunde]], tāpēc tā tiek saukta arī par '''MKS sistēmu''' (abreviatūru veido mērvienību pirmie burti). Tiek izmantotas arī citas [[Starptautiskā mērvienību sistēma|Starptautiskās mērvienību sistēmas]] (SI sistēmas) mērvienības un balstoties uz to, kā arī izmantojot [[daudzkārtņi|daudzkārtņus]], iegūst dažnedažādas mērvienības. Piemēram, izmantojot garumu pamatmērvienību un daudzkārtņus, var iegūt [[kilometrs|kilometrus]], [[centimetrs|centimetrus]], [[decimetrs|decimetrus]], [[milimetrs|milimetrus]] un tā tālāk.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zinātnes vārdā
| attēls                   = Rocket-science.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocket Science''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džefrijs Blics]]
| producents               =
* [[Efija T. Brauna]]
* [[Šons Velčs]]
| scenārija autors         = Džefrijs Blics
| galvenajās lomās         =
* [[Rīss Tompsons]]
* [[Nikolass D'Agosto]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Vinsents Piaza]]
* [[Ārons Jo]]
| mūzika                   = [[Īfs Barzelijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|8|10||bez}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rocket-science-2007|title=Rocket Science|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rocketscience.htm|title=Rocket Science (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|759,676}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zinātnes vārdā"''' ({{val|en|Rocket Science}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefrijs Blics]]. Galvenās lomas atveido [[Rīss Tompsons]], [[Nikolass D'Agosto]], [[Anna Kendrika]], [[Vinsents Piaza]] un [[Ārons Jo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|10||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Kinooperatori]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Wentian''
| Nosaukums_orig         = 問天
| Attēls                 = Wentian lab module rendering.jpg
| Attēla_izmērs          = 260px
| Att_virsraksts         = ''Wentian'' datorattēls
| Programma              = ''[[Tiangong]]''
| KA_veids               = [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] modulis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Ķīnas nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]], {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2022
| Starts                 = {{dat|2022|7|24|SK}} 06:22:32 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 5B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vieta|Veņčana]]
| Palaists_kopā_ar       =
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 21 650 kg
| Pilna_masa             = ~ 23 200 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Tianhe]]''
| KA_nāk                 = ''[[Mengtian]]''
}}

sentences: '''Taksidermija''' (no {{val|grc|τάξις}}, ''táxis'' — ‘sakārtojums’,  {{gree|δέρμα}}, ''dérma'' — ‘āda’) ir amatniecības nozare, kas nodarbojas ar dzīvnieku — galvenokārt [[zīdītājs|zīdītāju]] un [[putns|putnu]] — [[izbāznis|izbāžņu]] izgatavošanu. Var izbāzt arī [[zivis]], [[rāpuļi|rāpuļus]] un [[abinieki|abiniekus]]. Dažreiz tiek izbāztas pat [[himera]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nytimes.com/2005/01/03/arts/design/03taxi.html?pagewanted=1&_r=0|title=Head of Goat, Tail of Fish, More Than a Touch of Weirdness.|author=Joel Topcik |date= 2005. gada 3. janvāris|publisher=[[The New York Times]]|accessdate={{dat|2015|2|8||bez}}}}</ref> Galvenais mērķis ir piešķirt gatavam objektam dabisku izskatu. Izbāžņus parasti iegādājas muzeji un privātie kolekcionāri.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasmuzejs.gov.lv/vesture |title=Vēsture. |author= |date= |publisher=[[Latvijas Dabas muzejs]] |accessdate={{dat|2015|2|8||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150324000418/http://www.dabasmuzejs.gov.lv/vesture |archivedate={{dat|2015|03|24||bez}} }}</ref> Mednieki un makšķernieki nereti vēlas iemūžināt kādu īpašu trofeju. Ir gadījumi, kad saimnieki tādā veidā saglabā mīļoto mājdzīvnieku. Taksidermijas meistaru sauc par taksidermistu. Šī amata profesionāļi regulāri rīko čempionātus, kur sacenšas dažādās kategorijās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/65324/zivju-izbazenu-meistare-sarmite-cer-piedalities-pasaules-cempionata|title= Zivju izbāzeņu meistare Sarmīte cer piedalīties pasaules čempionātā. |author=Māris Puķītis|date= 2011. gada 28. novembris|publisher=kasjauns.lv|accessdate={{dat|2015|2|8||bez}}}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Rezekne}}
[[Kategorija:Rēzekne]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Rezekne]]

sentences: '''Tunguskas fenomens''' jeb '''Tunguskas meteorīts''' bija milzīga eksplozija, kas notika {{dat VS|{{dat|1908|6|30}}|{{dat||6|17}}}} 07:14 pēc vietējā laika (00:14 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) neapdzīvotā [[taiga|taigā]] [[Podkamennaja Tunguska]]s upes tuvumā [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Krievija|Krievijā]]. Vairāk nekā 2000 km² platībā tika izgāzti koki, ko visticamāk radīja [[meteorīts|meteorīta]] sprādziens 5–10 kilometru augstumā virs zemes.

sentences:
ir redzams sengrieķu ārstniecības dieva [[Asklēpijs|Asklēpija]] rokās]]
'''Medicīna''' ({{val|la|medicina}} — ‘ārstniecība’, ‘dziedniecība’) ir zinātnisku atziņu sistēma un praktiska darbība [[cilvēks|cilvēka]] [[veselība]]s saglabāšanai.<ref name="ZTV"/> Pēc būtības medicīna ir [[veselības zinātne]]s nozare. Tajā tiek pētīts cilvēka [[organisms]], tā uzbūve, funkcijas, bet visvairāk [[slimība]]s un to ārstēšanas iespējas. Medicīnas mērķis ir noteikt slimību izcelsmi, norisi, kā arī [[medicīniskā diagnostika|diagnostika]], [[ārstniecība|ārstēšana]] un [[profilakse]].

sentences: '''Fraktēšana''' (no frakts) ir ar [[kravu pārvadājumi]]em saistīts [[Juridiskais gads|juridisks termins]].

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Sekiguči''' var būt:
* [[Kunimicu Sekiguči]];
* [[Hisao Sekiguči]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2457''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2457''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2456]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2458]]''
}}
'''''Kosmos-2457''''' (''Космос-2457'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 733. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 6.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Hemoglobīns''' ({{val-el|αἷμα}}, ''aima'' — ‘asinis’; {{val-la|globus}} — ‘lode') ir [[dzelzs|dzelzi]] saturoša [[olbaltumviela]], kas daudziem dzīvniekiem riņķo [[asinis|asinīs]] — [[mugurkaulnieki]]em sarkanajos asinsķermenīšos ([[eritrocīts|eritrocītos]]) —, un tā uzdevums ir pārvietot [[skābeklis|skābekli]] no [[plaušas|plaušām]] uz citām ķermeņa daļām un pārnest atpakaļ [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]].<ref name="PME"/> Tā ir arī asins [[krāsviela]].<ref name="tezaurs"/> [[Medicīna|Medicīnā]] hemoglobīns saīsinājumā tiek pierakstīts šādi: '''Hb''' vai '''Hgb'''.

sentences:
]]
'''Numīdija''' bija [[numīdieši|numīdiešu]] ([[berberi|berberu]]) valsts [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] no 202. gada p.m.ē. līdz 25. gadam m.ē. mūsdienu [[Alžīrija]]s teritorijā, vēlāk arī [[Tunisija]]s un [[Lībija]]s teritorijā. Numīdijas valsts izveidojās pēc [[Otrais pūniešu karš|Otrā pūniešu kara]], kad romieši, sadarbojoties ar numīdiešiem, novājināja [[Kartāga|Kartāgu]]. Numīdija kļuva par pirmo berberu valsti vēsturē. Numīdija bija iesaistīta dažādos konfliktos un aliansēs ar [[Romas Republika|Romas Republiku]]. Vēlāk tā kļuva par [[Romas impērija]]s provinci un vasaļvalsti. Valsts galvaspilsēta bija [[Cirta]], kas mūsdienās ir [[Konstantina]].

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Centrālparka Zooloģiskais dārzs<br />''Central Park Zoo''
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Central Park Zoo area.jpg
|image_width         = 250px
|image_caption       = Zooloģiskais dārzs
|map_type            = Ņujorka
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 40 | latm  =46  | lats  =4  | latNS  =N
|longd =73  | longm =58  | longs =18  | longEW = W
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = [[1864. gads]]
|date_closed         =
|location            = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|area                = 0,026 [[km²]]
|num_animals         = 2150
|num_species         =
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             = {{url|http://centralparkzoo.com/}}
}}
'''Centrālparka Zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Central Park Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Zooloģiskais dārzs atrodas [[Manhatana|Manhatanā]], [[Centrālparks|Centrālparka]] dienvidu daļā. Tas ir daļa no Ņujorkas četriem zooloģiskajiem dārziem un akvārija.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Igaunijas sportistes|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Igaunijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sea nettles.jpg
| att_nosaukums =[[Jūras nātres]] ''[[Chrysaora quinquecirrha]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips =Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| klase =Scyphozoa
| klase_lv =Scifozoji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Coronatae}}
* {{TaksoSaite|Rhizostomatida}}
* {{TaksoSaite|Rhizostomeae}}
* {{TaksoSaite|Semaeostomeae}}
* {{TaksoSaite|Stauromedusae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Scifozoji''' (''Scyphozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] tipa (''Cnidaria'') klase, kas pieder pie [[medūzas|medūzu apakštipa]] (''Medusozoa''). Šajā klasē apvieno pārsvarā lielas [[medūza]]s ar stipri zarainu kanālu sistēmu, labi attīstītiem [[maņu orgāni]]em un ļoti vāji izteiktu [[polipi|polipu]] paaudzi. [[Dzimumprodukti]] tām veidojas [[entoderma|entodermā]].
Scifozoji bez izņēmuma ir [[jūra|jūru]] iemītnieki, daži no tiem ļoti lieli. Tā, piemēram, diezgan bieži sastopama medūza ziemeļu jūrās ir [[arktiskā cianeja]] (''Cyanea arctica''), kurai lietussargs var būt vairāk nekā 2 m diametrā un taustekļi līdz 30 m gari.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Humorists
| oriģinālnos = ''Юморист''
| attēls = Humorists.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Mihails Idovs]]
| producents =
* [[Aija Bērziņa]]
* [[Alise Ģelze]]
| scenārijs =
| aktieri =
* [[Aleksejs Agranovičs]]
* [[Juris Kolokovnikovs]]
* [[Alisa Hazanova]]
* [[Pāvels Iļjins]]
* [[Arems Volobuevs]]
| mūzika =
| operators =
| mākslinieks = [[Aivars Žukovskis]]
| montāža =
| studija =
* ''[[Metrafilms]]''
* ''[[Sirena Film]]''
* ''[[Tasse Film]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{dat|2019|4|22||bez}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts =
* {{CZE}}
* {{LAT}}
* {{RUS}}
| valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Humorists"''' ({{val|ru|Юморист}}) ir [[Latvija|Latvijas]], [[Krievija|Krievijas]] un [[Čehija|Čehijas]] kopražota biogrāfiska drāma, kas iznāca {{dat|2019|4|22||bez}}. Filmas režisors ir [[Mihails Idovs]].

sentences: '''Gāzmaska''' ir individuālās aizsardzības līdzeklis [[elpošanas orgāni|elpošanas orgānu]], [[seja]]s un [[acis|acu]] pasargāšanai no kaitīgo vielu ([[gāze|gāzu]] un [[aerosols|aerosolu]]) iedarbības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tonicella lineata.jpg
| att_nosaukums =Bruņgliemezis ''[[Tonicella lineata]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Polyplacophora
| klase_lv =Bruņgliemeži
| iedalījums =
* [[Bruņgliemežu apakšklase]] (''Loricata'')
* †[[Seno bruņgliemežu apakšklase]] (''Paleoloricata'')
| binomial=Polyplacophora <small>([[Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Bruņgliemeži''' jeb '''bruņgliemji''' (''Polyplacophora'') ir [[gliemji|gliemju tipa]] (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir divpusīgi simetriski [[moluski]], kuru [[čaula]] sastāv no astoņām atsevišķām plātnītēm un pārklāj ķermeni no dorsālās (muguras) puses. Ķermeņa apakšpusē atrodas [[kāja]] ar platu pēdu. Ķermeņa priekšgalā ir vāji izliekta [[galva]], kurā atrodas [[mutes atvere]]. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[rīkle]]s nervu gredzena un četrām gareniskām nervu stiegrām, kas stiepjas gar ķermeņa sāniem. Tie ir [[šķirtdzimumu dzīvnieki]] un tikai [[jūra]]s formas.
== Morfoloģija ==
'''''Skelets.''''' Astoņas plātnītes, kas veido skeleta bruņas, sastāv no diviem slāņiem: no ārējā - organiskā un iekšējā - kaļķa slāņa. Plātnītes dakstiņveidā uzgulstas viena uz otras. Tā kā plātnītes savstarpēji kustīgi savienotas, bruņgliemeži var saritināties gredzenā. Bez plātnītēm ādā dažkārt ir vēl ļoti daudz kaļķa zvīņu, adatu un dažāda veida graudiņu. Dažiem bruņgliemežiem, piemēram, lielajam, 18 cm garajam Tālo Austrumu kriptohitonam - [[Cryptochiton stelleri]] plātnītēm pāraug apkārtējā [[āda]] un tās no ārpuses nav saskatāmas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sukarno
| vārds_orģ           = ''Soekarno''
| attēls              = Presiden Sukarno.jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Sukarno 1949. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Indonēzijas prezidenti|Indonēzijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1945|8|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|1967|3|12|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            = [[Suharto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1901|6|6}}
| dzim_vieta          = [[Surabaja]], [[Nīderlandes Austrumindija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1970|6|21|1901|6|6}}
| mir_vieta           = {{vieta|Indonēzija|Džakarta}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Indonēzijas Nacionālā partija|Nacionālā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Bandunas tehnoloģiskais institūts]]
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            = Sukarno Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Datorsistēmu atbalstīts kolektīvais darbs (CSCW)''' ir uz [[projekts|projektu]] orientēts teorētisks zinātnes lauks. Neskatoties uz dažādiem izpausmes veidiem, CSCW ir identificējama zinātne, kas koncentrējas uz savstarpēji atkarīga organizēta kolektīva darba rakstura izpratni. Tās mērķis — radīt atbilstošas datortehnoloģijas, kas atbalstītu kolektīvo darbu.

sentences: '''Austrālijas lunāri''' ir kolekciju [[monēta]]s, kuras kaļ [[Austrālijas Karaliskā kaltuve]]. Tiek izgatavoti no dažādiem metāliem ([[zelts]], [[sudrabs]], [[bronza]]) un to sakausējumiem. Zelta monētas ar provi 999'9 ir viens no investīciju veidiem dārgmetālos. Uz katras no monētu sērijām tiek attēlots viens no 12 [[ķīniešu kalendārs|ķīniešu mēness kalendāra]] dzīvniekiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Uhuds
| Photo                = Mount_Uhud.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = Uhuds
| karte                = Saūda Arābija#Āzija
| reljefs = jā
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=24|latm=31|lats=23|latNS=N
| longd=39|longm=36|longs=58|longEW=E
| Augstums         = 1077
| Relatīvais_augstums  = 377
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Saūda Arābija|Medīna}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Surigavieši
|attēls          =
|image_caption   = Surigaviešu sievietes Bonokbonoka festivālā
|native_name =
|skaits=0,3—1 miljons
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[surigaviešu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]] (katolicisms, protestantisms)
|grupas=
|radi= [[visaji]] ([[sebuāņi]], [[boholieši]] u.c.)
}}
'''Surigavieši''' vai '''surigaononi''' (''surigaonon'') ir [[Filipīnas|Filipīnu]] [[tauta]], kas apdzīvo [[Mindanao]] ziemeļaustrumu piekrasti [[Ziemeļsurigao]], [[Dienvidsurigao]], [[Dinagatas Salas|Dinagatas Salu]] un [[Ziemeļagusana]]s provincēs. Surigavieši ir daļa no plašākā [[visaji|visaju]] metaetnosa, to valoda tuvu radniecīga [[sebuāņu valoda]]i. Sadzīvē surigavieši runā galvenokārt [[surigaviešu valoda|surigaviešu valodā]], bet oficiālajā saziņā lieto [[filipīniešu valoda|filipīniešu]], [[angļu valoda|angļu]] un sebuāņu valodu.<ref>[https://en.wal.unesco.org/countries/philippines/languages/surigaonon World Atlas of Languages. Surigaonon in Philippines]</ref> Pēc konfesionālās piederības galvenokārt [[katoļi]].<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/surigaonon/ Ethnic Groups of the Philippines. Surigaonon]</ref>

sentences: {{Commons category|Streets in Rēzekne|Ielas Rēzeknē}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Gardenology.org-IMG_2751_rbgs11jan.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. pulegium
| suga_lv       = Paleju mētra
| binomial      = Mentha pulegium L.
| iedalījums    =
}}
'''Paleju mētra''' (''Mentha pulegium'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Dabiski sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]].

sentences: '''Finanšu budžeti''' ir dažādi finansiāla rakstura aprēķini un tāmes, kas atspoguļo plānotos finansu resursus un naudas līdzekļu ieņēmumus, izdevumus jeb izlietojumus un atlikumus. Finanšu budžeti ir naudas ieņēmumu un izdevumu aprēķins jeb naudas līdzekļu budžets, apgrozības kapitāla aprēķins, pamatlīdzekļu un to [[Nolietojums|nolietojuma]] aprēķins, plānotā bilance un citi.<ref>Rasma Alsiņa, Karina Zolutuhina, Jūlija Bojarenko „Vadības grāmatvedības pamati” „Raka” 2000.g. — 80. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džovanni Paolo Kampana
|          vārds_orig = ''Giovanni Paolo Kampana''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1540
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Redžo Emīlija]], (tagad [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|              m_gads = 1592
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Roma]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Rīgas hipodroms''' bija [[hipodroms]], kurā norisinājās [[Zirgu skriešanās sacīkstes|zirgu skriešanās sacensības]]. Tas atradās [[Grostonas iela|Grostonas ielā]], Rīgā, Latvijā.

sentences: '''Iezīmēšanas valoda''' — [[datorvaloda]], kas paredzēta [[teksts|teksta]] un ar to saistītas [[informācija]]s pierakstam noteiktā formā. Ar tekstu saistītā informācija ([[metadati]]), piemēram, teksta struktūra vai tā parādīšanas veids, tiek kodēta ar īpašām iezīmēm. Vispazīstamākā iezīmēšanas valoda ir [[HTML]], kas paredzēta [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] veidošanai. Aizvien lielāku popularitāti iegūst valoda [[XML]], kas ir universālāka par HTML.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Iedzimtais netikums
 | oriģinālnos = ''Inherent Vice''
 |      attēls = Inherent Vice film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, kriminālfilma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* Pols Tomass Andersons
* [[Džoanna Selara]]
* [[Daniels Lupi]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Benisio del Toro]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[IAC Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|10|4|Ņujorkas filmu festivāls|2014|12|12|ASV|}}
 |      ilgums = 149 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014|title=Inherent Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2016|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160414220522/http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|14,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inherentvice.htm|title= Intherent Vice (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iedzimtais netikums"''' ({{val|en|Inherent Vice}}) ir 2014. gada kriminālfilma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Ouens Vilsons]], [[Džošs Brolins]], [[Ketrīna Voterstone]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Benisio del Toro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|4||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Olimpisko spēļu dalībnieki]]
[[Kategorija:Apbalvojumi]]
[[Kategorija:Apbalvojumi sportā]]

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Eubalaena australis
|        autors = [[Antoine Desmoulins|Desmoulins]], 1822
|        attēls = Southern right whale.jpg
| att_nosaukums =
| attēls2 = Right whale size.svg
| att2_nosaukums = Dienvidu gludvaļa salīdzinājums ar cilvēku
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Cetacea
|      kārta_lv = Vaļveidīgie
|    apakškārta = Mysticeti
| apakškārta_lv = Plātņvaļi
|        dzimta = Balaenidae
|     dzimta_lv = Polāro vaļu dzimta
|         ģints = Eubalaena
|      ģints_lv = Gludvaļi
|          suga = Eubalaena australis
|       suga_lv = Dienvidu gludvalis
|     izplatība =
|      sinonīmi =
* ''B. glacialis'' (Mueller), 1776
* ''B. antarctica'' Lesson, 1828
* ''B. antipodarum'' Gray, 1843
* ''Hunterus temminckii'' Gray, 1864
* ''Macleayius australiensis'' Gray, 1865
* ''E. capensis'' Gray, 1866
* ''Halibalaena britannica'' Gray, 1873
* ''E. glacialis australis'' Tomilin, 1962
* ''B. glacialis australis'' Scheffer & Rice, 1963
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Hakeri
| attēls = Hackersposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hackers''
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Īens Softlijs]]
| producents = * [[Maikls Peisers]]
* [[Ralfs Vinters]]
| scenārija autors = [[Rafaels Moreu]]
| galvenajās lomās = * [[Andželīna Džolija]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Fišers Stīvenss]]
* [[Loreina Brako]]
| mūzika = [[Saimons Bosvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM/UA Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1995|9|15|ASV|}}
| ilgums = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hackers-1995|title=Hackers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424155614/http://www.bbfc.co.uk/releases/hackers-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hackers.htm|title=Hackers|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Hakeri"''' ({{val|en|Hackers}}) ir 1995. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Īens Softlijs]]. Galvenās lomas atveido [[Andželīna Džolija]], [[Džonijs Lī Millers]], [[Fišers Stīvenss]] un [[Loreina Brako]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|9|15||bez}} ASV.

sentences: Šajā sarakstā uzskaitīti vārdos nosauktie Zemes garozas [[vairogs (ģeoloģija)|vairogi]] un [[kratons|kratoni]]:

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republik Indonesia''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Indonēzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Indonesia
|               karoga_attēls = Flag of Indonesia.svg
|            karoga_nosaukums = Indonēzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = National emblem of Indonesia Garuda Pancasila.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Indonēzijas Rebublikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Indonesia Raya]]''
|               kartes_attēls = Indonesia (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Džakarta]]
|           lielākās_pilsētas = [[Džakarta]]
[[Surabaja]]
[[Bandunga]]
|              valsts_valodas = [[indonēziešu valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Indonēzijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Džoko Vidodo]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Indonēzijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Marufs Amins]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums = deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1945|8|17}}
|                 platība_km2 = 1 904 569
|               platība_rangs = 16.
|          iedzīvotāju_skaits = 252 164 800
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2014. gads|2014]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 4.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 131,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 84.
|                     IKP_PPP = 909,729 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|          IKP_PPP_per_capita = 3 980
|                      valūta = [[Indonēzijas rūpija]] ([[IDR]])
|                  laika_zona = dažādas
|                  utc_offset = +7 līdz +9
|                      domēns = [[.id]]
|              tālsarunu_kods = 62
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Germanwings}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
| name = ''Germanwings'' reiss 9525
| image = 320 GERMANWINGS D-AIPX 147 10 05 14 BCN RIP (16730197959).jpg
| alt =
| caption = D-AIPX 2014. gada maijā
| date = {{dat|2015|3|24|N|bez}}
| summary = Pilota pašnāvība
| site = {{vieta|Francija|Praotbleona}}<ref name="Indy">{{cite news |last=Withnall |first=Adam |url=http://www.independent.co.uk/news/world/europe/airbus-a320-crash-german-wings-flight-down-in-southern-france-10129817.html |title=A320 crashes: Germanwings Flight down in southern France |date=24 March 2015 |work=The Independent |accessdate=24 March 2015 |archive-date={{dat|2015|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150324132314/http://www.independent.co.uk/news/world/europe/airbus-a320-crash-german-wings-flight-down-in-southern-france-10129817.html }}</ref>
|coordinates      = {{coord|44.280083|6.438750|region:FR-04_type:event|display=inline,title|format=dms}}
| passengers = 144<ref name="bfmtv">{{cite web|url=http://www.bfmtv.com//societe/un-avion-a320-s-ecrase-dans-le-sud-de-la-france-871170.html|title=Un Airbus A320 transportant 148 personnes s'écrase près de Digne-les-Bains|publisher=[[BFMTV]]|accessdate=24 March 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150324132245/http://www.bfmtv.com//societe/un-avion-a320-s-ecrase-dans-le-sud-de-la-france-871170.html|archivedate={{dat|2015|03|24||bez}}}}</ref>
| crew = 6 (2 piloti)<ref name="bfmtv"/><ref>[http://www.aljazeera.com/news/2015/03/german-passenger-jet-crashes-french-alps-150324104354907.html 150 feared dead after plane crashes in French Alps]. Al Jazeera. Retrieved 24 March 2015.</ref>
| fatalities =150<ref name="news24">{{cite web|title=Confirmed by Police |url=http://www.news24.com/World/News/LIVE-Passenger-Airbus-crashes-in-France-20150324|work=News 24|accessdate=24 March 2015}}</ref>
| survivors = 0
| aircraft_type = ''[[Airbus A320|Airbus A320-211]]''
| aircraft_name =
| operator = ''[[Germanwings]]''
| tail_number = D-AIPX
| origin = {{vieta|Spānija|Barselona}}
| destination = {{vieta|Vācija|Diseldorfa}}
}}
'''''Germanwings'' reiss 9525''' bija [[Vācija]]s lidsabiedrības ''[[Germanwings]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Barselona]]s [[Spānija|Spānijā]] uz [[Diseldorfa|Diseldorfu]] [[Vācija|Vācijā]] {{dat|2015|3|24||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences:
krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

sentences:
— saliktas olbaltumvielas, kas muskuļos nodrošina īslaicīgu skābekļa rezervi, — 3D struktūra]]
'''Bioķīmija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/kolekcijas/13/skirklis/69848 | title= Valsts valodas centra izstrādātie medicīnas zinātņu, farmācijas un veterinārmedicīnas termini | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> arī '''bioloģiskā ķīmija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.neslimo.lv/pme/?name=biologiska-kimija | title= Bioloģiskā ķīmija | publisher= neslimo.lv (Populārā medicīnas enciklopēdija) | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[ķīmija]]s zinātņu nozare, kas pēta ķīmiskos un fizikālķīmiskos procesus dzīvajos [[organisms|organismos]]. Bioķīmiskie procesi norāda uz [[dzīvība]]s sarežģītību. Bioķīmija ir [[fizioloģija]]s pamatā,<ref name="sporta bioķīmija"/> tāpēc tiek saukta arī par '''fizioloģisko ķīmiju'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mobilais
 | oriģinālnos = ''Cellular''
 |      attēls = Cellular poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, trilleris
 |    režisors = [[Deivids R. Elliss]]
 |  producents =
* [[Dīns Devlins]]
* [[Lorēna Loida]]
 |   scenārijs = [[Kriss Morgans]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Džeisons Steitems]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
 |      mūzika = [[Džons Otmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Selectric Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|9|10||bez}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cellular-2004-0|title=Cellular|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cellular.htm|title=Cellular (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|56,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mobilais"''' ({{val|en|Cellular}}) ir 2004. gada ASV kriminiāltrilleris, kura režisors ir [[Deivids R. Elliss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Kima Beisingere]], [[Džeisons Steitems]] un [[Viljams H. Meisijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|10||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Religion in Germany|Reliģija Vācijā}}

sentences: '''Petrogrāfija''' (no {{val-el|πέτρος}} "akmens" un ''γράφω'' "rakstīt") ir [[petroloģija]]s novirziens, zinātne par [[ieži]]em - heterogēnām litosfēras sastāvdaļām. Tā pēta iežu sastāvu, uzbūvi, izcelsmi.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Nīderlandē|apkaimi ASV|Hārlema (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hārlema
 | official_name            = ''Haarlem''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Haarlem on the spaarne.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag Haarlem.svg
 | image_shield             = Haarlem wapen.svg
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 52 | latm  = 22 | lats  = 49 | latNS  = N
 | longd = 4 | longm = 38 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļholande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 32.09
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 29.24
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 2.85
 | population_total         = 150611
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.haarlem.nl/}}
 | footnotes                =
}}
'''Hārlema''' ({{val|nl|Haarlem}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provinces administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 150 tūkstoši cilvēku. Pilsēta atrodas Spārnes upes krastā, 20 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas [[Amsterdama]]s. Hārlemā ir bāzēts arī valstī vecākais futbola klubs — ''[[Koninklijke HFC]]''. Katra gada aprīlī pilsētā notiek ''Bloemencorso'' festivāls.

sentences: '''4. maijs''' ir gada 124. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (125. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 241 diena.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Latvijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dubultā apdrošināšana
| operators =
| attēls = Double Indemnity (1944 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = [[Džozefs Sistroms]]
| scenārijs = * Billijs Vailders
* [[Reimonds Čendlers]]
| aktieri = * [[Freds Makmarijs]]
* [[Bārbara Stenvika]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''Double Indemnity''
| studija = ''[[Paramount Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Paramount Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|7|3}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|980 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dubultā apdrošināšana"''' ({{Val|en|Double Indemnity}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Freds Makmarijs]], [[Bārbara Stenvika]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma ir balstīta uz [[Džeimss Keins|Džeimsa Keina]] 1943. gada romāna ar [[Dubultā apdrošināšana (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sverdrupa kalni
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =S |lat_deg =72 |lat_min =20 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =1 |lon_min =0 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]]
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                =
|kalns                  = [[Krīgera kalns]]
|augstums               = 2655
|pilsētas               =
}}
'''Sverdrupa kalni''' ({{val|no|H.U. Sverdrupfjella}}) ir kalnu masīvs [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietoti starp [[Jūtulstreumens|Jūtulstreumena]] glečeri rietumos un [[Jelsvika kalni]]em austrumos. Atrodas ap 230 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes ([[Princeses Martas krasts]]), kuru klāj [[Fimbulisens|Fimbulisena]] [[šelfa ledājs]]. Sastāv no ap 100 km garas ziemeļaustrumu-dienvidrietumu virzienā izstieptas grēdas masīva austrumdaļā ([[Paulsena kalni]], [[Barklaja kalni]] un [[Hermana kalni]]) un ap 40 km attālas [[nunataks|nunataku]] grupas ([[Gbureka smailes]]) masīva ziemeļrietumos. Augstākā virsotne ir [[Krīgera kalns]] (2665 m) masīva dienvidaustrumos.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| aboveclass = fn org
| above      = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| subheader  = {{{native_name|}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{imagesize|}}}|sizedefault=frameless|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption    = {{#if:{{{image_name|}}}||{{{caption|}}}}}
| image2     = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image_name|}}}|size={{{image_size|}}}|sizedefault=frameless|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption2   = {{{caption|}}}
| image3 = {{#if:{{{karte|}}}{{{map|}}}{{{pushpin_map|}}}{{{map_type|}}}|
{{Kartes infokaste
| map = {{ifempty|{{{karte|}}}|{{{map|}}}|{{{pushpin_map|}}}|{{{map_type|}}}}}
| map_alt = {{ifempty|{{{karte_alt_teksts|}}}|{{{map_alt|}}}}}
| alternative = {{ifempty|{{{alt_karte|}}}|{{{pushpin_image|}}}}}
| map_width = {{ifempty|{{{kartes_izmērs|}}}|{{{map_width|{{{map_size|}}}}}}|250}}
| map_caption = {{ifempty|{{{kartes_paraksts|}}}|{{{map_caption|}}}}}
| relief = {{ifempty|{{{reljefa_karte|}}}|{{{pushpin_relief|}}}|{{{map_relief|}}}|{{{relief|}}}}}
| label = {{ifempty|{{{kartes_marķieris|}}}||{{{map_label|}}}|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| label_position = {{ifempty|{{{paraksta_novietojums|}}}|{{{label_position|}}}|{{{map_label_position|}}}}}
| mark = {{ifempty|{{{marķieris|}}}|{{{mark|}}}|Red pog.svg}}
| mark_width = {{ifempty|{{{marķiera_lielums|}}}|{{{mark_width|}}}|7}}
| lat = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_NS|}}}|{{{lat_dir|}}}|{{{latNS|}}}|{{{lat_NS|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_d|}}}|{{{lat_deg|}}}|{{{latd|}}}|{{{lat_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_m|}}}|{{{lat_min|}}}|{{{latm|}}}|{{{lat_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_s|}}}|{{{lat_sec|}}}|{{{lats|}}}|{{{lat_s|}}}}}<!--
       -->}}
| long = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_EW|}}}|{{{lon_dir|}}}|{{{longEW|}}}|{{{long_EW|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_d|}}}|{{{lon_deg|}}}|{{{longd|}}}|{{{long_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_m|}}}|{{{lon_min|}}}|{{{longm|}}}|{{{long_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_s|}}}|{{{lon_sec|}}}|{{{longs|}}}|{{{long_s|}}}}}<!--
       -->}}
| x = {{{x|}}}
| y = {{{y|}}}
| x% = {{{x%|}}}
| y% = {{{y%|}}} }}}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Vastlāvji''' jeb '''vastlāvis''' (lejasvācu: ''fastelauendt'' "gavēņa priekšvakars") bija Rīgas saviesīgās dzīves galvenais gada notikums, kuram sāka gatavoties ap Ziemassvētkiem un svinēja nedēļā pirms gavēņa iestāšanās (pirms [[Pelnu diena]]s). To rīkoja Rīgas [[Melngalvji]] ar [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] tirgotāju piedalīšanos. Vastlāvjus svinēja arī [[lībieši]] Kurzemes jūrmalā, bet citur Latvijā šie svētki bija vairāk pazīstami kā [[meteņi]] jeb '''metenis'''.
[[Jaunsudrabiņš|Jaunsudrabiņa]] "Zaļajā grāmatā" minēts, ka kalendārā atzīmētie Vastlāvji [[Sēlija|Sēlijā]] saukti par Pīrāgiem vai Pelnu dienu.<ref>Jānis Jaunsudrabiņš. Kopoti raksti. 11. sējums. Zaļā grāmata. Rīga: Liesma, 1983. - 79 lpp.</ref>

sentences: '''Clipper''' ir [[programmēšanas valoda]], ko izmanto, lai radītu [[datorprogramma|programmatūras programmas]], kas sākotnēji darbojās galvenokārt saskaņā ar [[DOS]]. Lai gan tā ir spēcīga vispārēja lietojuma programmēšanas valoda, tā bija galvenokārt izmantota, lai izveidotu [[datubāze]]s/biznesa programmas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 42
 | lv  = Četrdesmit divi
}}

sentences:
{{Fotoaparāta infokaste
| camera_name = Olympus 35RC
| image_name  = Olympus 35 RC img 1850.jpg
| type        = 35 mm tālmēra
| lens_mount  = fiksēts objektīvs
| focus       = manuāls
| exposure    = automātisks
| flash       = ''Hot shoe''
| frame-rate  = Manuāla kadru pārtīšana.
| dimensions  = 110 x 70 x 50 mm
}}

sentences: {{Commonscat|Short track speedskaters from China|Ķīnas šorttrekisti}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss fon Pajers
|     vārds_orig = ''Julius von Payer''
|         attēls = Luckhardt - Julius von Payer (ÖNB 8080757).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Teplice|Šēnava]], [[Austrijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Bleda|Veldesa]], [[Austroungārija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrietis
|   nodarbošanās = virsnieks, kartogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Johanness Ludoviks fon Pajers''' ({{val|de|Julius Johannes Ludovicus von Payer }}; dzimis {{dat|1841|9|2}}, miris {{dat|1915|9|29}}) bija [[Austroungārija]]s armijas virsnieks, [[alpīnists]], [[polārpētnieks]], [[kartogrāfs]] un [[gleznotājs]], Terezijas militārās akadēmijas profesors. Kopā ar [[Karls Veiprehts|Karlu Veiprehtu]] vadīja Austroungārijas polāro ekspedīciju (1872-1874), kas atklāja [[Franča Jozefa Zeme|Franča Jozefa Zemi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |title=Payer, Julius Johann Ludwig Ritter von (österreichischer Adel 1876) |access-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160702113102/https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |archivedate={{dat|2016|07|02||bez}} }}</ref>

sentences: '''Živetas stāvs''' ('''D2gv''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Vidusdevons|vidusdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies živetas laikmetā 387,7—382,7 miljonu gadu intervālā starp vidusdevona [[eifela stāvs|eifela]] un [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kubulu pagasts
| karte             = Kubulu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Kubuli
| platība           = 167,19
| iedzīvotāji       = 1339<ref name="registrs">[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/iedzivotaju-registrs/ PMLP mājaslapa]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 1484 / 167.19 round 1}}
| izveidots         = 1991
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kubulu pagasts''' ir viena no [[Balvu novads|Balvu novada]] teritoriālajām vienībām. Izvietojusies novada ziemeļrietumos, robežojas ar sava novada [[Balvi|Balvu]] pilsētu un [[Rugāju pagasts|Rugāju pagastu]], [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]] un [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes pagastiem]], [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] [[Jaunannas pagasts|Jaunannas]] un [[Mālupes pagasts|Mālupes pagastiem]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Litenes pagasts|Litenes pagastu]].

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences: '''Artroskopija''' jeb '''ķirurģiskā artroskopija''' ir [[locītava|locītavu]] [[ķirurģija|ķirurģiska]] operācija.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Grigorijs Mēbess
|     vārds_orig = ''Григорий Оттонович Мёбес''
|         attēls = Gregory Ottonovich von Mebes.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = [[1930]]. vai [[1934]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PSFR|Siktivkara|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = skolotājs, masons
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences: '''Riepas''' ir [[gredzens|gredzena]] formas detaļas, kas tiek apliktas ap dažādiem [[ritenis|riteņiem]]. Tās lieto uz [[automašīna|automašīnu]], [[motocikls|motociklu]], [[divritenis|divriteņu]], [[kravas automašīna|kravas auto]], [[lidmašīna|lidmašīnu]] un citu spēkratu riteņiem. Riepas aizsargā riteņus, uzlabo [[saķere|saķeri]] ar braukšanas segumu, samazina [[bremzēšana]]s ceļa garumu un uzlabo vadāmību. Uz jebkuras riepas apmales ir uzrakstīta visa informācija — marķējums, kas attiecas uz konkrēto riepu: izmērs; tips un citi.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Reimatoīdais artrīts''' ir hroniska sistēmiska autoimūna [[iekaisums|iekaisuma]] slimība, kas galvenokārt bojā sinoviālas [[locītava]]s (izpaužas kā [[sinovīts]]), tomēr var tikt iesaistīti arī citi [[orgāns|orgāni]], piemēram, [[āda]], [[sirds]], [[plaušas]], [[acis]].
Slimība ir saistīta ar ievērojamu darbaspēju zudumu un priekšlaicīgu nāvi.<br />
Slimību pirmo reizi 1800.gadā aprakstīja franču ārsts ''Augustin Jacob Landré-Beauvais''(1772-1840). Nosaukumu "reimatoīdais artrīts" 1859. gadā izveidoja britu reimatologs ''Alfred Baring Garrod''.<ref>[http://www.news-medical.net/health/Rheumatoid-Arthritis-History.aspx Rheumatoid Arthritis History<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Jaunatnes dārzs
| photo           =
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Rīga
| map_width       =
| map_caption     =
| map_alt         =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 25.61 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 4 | longs = 7.75 | longEW = E
| type            = Publisks [[parks]]
| location        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| area            = 10 850 m2
| elevation       =
| created         =
| designer        = [[Pāvels Seļeckis]]
| etymology       =
| operator        = SIA "[[Rīgas meži]]"
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          = publisks parks
| awards          =
| open            =
| camp_sites      =
| hiking_trails   =
| other_info      =
| website         =
| child           =
| embedded        =
}}
'''Jaunatnes dārzs''' ir neliels [[parks]] [[Rīga|Rīgā]], [[Āgenskalns|Āgenskalnā]] starp [[Lapu iela (Rīga)|Lapu]], [[Melnsila iela (Rīga)|Melnsila]] un [[Ernestīnes iela|Ernestīnes]] ielām. Neoficiāli tas ticis saukts arī par '''Ļermontova parku''', jo agrāk blakus atradās Ļermontova iela (tagadējā [[Viļa Plūdoņa iela (Rīga)|Viļa Plūdoņa iela]]) un [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5. trolejbusa]] pietura ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''EUTELSAT 117 West B''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[BSS-702SP]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Eutelsat]]'', {{FRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing Satellite Systems]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|6|14|SK}} 14:29 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 v1.2]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-40''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ABS-2A]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1963 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 116,8° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[EUTELSAT 65 West A]]''
| KA_nāk                 = ''[[EUTELSAT 172B]]''
}}
'''''EUTELSAT 117 West B''''' (sākotnējais nosaukums '''''Satmex 9''''') ir [[Francija]]s uzņēmuma ''[[Eutelsat]]'' [[sakaru pavadonis]], kas paredzēts sakaru nodrošināšanai [[Latīņamerika|Latīņamerikā]]. Orbītā palaists 2016. gada jūnijā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Bavo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Sint-Baafskathedraal_(St._Bavo's_Cathedral)_Ghent_Belgium_October.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Bavo katedrāle
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Bavo katedrāle
| position = left
| latd  = 51.053 | latNS  = N
| longd = 3.727  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1274
| year_completed        = 14. - 16. gadsimts
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 89 metri
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
, [[sinepes|sinepēm]] un gurķu mērci]]
'''Hotdogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/hot-dogs-pret-hotdogs/ |title= Hot-dogs pret hotdogs pret hot dogs |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 20. februāris |accessdate= 2019. gada 19. augustā}}</ref> (no {{val|en|hot dog}} — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu [[cīsiņš|cīsiņu]] un piedevām, piemēram, [[sinepes|sinepēm]], [[kečups|kečupu]] vai [[majonēze|majonēzi]]. Hotdogus pirmie sāka gatavot [[vācieši]]. Viņi izmanto [[Frakfurtes desiņa]]s un [[Vīnes desiņa]]s. 19. gadsimtā vācu imigranti [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu ''dachshund sausages'' ([[taksis|takšu]] desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz ''dog'' (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds ''hot'' (karsts).

sentences:
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:Tehniskās zinātnes]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Epiks
|     vārds_orig = ''Ernst Öpik''
|         attēls = ErnstJuliusOpik.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kunda|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ziemeļīrija|Bengora}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Igauņi|Igaunis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Armā observatorija
|     alma_mater = {{plainlist|
* [[Maskavas Universitāte]]
* [[Tartu Universitāte]]
}}
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ernsts Jūliuss Epiks''' ({{val|et|Ernst Julius Öpik}}; dzimis {{datVS|{{dat|1893|10|22}}|{{dat||10|10}}}}, miris {{dat|1985|9|10}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[astronomija|astronoms]] un [[astrofizika|astrofiziķis]].

sentences:
no [[Tomass Mors|Mora]]  grāmatas ''Utopia'',1516. gadā]]
'''Utopija''' ir ideālas [[sabiedrība]]s iztēlojums un [[kultūras mantojums]]. Apgalvots, ka pirmais pierakstītais utopiskais piedāvājums bijis [[Platons|Platona]] "Valsts". Termins ir izvērsts [[Socioloģija|socioloģijā]] un ticis lietots [[Marksisms|marksistu]] [[filozofija|filozofijā]] un [[politika|politikā]]. Reizēm utopijas ir vēsturiskas komūnas vai ideālas pasaules, kā arī fiktīvas vietas [[literatūra|literatūrā]] un [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]]. Ikdienā vārdu lieto, runājot par nepiepildāmu sapni vai projektu un par utopistu sauc nepraktisku cilvēku.

sentences: '''19. maijs''' ir gada 139. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (140. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 226 dienas.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeina Linča
 | vārds_orig              = ''Jane Lynch''
 | attēls                  = Jane Lynch, 2008 appearance (crop).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džeina Linča 2008. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|7|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Doltona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, komiķe, dziedātāja, rakstniece
 | darbības gadi           = 1981—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džeina Marija Linča''' ({{val|en|Jane Marie Lynch}}; dzimusi {{dat|1960|7|14}}) ir amerikāņu aktrise, komiķe, dziedātāja un rakstniece.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Šekltons
|     vārds_orig = ''Ernest Shackleton''
|         attēls = South - the story of Shackleton's last expedition, 1914-1917 - The Leader (cropped).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Kilkeja (''Kilkea''), [[Kildēras grāfiste]], [[Īrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1922
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Grītvikena]], [[Dienviddžordžija]]
}}
'''Ernests Henrijs Šekltons''' ({{val|en|Ernest Henry Shackleton}}, dzimis {{dat|1874|2|15}}, miris {{dat|1922|1|5}}) bija [[īri|īru]] izcelsmes britu [[polārpētnieks]], četru ekspedīciju uz [[Antarktika|Antarktiku]] dalībnieks.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Latvijā|Abava (nozīmju atdalīšana)|Abava}}
{{Upes infokaste
 |nosaukums          = Abava
 |attēls             = Abava pie Sabiles.jpg
 |paraksts           = Abava pie [[Sabile]]s
  | karte             = Latvijas upe Abava karte.png
  | kartes_paraksts   = Abava un tālāk [[Venta]].
  | kartes_izmērs     =
 | garums            = 134
 | baseins           = 2042
 | gada_notece       = 0,66
 | izteka            = [[Lestenes purvs]]
 | ieteka            = [[Venta]]
 | ietekas_augstums  = 2,2
 | iztekas_augstums  = 55
 | tek_caur          = {{LAT}}
 | kritums           = 53
 | pietekas          = [[Viesata]], [[Imula]], [[Amula]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=05 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=05 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=40 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džonatans
 |    vārds_orig = ''Jonathan''
 |        attēls = Jonathan-plantation-house.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Džonatans 2021. gada aprīlī
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1832
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Seišelas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[File:Flag of Saint Helena.svg|25px]] [[Svētās Helēnas sala]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Džonatans''' (izšķīlies ap  1832. gadu)<ref>https://www.bbc.com/news/magazine-26543021</ref> ir [[Seišelu salu milzu bruņurupucis]] (Aldabrachelys gigantea hololissa), [[Aldabras milzu bruņurupuča]] (Aldabrachelys gigantea) pasuga. Tiek lēsts, ka viņa aptuvenais vecums ir 191 gads 2024. gadā, padarot viņu par [[vecāko zināmo dzīvo sauszemes dzīvnieku]].<ref>https://www.foxnews.com/science/the-fascinating-sex-life-of-jonathan-the-185-year-old-giant-tortoise</ref><ref>https://www.guinnessworldrecords.com/news/2019/2/introducing-jonathan-the-worlds-oldest-animal-on-land-561882</ref> Džonatans dzīvo [[Svētās Helēnas Sala|Svētās Helēnas salā]], [[Britu aizjūras teritorijas|Lielbritānijas aizjūras teritorijā]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos.
== Vēsture ==
[[Bruņurupucis]] Džonatans, izšķīlies apmēram 1832. gadā, kopā ar trim citiem bruņurupučiem aptuveni 50 gadu vecumā tika atvests uz Svētās Helēnas salu no Seišelu salām [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref>https://www.smithsonianmag.com/smart-news/at-190-jonathan-the-tortoise-is-the-worlds-oldest-living-land-animal-180979514/</ref> Bruņurupucim vārdu 1930. gados deva [[Svētās Helēnas sala]]s gubernators sers [[Spensers Deiviss]], un bruņurupucis ir nodzīvojis 31 gubernatora pilnvaru termiņu. Džonatans turpina dzīvot ''Plantation House'', gubernatora oficiālās rezidences teritorijā; kur par viņu rūpējas Svētās Helēnas salas valdība.
== Vecums ==
Bruņurupuča vecums tiek lēsts, jo viņš bija "pilnībā nobriedis", kad 1882. gadā tika nogādāts Svētās Helēnas salā. "Pilnīgi nobriedis" nozīmē vismaz 50 gadus vecu, dodot viņam izšķilšanās datumu ne vēlāk kā 1832. gadā.<ref>https://www.guinnessworldrecords.com/world-records/511806-oldest-living-land-animal</ref> Fotogrāfija ar Džonatanu, kas sākotnēji tika uzskatīta par 1902. gada attēlu, patiesībā ir datēta ar 1886. gadu,<ref>Hollins, Jonathan (8 April 2016). "Your Opinion Counts" (PDF). The St Helena Independent. Retrieved 29 July 2017</ref> kurā Džonatans ir redzams četrus gadus pēc viņa ierašanās Svētajā Helēnā. No fotogrāfijas veiktie mērījumi liecina, ka viņš bija pilnībā nobriedis 1886. gadā.
[[File:Jonathan and another tortoise, St Helena.png|thumb|Džonatans (pa kreisi) ar citu milzu bruņurupuci (1886) (vecumā no 53 līdz 54 gadiem)<ref>https://www.bbc.co.uk/programmes/p03v1kys/p03v1h5t</ref>]]
2022. gadā Džonatana aptuvenais vecums pārsniedza bruņurupuča vecumu, ko [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmata]] bija atzinusi par visu laiku vecāko reģistrēto bruņurupuci – [[Tu'i Malila]], kurš nomira [[Tonga|Tongā]] 1966. gadā 189 gadu vecumā. [[Advaita]], Aldabras milzu bruņurupucis, kas nomira 2006. gadā, Alipuras zooloģiskajā dārzā [[Kolkata|Kolkatā]], Indijā, nodzīvoja līdz 255 gadu vecumam, taču tas nav apstiprināts.<ref>https://www.cbsnews.com/news/250-year-old-tortoise-dies-in-india/</ref>
== Pēc 2015. gada ==
2015. gada decembrī Svētās Helēnas salas veterinārārsts Džo Holinss sacīja, ka Džonatans ir "dzīvs un vesels [..] Viņš ir akls no [[katarakta]]s, zaudējis ožu un tāpēc nevar atrast pārtiku, taču viņam ir saglabājusies lieliska dzirde." 2016. gada janvārī [[BBC]] ziņoja, ka Džonatanam tika ieviesta jauna [[diēta]], kuras mērķis bija saglabāt viņa veselību un pagarināt viņa mūžu.<ref>https://www.bbc.com/news/av/science-environment-35268755</ref> Lielā vecuma dēļ Džonatans pavada dienas, kopā ar citiem bruņurupučiem gandrīz visu, tostarp ēdot, guļot un pārojoties.<ref>https://www.huffpost.com/archive/au/entry/the-oldest-animal-in-the-world-is-probably-gay_au_5cd37ec1e4b0acea9501ab87</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Roman Catholic Church|Romas katoļu baznīca}}
{{Commonscat|Roman Catholic Church}}

sentences:
{{citas nozīmes|ASV štatu|Kalifornija (nozīmju atdalīšana)|Kalifornija}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kalifornija
| official_name           = ''California''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Sierra Nevada-terabass.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Sjerranevadas kalnu grēdas teritorija Kalifornijā
| image_flag              = Flag of California.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of California.svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''The Golden State''
| motto                   = ''Eureka''<ref name="motto-symbols">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.leginfo.ca.gov/cgi-bin/displaycode?section=gov&group=00001-01000&file=420-429.8 |title=Government Code Section 420-429.8 |publisher=State of California Legislative Council |accessdate=December 24, 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090628233244/http://www.leginfo.ca.gov/cgi-bin/displaycode?section=gov&group=00001-01000&file=420-429.8 |archivedate={{dat|2009|06|28||bez}} }}</ref>
| anthem                  =
| capital                 = [[Sakramento]]
| largest_city            = [[Losandželosa]]
| official_language       = [[Angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         = [[Angļu valoda|Angļu]] (57,6%)
[[Spāņu valoda|Spāņu]] (28,2%)<ref>{{grāmatas atsauce| url=http://www.census.gov/population/cen2000/phc-t20/tab05.pdf| title= California — Languages| publisher=Census| accessdate=2010-04-15}}</ref>
| image_map               = California in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_alt                 =
| map_caption             = Kalifornijas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1850|9|9|N}} (31.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Gavins Ņūsoms]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
| leader_title1           = Vicegubernators
| leader_name1            = [[Eleni Kounalakis]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/blogs/cityinsider/detail?entry_id=80090|title=Lt. Gov.-elect Gavin Newsom to be sworn in by Jan. 10|last=Coté|first=John|date=December 31, 2010|accessdate=January 3, 2010|publisher=[[Hearst Newspapers]] |work=[[SFGate.com]]}}</ref>
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 423970
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 4.7
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 4418
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes =
| elevation_min_m         = -86
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    =
| population_total        = 39 185 605
| population_as_of        = 2021
| population_rank         =
| population_density_km2  = 88
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — <nowiki>60,9%</nowiki>
melnie — <nowiki>6,1%</nowiki>
Āzijas ieceļotāji — <nowiki>12,4%</nowiki>
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 44%
[[katoļi]] — 32%
nereliģiozi — 14%
| blank_name_sec1         = Platums
| blank_info_sec1         = 400 km
| blank1_name_sec1        = Garums
| blank1_info_sec1        = 1240 km
| blank2_name_sec1        = Ģeogrāfiskais platums
| blank2_info_sec1        = No 32° 32′ N līdz 42° N
| blank3_name_sec1        = Ģeogrāfiskais garums
| blank3_info_sec1        = No 14° 8′ W līdz 124° 26′ W
| utc_offset              =
| website                 = {{URL|http://ca.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kalifornija''' ({{val|en|California}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], kurš atrodas ASV rietumu piekrastē. Štats tiek saukts par "Zelta štatu",<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Zelta neprāta vējš pār Kaliforniju  | work= Latvijas Avīze|author= Anita Bormane | url= http://la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=371234:zelta-neprta-vj-pr-kaliforniju&catid=156:pasaul&Itemid=181 | accessdate= 2013. gada 11. februārī | language= latviski}}</ref> tas ir visapdzīvotākais štats visā ASV.<ref name="popEst">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/states/tables/NST-EST2009-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2000 to July 1, 2009|date=December 22, 2009|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 24, 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100104221821/http://www.census.gov/popest/states/tables/NST-EST2009-01.csv|archivedate={{dat|2010|01|04||bez}}}}</ref> Kalifornija ir trešais lielākais štats pēc platības pēc [[Aļaska]]s un [[Teksasa]]s. Kalifornijas piecas lielākās pilsētas ir [[Losandželosa]], [[Sandjego]], [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Sanfrancisko]] un [[Frezno]]. Kalifornijas administratīvais centrs ir [[Sakramento]]. Kalifornija robežojas ar [[Arizona]]s, [[Nevada]]s un [[Oregona]]s štatiem, [[Meksika|Meksiku]] un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Broken fixed arm.jpg
| alt             =
| caption         = Kaula lūzums un atbilstošie rentgena attēli
| specialitāte    = [[osteoloģija]] ([[traumatoloģija]])
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = [[radioloģija|rentgenizmeklēšana]]
| DiseasesDB      = 4939
| ICD10           = T 14.2
| ICD9            = 829
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000001
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = luzums
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-53-6
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,27
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 173—176 °C<
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ādolfs Agte
| vārds_orig = ''Gustav Adolf Agthe''
| attēls = Agte-Adolf.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1850
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = vācbaltietis
| nodarbošanās = inženieris
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - [[Rīgas Doms|Doma]] ērģelnieks Johans Kristofs Agte, māte - Emma, dzim. Šliselberga
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karolīne Pandere (''Karoline Pander'')
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name               = Tutanhamons
| title              =
| image              = Mask of Tutankhamun 2003-12-07.jpg
| image_size         = 200px
| caption            = Tutanhamona mūmijas maska

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Spāre
|         attēls = Abramis_ballerus.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Ballerus
|       ģints_lv = Spāres
|        ģints_r = Spāres (zivis)
|           suga = Ballerus ballerus
|        suga_lv = Spāre
|         suga_r = Spāre (zivs)
|       binomial = Ballerus ballerus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Abramis ballerus''
}}
'''Spāre''' (''Ballerus ballerus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]].<ref name=iuc>[http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=135587 IUCN: Ballerus ballerus range map]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Ballerus-ballerus.html FishBase: Ballerus ballerus  (Linnaeus, 1758) Zope]</ref>

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Arnolda—Kiari malformācija''' ({{val|en|Arnold-Chiari malformation}}) jeb sindroms, dažos avotos '''Kiari malformācija''', ir iedzimta [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša kaula un šī rajona neiroloģisko struktūru patoloģija. Mugurējās bedres nepietiekošs tilpums izprovocē [[smadzenītes|smadzenīšu]] mandelīšu noslīdēšanu mugurkaula kanālā pa galvaskausa lielo pakauša atveri (''foramen magnum''). Rezultātā rodas smadzenīšu un iegareno smadzeņu kompresija un likvordinamikas traucējumi<ref name="Kiari" />. Daļai slimnieku anamnēzē ir atrodama arī bazilāra invaginācija, tas ir, otrā kakla skriemeļa (C2) nobīde uz augšu, kas izraisa lielās pakauša atveres nosprostošanu un iegareno smadzeņu, kraniālo nervu — ''n. glosopharyngeus'', ''[[klejotājnervs|n.vagus]]'', ''n. hypoglossus'', kakla saknīšu un [[muguras smadzenes|muguras smadzeņu]] kakla rajona kompresiju<ref name="Kiari" />.

sentences: '''Ford-Vairogs Junior''' bija automobilis, ko no [[1938]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Lielbritānija|britu]] [[Ford 10 Perfect]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Suns
| abbreviation = CMi
| name_latin = Canis Minor
| RA = 8
| dec = +5
| areatotal = 183
| arearank = 71. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Procions
| starmagnitude = 0,38
| neareststarname = Procions
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piedzīvojumu zeme
| attēls                   = Adventurelandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adventureland''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Anne Kerija]]
* [[Teds Houps]]
| scenārija autors         = Gregs Motola
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bills Haders]]
* [[Mārtins Storrs]]
| mūzika                   = [[Jo La Tengo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|3||bez}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventureland-2009|title=Adventureland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adventureland.htm|title=Adventureland (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piedzīvojumu zeme"''' ({{val|en|Adventureland}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura režisors un scenārija autors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Kristena Viga]], [[Raiens Renoldss]], [[Bills Haders]] un [[Mārtins Storrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|3||bez}}.

sentences: '''Kapeles kapi''' ir viena no [[Jēkabpils]] vecākām kapsētām. Līdz [[Krustpils]] pilsētas apvienošanai ar Jēkabpili tā saucās Krustpils kapsēta. Tā ir daļēji slēgta kapsēta, kas atrodas pilsētas labās puses [[Krustpils]] ziemeļu daļas nomalē aiz [[Krustpils (stacija)|Krustpils dzelzceļa stacijas]] pie Zvaigžņu ielas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Mēnijs
|          vārds_orig = ''Fridericus Menius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 1593
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Voldegka]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           m_dat_alt = ap 1659
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{SWE}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Rostokas Universitāte|Rostokas]] un [[Greifsvaldes Universitāte]]s
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Latviešu tautasdziesmas pieraksts (1632)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Oskara II Zeme
|attēls              = Oscar II Land Lexfjellet Protektorfjellet IMG 2541.jpg
|attēla paraksts     = Leksfjellets Oskara II Zemes dienvidos
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Oskara II Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Oscar II Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=40|lats= |latNS=N
|longd=13|longm=30|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 100
|platums             = 49
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Hofgorda kalns]]
|augstums            = 1125
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Nīolesunna]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 35-130
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 35-150
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Oskara II Zeme''' ({{val|no|Oscar II Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s rietumu daļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/24c13722-7887-5363-be7e-a401b54dd539 NPDC. Oscar II Land]{{Novecojusi saite}}</ref> Tās dienvidu krastu apskalo [[Īsfjords]] un tā atzars [[Nūrfjords]], rietumu — [[Forlannsunnets]], bet ziemeļu — [[Kongsfjords]]. Ziemeļos Oskara II Zeme robežojas ar [[Hokona VII Zeme|Hokona VII Zemi]], bet austrumos — ar [[Džeimsa I Zeme|Džeimsa I Zemi]]. Nosaukta par godu [[Zviedrija]] un [[Norvēģija]]s karalim [[Oskars II|Oskaram II]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Pušmucova
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Pusmucovas kat bazn.JPG
| image_caption          = [[Pušmucovas katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2      = [[Pušmucovas pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 0,512
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5433&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 328
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 43 | longs = 11 | longEW = E
| elevation_m            = 145
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5742 Pušmucova
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pušmucova''' ({{val|ltg|Pušmycova}}) ir apdzīvota vieta [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Pušmucovas pagasts|Pušmucovas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies pagasta centrā pie autoceļa [[P49]] 13 km no novada centra [[Ludza]]s un 280 km no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Ambarcumjans
|     vārds_orig = Վիկտոր Համբարձումյան
|         attēls = Վիկտոր Համբարձումյան դրոշմանիշ.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Tiflisas guberņa|Tiflisa|3s=Tbilisi|td=Gruzija}}
|         m_gads = 1996
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|Armēnija|Bjurakana}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[astrofizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Leņiņgradas Valsts universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences: '''Kulinārija''' ({{val|la|culinarius}} — '[[virtuve]]s') jeb '''pavārmāksla''' ir [[ēdiens|ēdienu]] pagatavošanas māksla. Bieži vien ēdienu pagatavošanā tiek izmantota [[uguns]], un ēdiens tiek [[cepšana|cepts]] vai [[vārīšana|vārīts]], bet daudzkārt bez tās var arī iztikt, piemēram, gatavojot [[salāti (ēdiens)|salātus]] un citus aukstos ēdienus. Ēdiena gatavošanas speciālists ir [[pavārs]], bet pavārmāksla ir arī izplatīts [[vaļasprieks]]. Ēdiena pagatavošanas paņēmienus apraksta [[recepte|receptēs]], un nereti šīs receptes tālāk tiek apkopotas [[pavārgrāmata|pavārgrāmatās]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Asaru kauls |
  Latin        = Os lacrimale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray163.png |
  Caption      = Asaru kauls un [[deguna apakšējā gliemežnīca]] |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Ingrija''' ({{val|sv|Ingermanland}}, {{val|et|Ingeri, Ingerimaa}}, {{val|ru|Ижора, Ингерманландия, Ингрия}}) ir vēsturisks reģions [[Krievijas Federācija]]s ziemeļrietumos, kas lielā mērā sakrīt ar mūsdienu [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabala]] un [[Sanktpēterburga]]s teritoriju. Līdz pat 20. gadsimta sākumam līdztekus [[krievi]]em to apdzīvoja somugru valodās runājošie [[ingri]] jeb [[ižori]], [[voti]], [[igauņi]] un [[somi]].<ref>Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā guberņā dzīvoja 130 tūkstoši somu, 64 tūkstoši igauņu un 21 tūkstotis ižoriešu.</ref>

sentences: '''Vidējā izglītība''' ir nosaukums [[Izglītība|izglītības]] pakāpei starp [[Pamatizglītība|pamatizglītību]] un [[Augstākā izglītība|augstāko izglītību]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|apdzīvotu vietu|Inčukalns}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Inčukalns
| tips = stacija
| attēls = File:Inčukalna stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts = Inčukalna stacijas ēka 2021. gadā
| map = Latvijas dzelzceļi
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
 [[Dzelzceļa līnija Inčukalns—Allaži|Inčukalns—Allaži]] (likvidēta šaursliežu līnija)
| atvērta =
| citi_nosaukumi = Hincenberga
| stacijas_tips = pasažieru
| arhitekts =
| platformas =
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi =
| adrese =
| latd = 57.0964122
| latNS = N
| longd = 24.6871758
| longEW = E
| tuvākās_stacijas = [[Vangaži (stacija)|Vangaži]] (6 km)
 [[Krievupe (stacija)|Krievupe]] (11 km)
 [[Garkalne (stacija)|Garkalne]] (17 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Egļupe (stacija)|Egļupe]] (4 km)
 [[Silciems (stacija)|Silciems]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 41
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Bramberga
| vārds_orig =
| attēls = Bramberga velta glezna.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Velta Bramberga [[Valdis Dišlers|Valda Dišlera]] gleznā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2012
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 2
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas zinātniskās pētniecības institūts,
[[Rīgas Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], Medicīnas fakultāte
| zinātne = [[onkoloģija]]
| pasniedzēji = [[Pauls Stradiņš]]
| studenti =
| sasniegumi = Onkoloģijas slimību ārstēšanas attīstība Latvijā, Republikas onkoloģijas dispansera jaunā kompleksa izveide Rīgā
| apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātā ārste (1965),
 Triju Zvaigžņu ordenis (2000)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Endoplazma''' jeb '''plazmodijs''' ir daudzu [[Vienšūņi|vienšūņu]] organismu [[citoplazma]]s centrālā jeb iekšējā daļa. Citoplazmas ārējo daļu veido [[ektoplazma]], un tās savā starpā atšķiras ar [[konsistence|konsistenci]]. Abiem plazmas veidiem nav principiālu atšķirību, tie atšķiras tikai ar [[Organoīdi|organoīdu]] sadalījumu citoplazmas iekšpusē. Endoplazmā ir visi centrālie organoīdi, piemēram, [[šūnas kodols]], [[Mitohondrijs|mitohondriji]], [[endoplazmatiskais tīkls]], [[Vakuola|gremošanas vakuolas]] u.c. [[šūna]]s komponentes. Atšķirībā no viskozās ektoplazmas, endoplazmai ir šķidrāka konsistence.<ref name="Viskozitāte">A. Konstantinovs "Vispārīgā citoloģija" — "Zvaigzne", Rīga, 1969. 45. lpp.</ref> Tā ir arī graudaināka par ektodermu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eoīns Kolfers''' (''Eoin Colfer'', dzimis {{dat|1965|05|14}}) ir īru [[rakstnieks]]. Dzimis nelielā Veksfordas pilsētiņā [[Īrija]]s dienvidaustrumu krastā. Viņa māte ir aktrise un pasniedz aktiermeistarību, tēvs bija sākumskolas skolotājs, vēsturnieks un mākslinieks. Viņu ģimenē bija pieci bērni, Eoīns bija otrais.

sentences: '''Koris''' (no {{val|grc|χορός}} — ‘pūlis’) ir dziedātāju [[ansamblis]], kas pamatā izpilda [[kora mūzika|kora mūziku]] — mūziku, kas rakstīta koru vajadzībām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ciānūdeņraža struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža cianīds
|           CAS numurs = 74-90-8
|      ķīmiskā formula = HCN
|              molmasa = 27,03
|              blīvums = 687
|  kušanas temperatūra = 259,75 K (-13,4 °C)
| viršanas temperatūra = 299,15 K (26 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Ciānūdeņradis''' (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks [[šķidrums]], kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]]. Tā ūdens šķīdumu sauc par '''ciānūdeņražskābi''' jeb '''zilskābi''', kas ir vāja skābe (vājāka pat par [[ogļskābe|ogļskābi]]), tāpēc tās sāļi ([[cianīdi]]) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar [[aldehīdi]]em un [[ketoni]]em, veidojot [[ciānhidrīni|ciānhidrīnus]] (sk. [[acetonciānhidrīns]]). Tos lieto par [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[polimēri|polimēru]] izejvielām. HCN reaģē ar [[alkēni]]em, veidojot [[nitrili|nitrilus]], ko lieto galvenokārt par [[monomēri]]em.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Rīgas Jūgendstila centrs
| native_name         =
| image               = Riga Jugendstil Alberta iela 01.JPG
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = {{dat|2009|4|23|L}}
| dissolved           =
| location            = [[Alberta iela (Rīga)|Alberta iela]] 12, [[Rīga]], [[Latvija]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Agrita Tipāne
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = http://www.jugendstils.riga.lv/
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
[[Telesakari|Telesakaros]] '''RTT''' ({{val|en|round-trip time}} — "turp un atpakaļ ceļa laiks") vai '''RTD''' ({{val|en|round-trip delay time}} — "turp un atpakaļ aizkaves laiks") ir laiks, kas ir nepieciešams, lai nosūtītu signālu no avota līdz mērķim, plus laiks, kas nepieciešams, lai saņemtu apstiprinājumu. Tātad kopējā laika aizkave sastāv no signāla pārsūtīšanas laikiem starp diviem mezgliem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elza Ķezbere
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1911
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = [[Ķezberi|Kalvīši]], [[Tirzas pagasts]]<ref name="vidusvidz">{{Tīmekļa atsauce|url=http://letonika.lv/groups/default.aspx?r=6&id=970691&g=1|title=Ķezbere Elza|work=Vidusvidzemnieku biogrāfiskā vārdnīca|publisher=letonika.lv|accessdate={{dat|2016|6|5||bez}}}}</ref>
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2011
|          m_mēnesis = 7
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Ņujorka]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = Maija, Ieva
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elza Ķezbere''' (dzimusi '''Pinne''' {{dat|1911|5|5}}, mirusi {{dat|2011|7|6}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/asv-muziba-aizgajusi-latviesu-izcila-dzejniece-elza-kezbere.d?id=39460955|title=ASV mūžībā aizgājusi latviešu izcilā dzejniece Elza Ķezbere|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2016|5|27||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences: '''Hidraulika''' ir zinātne par šķidrumu līdzsvara un kustības [[likumsakarība|likumsakarībām]] un to izmantojamību praktisko uzdevumu risināšanā. Hidraulika pētī šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] plūsmas (ja to kustības ātrums ir daudz mazāks par [[Skaņas ātrums|skaņas ātrumu]]), ko orientē un aptver cietas sieniņas, piemēram, caurules.

sentences:
{{Literatūras vēsture|  atteels=}}
'''Klasicisma literatūra''' ([[franču valoda|franču]] ''classicisme'' no [[latīņu valoda|latīņu]] ''classicus'' 'parauga, pirmšķirīgs') bija laikmets [[Eiropa]]s [[literatūra|literatūrā]], kas aizsākās 17.gs. [[Francija|Francijā]]. Francijas literatūrā klasicisms valdīja līdz pat 19.gs. sākumam, kamēr pārējā Eiropā 18.gs. daudz lielāku nozīmi ieguva [[Apgaismības literatūra]].

sentences: '''Mēbeles''' ir jebkurš [[priekšmets]], ar kuras palīdzību tiek iekārtotas apdzīvojamās telpas, un tām ir praktiska nozīme, piemēram, [[krēsls|krēslus]] izmanto sēdēšanai, [[galds|galdus]] — pārtikas novietošanai un ēšanai un tā tālāk. Mēbeles, īpaši dekoratīvās mēbeles, ir arī kā [[interjers|interjera]] elements.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Namaste''''' ([[sanskrits|sanskritā]] un {{val|hi|नमस्ते}}, sanskritā {{izrunā|n̪ɐˈmɐs̪.t̪eː}}, bet hindi {{izrunā|nəˈmə.ste}} {{IPA audio saite|Namaste_indian_pronounciation.ogg}}, dažkārt izrunāts kā ''namaskāra'' un ''namaskāraṃ''<ref>Zemēs, kur dominē [[telugu valoda]] vai [[malajālama]]</ref>) ir tradicionāls [[hinduisms|hinduistu]] sveiciens.<ref name="kvsingh">[a] {{Grāmatas atsauce|last=K V Singh|title=Hindu Rites and Rituals: Origins and Meanings|url=https://books.google.com/books?id=uzoHCwAAQBAJ&pg=PT123|year=2015|publisher=Penguin Books|isbn=978-0143425106|pages=123–124}}</ref> Vārda izrunā tiek uzsvērta pēdējā zilbe. Mūsdienās tas tiek lietots [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]], [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]] un hinduistu [[diaspora|diasporā]] visā pasaulē. To izmanto gan sasveicinoties, gan atvadoties.<ref>[http://spokensanskrit.de/index.php?tinput=namaskAra&direction=SE&script=HK&link=yes&beginning=0 Sanskrit English Disctionary] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160823191849/http://spokensanskrit.de/index.php?tinput=namaskAra&direction=SE&script=HK&link=yes&beginning=0 |date={{dat|2016|08|23||bez}} }} University of Koeln, Germany</ref><ref name="jonesryan">Constance Jones and James D. Ryan, ''Encyclopedia of Hinduism'', {{ISBN|978-0-8160-5458-9}}, p. 302</ref> ''Namaste'' parasti tiek izrunāts, nedaudz paklanoties, ar sakļautām rokām, pirksti ir vērsti uz augšu, īkšķi atrodas tuvu krūtīm. Šo žestu sauc par '''''Añjali Mudrā'''''; poza, kādā tas tiek veikts, ir '''''Pranamasana'''''.<ref>{{Atsauce|last=Chatterjee|first=Gautam|year=2001|publisher=Abhinav Publications|url=https://books.google.com/books?id=NQ0XQHEkuIcC|title=Sacred Hindu Symbols|pages=47–48}}</ref>

sentences: '''Dienvidaustrumāzija''' ir [[Āzija]]s daļa uz dienvidiem no [[Ķīna]]s un uz austrumiem no [[Indija]]s. Tās turpinājums uz dienvidiem ir salu virkne, kas nošķir [[Klusais okeāns|Kluso]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]]. Šis reģions ir pazīstams ar to, ka tajā ir diezgan liela seismiskā aktivitāte un tur sastopami daudz vulkāni. Dienvidaustrumāzijā ir 11 neatkarīgas valstis, kurās kopā dzīvo 672 miljoni cilvēku (2021).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/south-eastern-asia-population/|title=South-Eastern Asia Population |accessdate=11 January 2021}}</ref> Šim apgabalam ir ļoti bagāta, daudzveidīga un savdabīga kultūra. Pēdējās desmitgadēs vairākās valstīs strauji augoša ekonomika. Dienvidaustrumāzijas valstīs piekopj vairākas reliģijas, vairums iedzīvotāju kontinentālajā daļa ir [[budisms|budisti]]. 20. gadsimtā Dienvidaustrumāzijas tautas plosījuši un postījuši [[karš|kari]], kuri vietām vēl turpinās.

sentences:
okupācijai veltīts padomju propagandas plakāts]]
'''Propaganda''' (no {{val|la|propagare}} — 'izplatīt') ir patiesas vai maldīgas [[informācija]]s izplatīšana lielam cilvēku skaitam vēlamā efekta panākšanai. Pat ja informācija ir patiesa, propaganda bieži rada maldīgu [[priekšstats|priekšstatu]] par kādu lietu kopumā. Propagandu bieži izplata ar dažādu [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] palīdzību. Propagandu galvenokārt izmanto saistībā ar [[politika|politiku]] un [[patriotisms|patriotismu]]. Propaganda ir pētniecības objekts [[žurnālistika|žurnālistikā]], [[politoloģija|politoloģijā]], [[socioloģija|socioloģijā]], [[psiholoģija|psiholoģijā]], kā arī [[vēsture|vēsturē]]. Nevajadzētu jaukt propagandu ar [[pārliecināšana|pārliecināšanu]] vai [[reklāma|reklāmu]]. Termini, kas nereti tiek lietoti kā sinonīmi vārdam ‘propaganda’, ir [[meli]], [[faktu sagrozīšana]], [[maldināšana]], [[manipulācija]], [[prāta kontrole]], [[psiholoģiskais karš]], [[smadzeņu skalošana]] un [[viltus ziņas]].<ref>{{grāmatas atsauce |title= Propaganda & Persuasion |author= Garth S. Jowett, Victoria O'Donnell |publisher= SAGE Publications |year= 2018 |page= 2 |isbn= 9781506371351 |quote= Words frequently used as synonyms for propaganda are lies, distortion, deceit, manupulation, mind control, psychological warfare, brainwashing, palaver, and fake news.}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Planorbulina mediterranensis.jpg
|     att_nosaukums= Planorbulinīda ''[[Planorbulina mediterranensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|           dzimta = Planorbulinidae
|        dzimta_lv = Planorbulinīdas
|         binomial = Planorbulinidae <small>Schwager, 1877</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Caribeanella}}
* {{TaksoSaite|Cibicidella}}
* {{TaksoSaite|Neoplanorbulinella}} †
* {{TaksoSaite|Peelella}} †
* {{TaksoSaite|Planogypsina}}
* {{TaksoSaite|Planolinderina}} †
* {{TaksoSaite|Planorbulina}}
* {{TaksoSaite|Planorbulinella}}
* {{TaksoSaite|Planorbulinopsis}}
* {{TaksoSaite|Tayamaia}} †
|      kategorijas = nē
}}
'''Planorbulinīdas''' (''Planorbulinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1877. gadā izveidoja vācu paleontologs [[Konrāds Švāgers]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] planorbulinīdas ir zināmas no agrā [[Paleogēns|paleogēna]] perioda ([[paleocēns]]) līdz mūsdienām. Šīs dzimtas pārstāvji ir raksturīgi siltiem un seklūdens baseiniem.

sentences:
'''Gūtenberga projekts''' ({{val-en|Project Gutenberg}}) ir brīvprātīgo mēģinājums [[ciparošana|ciparot]], arhivēt un izplatīt kultūras darbus. Dibināta [[1971]]. gadā, tas ir vecākā cipariskā bibliotēka pasaulē.<ref name=USINFO>{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Thomas
 |first       = Jeffrey
 |date        = 20.07.2007
 |url         = http://usinfo.state.gov/xarchives/display.html?p=washfile-english&y=2007&m=July&x=200707201511311CJsamohT0.6146356
 |title       = Project Gutenberg Digital Library Seeks To Spur Literacy
 |publisher   = U.S. Department of State, Bureau of International Information Programs
 |accessdate  = 20.08.2007
 |language    = Angliski
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070819225531/https://usinfo.state.gov/xarchives/display.html?p=washfile-english&y=2007&m=July&x=200707201511311CJsamohT0.6146356
 |archivedate = 19.08.2007
}}</ref> Lielākā daļa eksemplāru tajā ir grāmatas, kas ir publiskajā īpašumā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Mario
| image         = MarioSMBW.png
| caption       =
| first         =
| last          =
| creator       = [[Sigeru Mijamoto]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = vīrietis
| occupation    = santehniķis
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| noinfo = yes
}}
'''Mario''' ({{val|ja|マリオ}}, ''Mario'') ir [[tēls]] ''[[Mario (franšīze)|Mario]]'' [[videospēle|videospēļu]] sērijā, ko radīja [[Sigeru Mijamoto]]. ''[[Nintendo]]'' uzņēmuma talismans, ''Mario'' videospēļu galvenais varonis. Parādījies vairāk nekā 200 videospēlēs kopš viņa radīšanas. Attēlots kā īss, drukns itāļu santehniķis, kas dzīvo Sēņu karalistē. Viņam ir jaunākais brālis Luidži. Kopš 1995. gada Mario ieskaņo Čārlzs Martinets.

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Amadejs"
 | oriģinālnos = ''Amadeus''
 |      attēls = Amadeusmov.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Milošs Formans]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Tom Hulce|Toms Halss]]
* [[Elizabeth Berridge|Elizabete Beridža]]
* [[Simon Callow|Saimons Kalovs]]
* [[Roy Dotrice|Rojs Dotriss]]
* [[Christine Ebersole|Kristīne Ebersoula]]
* [[Jeffrey Jones|Džefrijs Džonss]]
* [[Charles Kay|Čārlzs Kejs]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[The Saul Zaentz Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1984|09|06|Losandželosa|1984|09|19|ASV}}
 |      ilgums = 161 minūte<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Amadeus |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/amadeus-1970-3 |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=May 13, 2014 |archive-date={{dat|2017|12|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171206201751/http://www.bbfc.co.uk/releases/amadeus-1970-3 }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="Numbers">{{Tīmekļa atsauce|title=Amadeus (1984) - Financial Information |url=http://www.the-numbers.com/movie/Amadeus#tab=summary |publisher=[[The Numbers]] |accessdate=December 22, 2014}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Amadeus (1984) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0086879/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Amadejs"''' ({{val|en|Amadeus}}) ir 1984. gada ASV filma, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Filmas scenārija autors ir [[Pīters Šefers]], scenārijs veidots pēc viņa 1979. gada sarakstītās tāda paša nosaukuma lugas.

sentences:
un [[magones]]]]
'''Tīrums''', arī '''lauks''', ir zemes daļa, kas paredzēta [[lauksaimniecības kultūra|lauksaimniecības kultūru]] audzēšanai. Parasti vienā tīrumā audzē vienu noteiktu kultūru, bet var audzēt arī vairāku augu kopu, piemēram, [[zirņi|zirņus]] ar [[lēcas|lēcām]], kuriem ir līdzīgi augšanas apstākļi. [[Labība]]s laukus mēdz saukt par '''druvu'''.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Akumulatoru baterija''' ir [[baterija]]s tips, kuru ir iespējams atkārtoti uzlādēt.

sentences: '''Binoklis''' ({{Val|la|bini}} — ‘pa divi’ + ''oculus'' — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi [[tālskatis|tālskati]] (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Svenska Livland<br /> Schwedisch Livland
|nosaukums_latv_val  = Zviedru Vidzeme
|sugasvārds          = domīnija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Zviedrijas karaliste
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1629
|gads_beigas         = 1721
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Polijas-Zviedrijas karš (1660-1629)]]
|date_event2         =
|event3              = [[Otrais Ziemeļu karš]]
|date_event3         =
|event4              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika sadalīta [[Pārdaugavas hercogiste]]
|date_pre            =
|event_post          = Tika izveidota [[Vidzemes guberņa]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = Coat of arms of Swedish Livonia (18th century).svg
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = Livonijas hercogistes ģerbonis 17. gadsimtā
|
|image_map           = Zviedru Vidzeme.jpg
|image_map_caption   = Zviedru Vidzemes karte pēc [[Sāmsala]]s pievienošanas (1645)
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = Vācu, latviešu, igauņu
|reliģija            = Luterānisms
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Zviedrijas karalis
|representative1     = [[Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru uzskaitījums|ģenerālgubernatori]]
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
s zīmējums pēc gleznas rātsnamā)]]
{{Latvijas vēsture}}
'''Zviedru Vidzeme''' jeb '''Zviedru Livonija''' ({{val|sv|Svenska Livland}}; 1629—1721) ir literatūrā pieņemts apzīmējums [[Zviedrijas zemes un provinces|Zviedrijas domīnijai]], kas nonāca tās valdījumā [[1629]]. gadā pēc [[Poļu-zviedru karš (1600-1629)|Poļu-zviedru kara]]. Teritorija ietvēra [[Vidzeme|Vidzemi]] [[Latvija|Latvijā]], [[Sāmsala]]s, [[Muhu]], [[Kihnu]] un [[Roņu sala|Roņu]] salas un [[Igaunija]]s dienvidu daļu. Galvaspilsēta bija [[Rīga]].

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Aleksandrs fon Mēdems''' (''von Medem'', 1770.30.III Rumbas muižā—1842.13.XII) bija [[Kurzeme]]s muižnieks un sabiedriskais darbinieks, Kurzemes galma kambarkungs un landhofmeistars (1818-1821).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokeris
| attēls                   = Rockerposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rocker''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Kataneo]]
| producents               =
* [[Šons Levi]]
* [[Toms Maknaltijs]]
| scenārija autors         =
* [[Maja Forbsa]]
* [[Voless Volodarskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Reins Vilsons]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Džefs Gārlins]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Tedijs Geigers]]
* [[Emma Stouna]]
| mūzika                   = [[Čads Fišers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
* ''[[Fox Atomic]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|13|''CineVegas'' filmu festivāls|2008|8|20|ASV|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rocker-2008|title=The Rocker|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rocker.htm|title=The Rocker (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rokeris"''' ({{val|en|The Rocker}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Kataneo]]. Galvenās lomas atveido [[Reins Vilsons]], [[Kristīna Eplgeita]], [[Džefs Gārlins]], [[Džošs Gads]], [[Tedijs Geigers]] un [[Emma Stouna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|13||bez}} ''CineVegas'' filmu festivālā.

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences: '''Kopīgais visums''' vai '''kopīgā pasaule''' ir vairāku darbu kopums, kurā vairāki rakstnieki (vai mākslinieki) neatkarīgi viens no otra veido atsevišķus darbus, kas iekļaujas kopējā sižeta līnijā, tēlos vai šī projekta pasaulē. Parasti kopīgais visums ir raksturīgs [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] žanram.<ref name="Nielsen1995">{{grāmatas atsauce|last=Nielsen|first=Jakob|title=Multimedia and Hypertext: The Internet and Beyond|url=https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|accessdate=5 August 2015|year=1995|publisher=Morgan Kaufmann|isbn=978-0-12-518408-3|pages=120–|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180324122455/https://books.google.com/books?id=KgZXCCfP0rQC&pg=PA120|archivedate=March 24, 2018}}</ref>

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Gente–Vevelgema
| current_event = 2020. gada Gente—Vevelgema
| image         =
| date          = Marta beigas
| region        = Flandrija, Beļģija
| latviski      =
| localnames    = Gent–Wevelgem {{nl ikona}}
| nickname      = ''Ghent-Bubblegum''
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     =
| director      = Luks Gejsenss
| first         = 1934
| number        = 85 (2023. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Gistavs Van Bells]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Roberts Van Ēnems]]
{{flaga|BEL}} [[Riks Van Lojs]]
{{flaga|BEL}} [[Edijs Merkss]]
 {{flaga|ITA}} [[Mario Čipollīni]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SVK}} [[Peters Sagans]]
''3 uzvaras''
| mostrecent    = {{flaga|FRA}} [[Kristofs Laports]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Edgars „Zirgs” Grabovskis
|Attēls = Skyforger 16127 Cernunnos Fest 06.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Edgars Grabovskis
|Dzimis = 1972. gada 27. maijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, [[basģitāra]], [[ģīga]], [[vargāns]]
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = basģitārists
|Gadi = 1991-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Grindmaster's Death]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (1995—pašlaik)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
Glicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2NCH2COOH
|molmasa=75,07
|blīvums=1607
|kušanas temperatūra=232 - 236 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,06
}}
'''Glicīns''' ('''''Gly''''', aminoetiķskābe, glikokols, H2NCH2COOH) ir vienkāršākā [[aminoskābe]]. Tā ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, un kam ir salda garša ({{Val-el|glykys}} - salds; no tā cēlies vielas nosaukums). Tā kā glicīnam pie ''alfa'' oglekļa atoma ir divi ūdeņraža atomi, tas nav optiski aktīvs, atšķirībā no citām aminoskābēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C22H42O2
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65 °C
|viršanas temperatūra=256 °C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Völkerball
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD
| Vāks                  = Rammstein_-_Völkerball.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{EU}},
[[17. novembris]], [[2006. gads|2006]].
{{CAN}},
[[19. decembris]] [[2006. gads|2006]].
{{USA}}, [[18. septembris]] [[2007. gads|2007]].
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 104:59 (2CD)
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Emanuels Fialiks
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
| Šis albums            =
'''Völkerball'''
([[2006. gads|2006]])
| Nākamais albums       =
''[[Videos 1995—2012]]''
([[2012]])
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls fon Mēdems
|     vārds_orig = ''Paul von Medem''
|         attēls = Pavel Ivanovich Medem.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1854
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]], Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|          brāļi = [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #FE0000
| nos        = ''1. FC Köln''
| logo       =
| pilns      = ''1. Fußball-Club Köln 01/07 e. V.''
| iesauka    = ''Die Geißböcke'' (Āži)
| pilsēta    = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
| dib        = 1948
| dib_mēn    = 2
| dib_dat    = 13
| stad       = ''[[RheinEnergieStadion]]''
| ietilp     = 50 000
| īpašn      =
| prez       = {{flaga|Vācija}} Verners Špinners
| tren       = {{flaga|Vācija}} [[Timo Šulcs]]
| līga       = [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]
| sez        = [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022.—2023.]]
| poz        = 11. vieta
| pattern_la1 = _southampton2223h
| pattern_b1  = _koln2223h
| pattern_ra1 = _southampton2223h
| pattern_sh1 = _koln2223h
| pattern_so1 = _koln2223hl
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = FFFFFF
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = FFFFFF
| socks1      = FFFFFF
| pattern_la2 = _koln2223a
| pattern_b2  = _koln2223a
| pattern_ra2 = _koln2223a
| pattern_sh2 = _koln2223a
| pattern_so2 = _koln2223a
| leftarm2    = FF0000
| body2       = FF0000
| rightarm2   = FF0000
| shorts2     = FF0000
| socks2      = FF0000
| pattern_la3 = _koln2223t
| pattern_b3  = _koln2223t
| pattern_ra3 = _koln2223t
| pattern_sh3 = _koln2223t
| pattern_so3 = _koln2223t
| leftarm3    = 2e3f6c
| body3       = 2e3f6c
| rightarm3   = 2e3f6c
| shorts3     = 2e3f6c
| socks3      = 2e3f6c
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Zemitāni|Zemitāni}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zemitāni
| tips                = stacija
| attēls              = Zemitāni stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Zemitānu stacijas pasažieru ēka (2020)
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
 [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
 [[dzelzceļa līnija Zemitāni—Šķirotava|Zemitāni—Šķirotava]]
| atvērta             = 1889
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Aleksandra Vārti, Gaisa tilts, Oškalni
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas, mezgla
| arhitekts           =
| platformas          = 5 (+2 neizmantoti strupceļi ar peronu)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 15
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 09 | longs = 22 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (2 km)
 [[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (3 km)
[[Jāņavārti]] (4 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brasa (stacija)|Brasa]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 4
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Augšanas hormona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = STH, somatotropais hormons,
HGH, somatotropīns
|           CAS numurs = 12629-01-5
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = 22 124
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Augšanas hormons''' jeb '''somatotropais hormons''' ir nesteroīdais anaboliskais [[hormons]], kuru organismā producē [[hipofīze]]s priekšējā daiva ([[adenohipofīze]]). Augšanas hormona sintēze tiek regulēta ar [[hipotalāms|hipotalāma]] bioloģiski aktīvajām vielām — šo sintēzi veicina [[somatoliberīns]], bet kavē — [[somatostatīns]]. Augšanas hormons pieder pie polipeptīdiem (sastāv no 191 aminoskābes).

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros asonanses patskaņi ir atzīmēti '''treknrakstā'''.
# '''A'''ija '''a'''r '''A'''rti '''a'''trada '''a'''stoņas '''a'''pses.
# '''I'''stabā '''i'''egāja '''I'''eva.
# '''E'''s '''e'''ju pakaļ Ziemassvētku '''e'''glītei.
# '''U'''ldis un '''U'''ndīne '''u'''zminēja '''u'''zdevuma atbildi.
}}
'''Asonanse''' ({{val|fr|assonance}}) ir vienāds, saskanīgs vai mērķtiecīgs [[Patskanis|patskaņu]] un [[Divskanis|divskaņu]] atkārtojums.<ref name="uzdevumi">[http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/11-klase/publiska-runa-7950/re-c0b2b9ab-8fc3-4fab-b4d1-2d5b87534928 Publiskās runas valoda, uzdevumi.lv]</ref><ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC|Zvaigzne ABC]], 2008. 177. lpp.</ref> Līdzīga asonansei ir [[aliterācija]], kad atkārtojas [[līdzskaņi]].<ref name="uzdevumi"/> Nereti šos abus [[stilistika]]s elementus lieto kopā, kā arī tos bieži izmanto [[Latviešu tautasdziesmas|latviešu tautasdziesmās]],<ref>[http://skribents007.1s.lv/101-literaro-darbu-ari-dzejas-analize-viss-tas-ko-drikstam-gaidit-no-latvju-musdienu-dzejas-bet-reti-sagaidam/ Dzejas izteiksmes veidi]</ref><ref name="uzdevumi"/> bet asonanses vairāk izmanto [[Pantmērs|pantmērā]] nekā [[Proza|prozā]]. Mūsdienās asonanses tiek bieži izmantotas [[Dziesma|dziesmu]] vārdos,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tinteszobs.lv/post/113779226928/viespublikacija-how-to-rap-jeb-isa-pamaciba |title="How To Rap" īsa pamācība |access-date={{dat|2015|05|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150506063004/http://tinteszobs.lv/post/113779226928/viespublikacija-how-to-rap-jeb-isa-pamaciba |archivedate={{dat|2015|05|06||bez}} }}</ref> [[Laikraksts|laikrakstu]] virsrakstos, [[televīzija]]s [[priekšnesums|šovos]] un citur.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences: '''Politiskais islāms''' raksturo ideju par valsts un sabiedrības veidošanu atbilstoši [[Islāms|islāma]] principiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/religion/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/political-islam|title=Political Islam {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2021-12-13}}</ref> Politiskais islāms tiek definēts kā jebkāds [[islāmisms]] tiktāl, ciktāl tas var kalpot kā politiskās identitātes un politiskās rīcības pamats.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Eutheria.png
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| binomial=Eutheria <small>([[Thomas Henry Huxley]], 1880)</small>
| iedalījums=
** {{TaksoSaite|Xenarthra|Amerikas placentāļi}}
** {{TaksoSaite|Afrotheria|Āfrikas placentāļi}}
** {{TaksoSaite|Boreoeutheria|Ziemeļu placentāļi}}
* ''†[[Bobolestes]]''
* ''†[[Eomaia]]''
* ''†[[Montanalestes]]''
* ''†[[Murtoilestes]]''
* ''†[[Prokennalestes]]''
| sinonīmi =
* ''Placentalia''
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Luiss Bunjuels
|          vārds_orig = ''Luis Buñuel''
|              attēls = LuisBuñuel1929.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Luiss Bunjuels 1929. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|Spānija|Kalanda}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
|       darbības_gadi = 1929—1977
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Sjomins''' var būt:
* [[Aleksandrs Sjomins]];
* [[Dmitrijs Sjomins]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Burmese ferret badger.png
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| suga = Melogale personata
| suga_lv = Birmas seskāpsis
| binomial = Melogale personata
([[Isidore Geoffroy Saint-Hilaire|I. Geoffroy Saint-Hilaire]], 1831)
| izplatība =
| kategorijas =nē
}}
'''Birmas seskāpsis''' jeb '''lielzobu seskāpsis''' (''Melogale personata'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[plēsējs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marta Krūmiņa-Vitrupe
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Vitrupe]], [[Viļķenes pagasts]],
 [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] ( tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Ņujorka]]
|   dzīves_vieta = [[Ņujorka]]
|      pilsonība = {{LAT}}
 {{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]], [[dzeja|dzejniece]], [[rakstnieks|literāte]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Curonia
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1808
|   dibināšanas vieta = [[Tērbata]]
|              krāsas = zaļš-zils-balts
|              devīze = ''Sirds Kurzemnieka gods''
 ''Draugs tam draugam''.
|                  cq = Dzirnavu iela 15 Rīga (1929—1931).
 Mazā Miesnieku iela 1-4 Rīga (1939).
}}

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Muļķu kuģis'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500. g.
|-
|Eļļa, koks, 57,8 × 32,5 cm
|-
|[[Luvras muzejs]], [[Parīze]]
|}

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
{{cita nozīme|ciemu|upi|Piķurga}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ulbroka
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Stopinu_novada_dome.JPG
| image_caption            = Ropažu novada dome
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ropažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Stopiņu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3.45
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total         = 2788
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->867 iedz
| latd = 56 | latm = 56 | lats = 27 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 17 | longs = 10 | longEW = E
| elevation_m              = 10
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2130
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Invaliditāte''' (no {{val|la|invalidus}} — 'nespējīgs, vājš') ir ilgstošs vai nepārejošs funkcionēšanas ierobežojums, ko izraisījusi [[slimība]], [[trauma]] vai iedzimts defekts un kas ietekmē [[persona]]s garīgās vai fiziskās spējas, darbspējas, pašaprūpi un iekļaušanos [[sabiedrība|sabiedrībā]]. [[Latvija]]s normatīvajos aktos minētas trīs invaliditātes grupas: I grupa (ļoti smaga invaliditāte), II grupa (smaga invaliditāte) un III grupa (mēreni izteikta invaliditāte).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=211494|title=Invaliditātes likums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2012|3|10||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120308173108/http://www.likumi.lv/doc.php?id=211494|archivedate={{dat|2012|03|08||bez}}}}</ref> Cilvēks var būt invalīds jau kopš dzimšanas vai arī par tādu kļūt dzīves laikā. Pastāv dažādu veidu invaliditāte: fiziskā, kognitīvā, garīgā, emocionālā, attīstības invaliditāte u.c. Sportisti ar fiziskiem traucējumiem ik pēc četriem gadiem startē [[Paraolimpiskās spēles|Paraolimpiskajās spēlēs]].

sentences: '''Peders''' ir cilvēka [[uzvārds]]. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Politiskais korektums''' jeb '''politkorektums''' ({{val|en|political correctness}} — 'politiskais korektums/pareizība<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=correctness Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm]</ref>') ir tādu runu un darbību izmantošana, kas izvairās no esošas vai iedomātas citu personu iespējamas apvainošanas. Parasti izvairās tieši no dažāda veidu [[minoritāte|minoritāšu]], pārsvarā noteiktu [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu]], [[Tautība|tautību]], [[Reliģija|reliģiju]], [[Seksuālā orientācija|seksuālo orientāciju]] un [[Dzimums|dzimumu]] pārstāvju apvainošanas. Pret politiskā korektuma pārkāpējiem bieži tiek vērstas juridiskas un/vai ekonomiskas represijas.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Medvednica
|attēls                 = Medvednica.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz Medvednicu, priekšplāna [[Sava]]s upe un [[Zagreba]]s Savicas rajons.
| map_type            = Horvātija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 45.916667 | latNS  = N
| longd = 15.966667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{CRO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 = [[smilšakmens]], [[aleirolīts]]
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Sļeme]]
|augstums               = 1 035
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija: Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Nīderlande]]
[[Kategorija:Nīderlande]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Varšavas Šopēna lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Lotnisko Chopina w Warszawie''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Lotnisko Chopina w Warszawie 2018b.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = WAW
| ICAO                       = EPWA
|lat_deg=52|lat_min=9|lat_sec=57|lat_dir=N
|lon_deg=20|lon_min=58|lon_sec=2|lon_dir=E
| karte                      = Polija
| kartes_paraksts            =
| paraksta_novietojums       =
| lidostas_tips              = Civilā
|baze          =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Polija|Varšava|Okence}}
| termināļu skaits           =
| elevation-f                =
| elevation-m                =
| majas_lapa                 = {{URL|https://www.lotnisko-chopina.pl}}
| metric-elev = yes
| metric-rwy = yes
| r1-number = 11/29
| r1-length-m = 2800
| r1-length-f = 9186
| r1-surface = Asfalts
| r2-number = 15/33
| r2-length-f = 12 106
| r2-length-m = 3690
| r2-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 18 860 000 (2019)
}}
'''Varšavas Šopēna lidosta''' ({{val|pl|Lotnisko Chopina w Warszawie}}) ir starptautiskā [[lidosta]] [[Varšava]]s dienvidrietumos, [[Polija|Polijā]]. Polijas lielākā (aizņem 834 ha platību) un noslogotākā lidosta, kā arī 2019. gadā tā ar 18,9 miljoniem pasažieru bija noslogotākā jaunajās ES dalībvalstīs. 2013. gadā pirmoreiz pārsniedza 10 miljonu apkalpoto pasažieru robežu. Apkalpo apmēram 40% no valsts gaisa pasažieriem. Šopēna lidostā ik dienu tiek veikti ap 300 regulārie reisi, kā arī daudzi čārterreisi. Starp noslogotākajiem starptautiskajiem galamērķiem ir [[Londona]], [[Čikāga]], [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurte]] un [[Amsterdama]], savukārt populārākie vietējie galamērķi ir [[Krakova]], [[Vroclava]] un [[Gdaņska]].

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Konrāds fon Grīnevalds
|     vārds_orig = ''Konrad von Grünewaldt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
({{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzelzceļa būves inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds =Vesels fon Freitāgs-Loringhofens
|          vārds_orig =''Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven''
|              attēls = Vesels fon Freitāgs-Loringhofens.jpeg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1899
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Lielbornes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads =1944
|           m_mēnesis =7
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Mamerki|Mauervalde]], {{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
(tagad [[Vengoževo apriņķis]] {{POL}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[pulkvedis]] (''Oberst'')
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{LAT}}
{{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences: {{commonscat|Capitals in Oceania|Okeānijas galvaspilsētas}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šarlote Brontē
|         vārds_orig = ''Charlotte Brontë''
|             attēls = CharlotteBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šarlote Brontē 1854. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1816
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = [[Torntona]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1855
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Bredforda]], {{GBR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Anna Brontē|Anna]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Charlotte Bronte Signature.jpg
|         pseidonīms = Karers Bells
|       nodarbošanās = Romānu autore, dzejniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Šarlote Brontē''' (''Charlotte Brontë''; dzimusi {{dat|1816|4|21}}, mirusi {{dat|1855|3|31}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, vecākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bh
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[INET]]
|sponsors              = [[BATELCO]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Bahreina]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Bahreinā, reģistrācija ir sasaistīta ar BATELCO / INET mājas lapu uzturēšanu
|ierobežojumi          = Jābūt juridiskai personai reģistrētai Bahreinā un Bahreinas telefomna numuram uz kuru tiks nosūtīts reģistrācijas rēķins
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.inet.com.bh/ INET]
|}}

sentences:
[[Kategorija:Enerģētikas uzņēmumi Latvijā]]
[[Kategorija:Dabasgāzes uzņēmumi]]
[[Kategorija:E.ON]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Imants Magone
|         attēls = Magone Imants.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1936
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Balvu pagasts|Taureskalns}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = horeogrāfs, dejas pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2462''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2462''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|16|SK}} 15:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~100 dienas
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|7|21|SK}} 09:10 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-014A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 67,16°
| Periods                = 89,94 min
| Apoapsīda              = 366 km
| Periapsīda             = 177 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2450]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2472]]
}}
'''Kosmos-2462''' (''Космос-2462'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada aprīlī.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 63
 | lv  = Sešdesmit trīs
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Lejasaustrija
 | official_name           = ''Niederösterreich''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Puchberg - Schneeberg.JPG
 | imagesize               =
 | image_caption           = Lejasaustrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Lower_Austria.svg
 | image_shield            = Niederösterreich_CoA.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Sanktpeltene]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Niederösterreich_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Karintijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 4+20
| p1 = [[Kremsa pie Donavas]]
| p2 = [[Sanktpeltene]]
| p3 = [[Vaidhofene pie Ibsas]]
| p4 = [[Vīnerneištate]]
| p5 = <hr />
| p6 = [[Amštetenes apriņķis]]
| p7 = [[Bādenes apriņķis]]
| p8 = [[Brukas pie Leitas apriņķis]]
| p9 = [[Cvetlas apriņķis]]
| p10 = [[Genzerndorfas apriņķis]]
| p11 = [[Gmindes apriņķis]]
| p12 = [[Hollabrunnas apriņķis]]
| p13 = [[Hornas apriņķis]]
| p14 = [[Korneiburgas apriņķis]]
| p15 = [[Kremsas lauku apriņķis]]
| p16 = [[Lileinfeldas apriņķis]]
| p17 = [[Melkas apriņķis]]
| p18 = [[Mistelbahas apriņķis]]
| p19 = [[Medlingas apriņķis]]
| p20 = [[Neikirhenes apriņķis]]
| p21 = [[Sanktpeltenes lauku apriņķis]]
| p22 = [[Šeibsas apriņķis]]
| p23 = [[Tullnas pie Donavas apriņķis]]
| p24 = [[Vaidhofenes pie Tajas apriņķis]]
| p25 = [[Vīnerneištates lauku apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 19186
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1684623
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.noe.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences: '''25. septembris''' ir gada 268. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (269. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 97 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Wasp August 2007-12.jpg
|        att_nosaukums = [[Eiropas bišuvilks]] (''Philanthus triangulum'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| virskārta=Endopterygota
| virskārta_lv=Pilnas pārvērtības kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|      apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       iedalījums =
* [[Dzēlējlapsenes]] (''Aculeata'')
* [[Parazītlapsenes]] (''Parasitica'')
|      kategorijas = nē
| binomial=Apocrita <small>([[Gerstaecker]], 1867)</small>
}}

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences:
{{cita nozīme|celtnēm|ģeometrisku ķermeni|piramīda}}
{{citas nozīmes|celtnēm|piramīda (nozīmju atdalīšana)|piramīda}}
]]
'''Piramīda''' ir [[celtne]] ar [[četrstūris|četrstūrainu]] pamatu un sānu skaldnēm, kas saiet kopā virsotnē, tas ir, četrstūra [[piramīda]]s izskatā. Tūkstošiem gadu tās bija [[pasaules lielāko celtņu uzskaitījums|pasaules lielākās celtnes]], jo to uzbūve — vairāk bluķu bija pie zemes, tādējādi izlīdzinot svara sadalījumu, — padarīja tās ļoti stabilas. Zināmākās ir [[Ēģiptes piramīdas]] un [[Vidusamerikas piramīdas]], bet ir arī [[grieķu piramīdas|grieķu]], [[indiešu piramīdas|indiešu]], [[ķīniešu piramīdas|ķīniešu]] un [[romiešu piramīdas]]. Visaugstākā pasaules piramīda ir [[Heopsa piramīda]], kas ir arī viena no [[Septiņi pasaules brīnumi|Septiņiem pasaules brīnumiem]], tikmēr vislielāko platību aizņēmušā jebkad uzceltā piramīda ir [[Lielā Čolulas piramīda]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://v3.ogre.lv/~weblapas2008/Janis_Steinbergs/izvelne10.html | title= Centrālamerikas piramīdas | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110208145728/http://v3.ogre.lv/~weblapas2008/Janis_Steinbergs/izvelne10.html | archivedate= {{dat|2011|02|08||bez}} }}</ref> kas atrodas [[Čolula|Čolulā]], [[Meksika|Meksikā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nezvērs
| operators =
| attēls = Sexy beast ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Džonatans Gleizers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rejs Vainstons]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ians Makšeins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sexy Beast''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|9|13|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2001|1|12|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sexy-Beast#tab=summary|title=Sexy Beast (2001) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|6|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Nezvērs"''' ({{Val|en|Sexy Beast}}) ir 2000. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Spānija]]s kriminālfilma. Filmas režisors ir [[Džonatans Gleizers]], kuram tā ir debija. Filmā galvenās lomas atveido [[Rejs Vainstons]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ians Makšeins]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tomijs Smits
 |      vārds_orig = ''Tommie Smith''
 |          attēls = Carlos-Smith.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Tomijs Smits (centrā) {{oss|V=1968|L=ģ}} laikā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1944|6|6}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Klārksvila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = Amerikānis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=84}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tomijs Smits''' ({{val|en|Tommie Smith}}; dzimis {{dat|1944|6|6}}) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]] un [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēlētājs.

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences:
[[Kategorija:Selekcija]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 64
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Gd
|             atommasa = 157,25
|   valences elektroni = [Xe]4f75d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gadolīnija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,20
|              blīvums = 7900
|  kušanas temperatūra = 1585 K (1312 °C)
| viršanas temperatūra = 3546 K (3273 °C)
}}
'''Gadolīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Gd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 64. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. Salīdzinot ar citiem [[lantanīdi]]em, tas ir relatīvi stabils gaisā (oksidējas lēnām, veidojot melnu pārklājumu). Zem tā [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] gadolīnijs ir [[feromagnētisks]]. Virs [[Kirī temperatūra|kirī temperatūras]] tas ir [[paramagnētisks]]. Dabā gadolīnijs sastopams oksīda formā un to atdalot tam ir citu reto metālu piejaukumi to līdzīgo ķīmisko īpašību dēļ. Gadolīniju iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]].

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =HansomeLion 002.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Panthera leo|Lauva}} - [[kaķu dzimta]]s dzīvnieks
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Feliformia
| apakškārta_lv =Kaķveidīgie
| binomial=Feliformia <small>([[Kretzoi]], 1945)</small>
}}
'''Kaķveidīgie''', '''kaķveidīgo apakškārtas''' (''Feliformia'') [[dzīvnieki]] pieder pie [[plēsēji|plēsēju]] kārtas (''Carnivora''). Tā apvieno lielus [[kaķi|kaķus]] un mazus kaķus, [[hiēnas]], [[mangusti|mangustus]] un [[civeti|civetus]]. Kaķveidīgo apakškārtā ir 6 mūsdienās dzīvojošas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/classification/Feliformia.html#Feliformia%7CAnimal Suborder Feliformia]</ref>

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss Dērings
|     vārds_orig = ''Julius Döring''
|         attēls = Derings.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]],
(tagad {{GER}}).
|         m_gads = 1898
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[reālisms]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Hermanis Cigra
|     vārds_orig = ''Johann Hermann Zigra''
|         attēls = Johann Hermann Zigra.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Lībeka]], [[Svētā Romas impērija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dārznieks, botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sji Dzjiņpins
| vārds_orģ           = 习近平
| attēls              = Xi Jinping with Macron and Von der Leyen 2023.jpg
| apraksts            = Sji Dzjiņpins 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|2012|11|15|N|bez}}
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[ĶTR prezidents]]
| term_sākums2        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     = {{ubl|[[Li Juaņčao]]|[[Vans Cjišaņs]]}}
| priekštecis2        = [[Hu Dzjiņtao]]
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = [[ĶTR viceprezidents]]
| term_sākums3        = {{dat|2008|3|15|N|bez}}
| term_beigas3        = {{dat|2013|3|14|N|bez}}
| prezidents3         = [[Hu Dzjiņtao]]
| priekštecis3        = [[Džens Cjinhuns]]
| pēctecis3           = [[Li Juaņčao]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1953|6|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[haņi|haņs]]
| partija             = [[Ķīnas Komunistiskā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Sji Džunsjuņs]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = inženieris, advokāts, filozofs, politiķis
| alma_mater          = Ciņhua Universitāte
| reliģija            =
| paraksts            = Xi Jinping signature (2023).svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
|image=
| name = Ross Gellers
| series = ''[[Friends]]''
| birthdate = October 11, 1967
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Paleontologs
Universitātes profesors
| portrayer = [[Deivids Švimmers]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| spouse = Kerola Vilika
(1989-1994; izšķīrās)
Emilija Volthema
(m. 1998-1999; izšķīrās)
[[Reičela Grīna]]
(m. 1999-2000, izšķīrās; 2004-pašlaik)
| family = Džeks Gellers (tēvs)
Džūdija Gellere (māte)
[[Monika Gellere]] (māsa)
| relatives =
| children = Bens Gellers
(dēls)
Emma Gellere-Grīna
(meita)
}}
'''Ross Gellers''' (''Dr. Ross Eustace Geller''; dzimis {{dat|1967|10|18}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktieris [[Deivids Švimmers]]. Viņš strādā Dabas vēstures muzejā (šo darbu viņš nomaina uz pasniedzēja amatu Ņujorkas universitātē) un bieži tiek apsmiets par neveiksmīgo laulību pieredzi. Kopumā bijis precējies četras reizes (ar [[Reičela Grīna|Reičelu Grīnu]] divas reizes). Viņam ir jaunākā māsa [[Monika Gellere]], kuras labākā draudzene skolas laikā bija Reičela.

sentences: '''Āda''' ir no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[āda]]s iegūts [[materiāls]], kas tālāk tiek izmantots dažādu '''ādas izstrādājumu''', piemēram, [[apģērbs|apģērba]], [[apavi|apavu]], [[somiņa|somiņu]], [[bumba|bumbu]] un citu priekšmetu, izgatavošanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pirmklasīgās 3
 | oriģinālnos = ''Pitch Perfect 3''
 |      attēls = Pitch Perfect 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, muzikāla filma
 |    režisors = [[Triša Siē]]
 |  producents =
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Pols Brūkss]]
* [[Makss Hendelmens]]
 |   scenārijs =
* [[Keja Kenona]]
* [[Maiks Vaits]]
 |     aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rebela Vilsone]]
* [[Britānija Snova]]
* [[Anna Kempa]]
* [[Hana Meja Lī]]
* [[Heilija Steinfelda]]
 |      mūzika = [[Kristofers Lennercs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gold Circle Films]]''
* ''[[Brownstone Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|11|30|Sidneja|2017|12|22|ASV|2017|12|29|Latvija|}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-3-2017|title=Pitch Perfect 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018|archive-date={{dat|2018|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181026022509/http://www.bbfc.co.uk/releases/pitch-perfect-3-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pitchperfect3.htm|title=Pitch Perfect 3 (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|185,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = [[Pirmklasīgās 2]]
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pirmklasīgās 3"''' ({{val|en|Pitch Perfect 3}}) ir 2017. gada muzikāla komēdija, kuras režisore ir [[Triša Siē]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Kendrika]], [[Rebela Vilsone]], [[Britānija Snova]], [[Anna Kempa]], [[Hana Meja Lī]] un [[Heilija Steinfelda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|30||bez}} Sidnejā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Pirmklasīgās]]" un 2015. gada filmai "[[Pirmklasīgās 2]]".

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Ventspils (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ventspils
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Ventspilis. Livonijos ordino pilis, 1290 m. 2006-09-22.jpg
| imagesize =
| image_caption = Livonijas ordeņa pils
| image_flag = Flag of Ventspils.svg
| flag_link = Ventspils karogs
| image_shield = LVA Ventspils COA.svg
| shield_link = Ventspils ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Ventspils.svg
| blank_emblem_type  = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 23
| lats = 26
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 34
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1378]]. gada
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{plainlist|
* {{val|liv|Vǟnta}}
* {{val|sv|Windo}}
* {{val|de|Windau}}
* {{val|ru|Виндава}}
* {{val|pl|Windawa}}
}}
| government_type =
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Jānis Vītoliņš (politiķis)|Jānis Vītoliņš]] ({{nobr|[[Latvijai un Ventspilij]]}})
| area_total_km2 = 55.4
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ventspils}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank = 6
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-36(01-21)
| website = {{URL|http://www.ventspils.lv}}
| footnotes =
}}
'''Ventspils''' ({{izrunā|'væntspils}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ventasbalss.lv/zinas/sabiedriba/25436-ka-pareizi-jaizruna-ventspils-nosaukums|title=Kā pareizi jāizrunā Ventspils nosaukums?|website=www.ventasbalss.lv|access-date=2022-05-20}}</ref>) ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], liela [[Baltijas jūra]]s [[osta]]s pilsēta. Tās nosaukums cēlies no [[Venta]]s upes, kas plūst cauri pilsētai. Ar gandrīz 33 tūkstošiem iedzīvotāju (2022) Ventspils ir sestā lielākā pilsēta valstī. Ventspils ir nozīmīga ar savu neaizsalstošo [[Ventspils osta|ostu]], galvenais pilsētas ieņēmumu avots pēdējās desmitgadēs bijis tranzīts, kas pēc [[Latvijas neatkarības atgūšana]]s ļāva pilsētai attīstīties, taču samazinās pēdējos gados.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Aģes dižozols
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Aģes dižozols Vidrižos.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts = Aģes dižozols Vidrižos
|      vietaskarte = Latvija
|vietaskartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57 | plat_m  = 22 | plat_s = 39.18 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   = 37 | gar_s  = 54.778 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Vidrižu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastais ozols]]
|           vecums = 260 gadi <
|            svars =
|         augstums = 16 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|       apkārtmērs = 5,55 m
}}
'''Aģes dižozols''' ([[Lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Aḑā sūrtäm'') ir valsts nozīmes dižkoks, [[parastais ozols]] (''Quercus robur''), kas aug [[Vidrižu pagasts|Vidrižu pagastā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]],<ref name="dziedava" /> [[Aģe]]s upes stāvkrasta slīpumā un iekļaujas krasta koku ainavā. Ozola zari atdalās no stumbra 1,5 m augstumā un izvēršas pār stāvkrastu un upi. Ozols atrodas 200 metrus uz rietumiem no "Medņu" mājām.<ref name="spēkozols" />

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Diktators"
 | oriģinālnos = ''The Dictator''
 |      attēls = The Dictator Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija]]
 |    režisors = [[Lerijs Čārlzs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Bens Kingslijs]]
 |      mūzika = [[Erans Barons Koens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''Four By Two Films''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2012|5|16|ASV|2012|5|18|Latvija}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Dictator (2012) |url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-dictator-q29sbgvjdglvbjpwwc00mzaymda |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date={{dat|2012|5|4||bez}}}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|65–100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=The Dictator |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2958001665/ |website=[[Box Office Mojo]]}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |last1=Masters |first1=Kim |title=‘Battleship’ Fallout: Lessons From a Box Office Sinking (Analysis) |url=https://www.hollywoodreporter.com/news/general-news/battleship-universal-box-office-taylor-kitsch-327972/ |publisher=[[The Hollywood Reporter]] |date={{dat|2012|5|23||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|179,4 miljoni}}<ref name="BOM"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Diktators"''' ({{val|en|The Dictator}}) ir 2012. gada Apvienotās Karalistes un ASV kopražojuma [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Lerijs Čārlzs]]. Galveno lomu filmā atveido [[Saša Barons Koens]], viņš arī ir viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Citas lomas atveido [[Anna Ferisa]] (Zoja) un [[Bens Kingslijs]] (tēvocis Tamirs). Filmas pirmizrāde ASV notika 2012. gada 16. maijā, bet Latvijā to sāka rādīt 2012. gada 18. maijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Diktators |url=https://www.forumcinemas.lv/event/299773/title/diktators/ |website=[[Forum Cinemas]]}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Discord''
| developer = ''[[Discord Inc.]]''
| screenshot =
| operating system = {{Unbulleted list|[[Windows]]|[[macOS]]|[[Linux]]|[[iOS]]|[[Android (operating system)|Android]]|[[Web lietojumprogramma|Tīmekļa_pārlūkprogramma]]}}
| logo =
| released = 2015. gada 13. maijs; pirms 5 gadiem
| language = Angļu (AK / ASV), bulgāru, ķīniešu (vienkāršotā / tradicionālā), horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, japāņu, korejiešu, lietuviešu, norvēģu, poļu, portugāļu (Brazīlija) , Rumāņu, krievu, spāņu, zviedru, taizemiešu, turku, ukraiņu un vjetnamiešu valodā
| logo_size = 150px
}}
'''''Discord''''' ir teksta, balss un video tērzēšanas programma, ko sākotnēji izveidoja datorspēļu spēlētājiem, lai tie varētu viens ar otru sazināties, bet mūsdienās ''Discord'' izmanto ne tikai sākotnējā mērķauditorija. To izlaida 2015. gada 6. martā. ''Discord'' ir pieejams ''[[Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Android]]'', [[iOS]], ''[[Linux]]'' un [[interneta pārlūks|interneta pārlūkos]]. 2017. gada decembrī ''Discord'' bija aptuveni 87 miljonu unikālu lietotāju. 2019. gada jūlijā ''Discord'' bija aptuveni vairāk nekā 250 miljonu unikālu lietotāju.

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = M16A4 bez magazīna
|nosaukums          = M16A4
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[Triecienšautene]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Colt's Manufacturing Company|Colt Defense]]
|ražotājs           = [[Colt's Manufacturing Company|Colt Defense]]
 [[Fabrique Nationale de Herstal]] USA
|ražošanā           = kopš 1994. gada <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://world.guns.ru/assault/as18-e.htm/ |title=World.guns.ru (angliski) |access-date={{dat|2010|04|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100407064250/http://world.guns.ru/assault/as18-e.htm |archivedate={{dat|2010|04|07||bez}} }}</ref>
|bruņojumā          = kopš 1994. gada
|patronu_tips       = 5,56x45 mm NATO (M855) <ref>[http://www.colt.com/mil/M16_3.asp / M16A4 iezīmes (angliski)]</ref>
|darbības_princips  = gāzu darbības izraisītais, "rotējošais" aizslēgs
|šaušanas_ātrums    = 700 - 950 šāv./min. <ref name="Colt M16"/>
|sākuma_ātrums      = 948 m/s <ref name="Colt M16"/>
|attālums           = 550 m
 '''Maksimālais attālums:''' 3600 m <ref name="M16 Manual"/>
|masa               = 4,57 kg (pielādēta) <ref name="M16 Manual"/>
|garums             = 1007 mm
 '''Ar durkli:''' 1140 mm <ref name="M16 Manual"/>
|stobrs             = 510 mm <ref name="Colt M16">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.colt.com/mil/M16_2.asp |title=/Kolta M16A4 mājaslapa (angliski) |access-date={{dat|2012|10|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110616211557/http://www.colt.com/mil/M16_2.asp |archivedate={{dat|2011|06|16||bez}} }}</ref>
|pārlādes_sistēma   = Aptvere
|patronas_aptverē   = 30 vai 20 patronas <ref name="M16 Manual">[http://www.globalsecurity.org/military/library/policy/army/fm/3-22-9/c02.htm#2_1/ M16A4 precīzas šaušanas rokasgrāmata (angliski)]</ref> STANAG aptvere
 100 patronas ''Beta C-Mag'' bungveida aptvere
|tēmēklis           = '''Mērķeklis:''' iestrādāts nesamajā rokturī, regulējams, aplis
 '''Tēmēklis:''' Grauds
 Nesamo rokturi var noņemt un piestiprināt optiskos tēmēkļus, kas pieņem MIL-STD 1913
|versijas           = Nav
|daudzums           = Apmēram 8 miljoni (kopā ar ASV, Ķīnas un Kanādas saražoto visas M16 versijas)
}}
'''''Colt''''' '''M16A4''' jeb '''Rifle, Caliber 5.56 mm, M16A4''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 5,56 mm, gāzu darbināta, vairāku uguns režīmu, šautenes izmēra [[triecienšautene]]. To ražo ''[[Colt's Manufacturing Company|Colt Defense LLC]]'' [[Hārtforda|Hārtfordā]], [[Konektikuta|Konektikutā]], un ''[[Fabrique Nationale de Herstal]]'' ASV filiāle (''FNH USA'') [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbijā]], [[Dienvidkarolīna|Dienvidkarolīnā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{coord|31|46|20.56|N|35|12|16.29|E|display=title}}

sentences:
{{Citas nozīmes|viesnīcu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Viesnīca „Jelgava”
| status              = darbojas
| image               = Jelgava Lielā iela 6.jpg
| caption             = Viesnīcas „Jelgava” ēka 2016. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = neoeklektisms<ref name="Mohar">{{Grāmatas atsauce |title=Mapiranje prostorov modernističnih mest v kontekstu načel CIAM-ove Atenske listine |url=https://books.google.lv/books?id=uNcAEAAAQBAJ&pg=PA116&lpg=PA116 |author1=Katarina Mohar |author2=Barbara Vodopivec |year=2020 |publisher=Založba ZRC |isbn=978-9610-5043-4-4 |page=133}}</ref>
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             = [[Lielā iela (Jelgava)|Lielā iela]] 6
| location_town       = [[Jelgava]]
| location_country    = {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 43 | longs = 43 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      = yes
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1938
| completion_date     = 1940
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = [[Alfrēds Laukirbe]]
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               = 41
| parking             =
| url                 = {{URL|https://www.hoteljelgava.lv/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Viesnīca „Jelgava”''' ir četrzvaigžņu viesnīca [[Lielā iela (Jelgava)|Lielajā ielā]] 6, [[Jelgava|Jelgavā]], [[Driksa]]s krastā un Lielās ielas krustojumā ar [[Jāņa Čakstes bulvāris|Jāņa Čakstes bulvāri]].<ref>[https://visit.jelgava.lv/lv/component/k2/item/390-viesnica-jelgava VisitJelgava. Viesnīca "Jelgava"]</ref> Viesnīcas ēkai ir valsts aizsardzībā esoša vietējās nozīmes kultūras pieminekļa statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://is.mantojums.lv/5155|title=5155. Viesnīca Mantojums |website=is.mantojums.lv |access-date=2021. gada 9. decembrī}}</ref> Zem viesnīcas vasaras dārza atrodas bijušā [[Kurzemes Bruņniecības nams|Kurzemes Bruņniecības nama]] pamatu fragmenti.<ref name="Par mums">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.hoteljelgava.lv/?page=13 |title=Par mums |publisher=Viesnīca „Jelgava” |access-date=2021. gada 9. decembrī |archive-date=2021. gada 9. Decembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20211209195510/http://www.hoteljelgava.lv/?page=13 }}</ref>

sentences: {{nepilnīgs}}{{BioTakso infokaste|binomial=Papaver|attēls=Poppy2004.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Ranunculales|rinda_lv=Gundegu rinda|dzimta=Papaveraceae|dzimta_lv=Magoņu dzimta|ģints=Papaver|ģints_lv=Magones|kategorijas=nē}}'''Magones''' ({{val|la|Papaver}}) ir [[magoņu dzimta]]s (''Papaveraceae'') apakšģints (''Papaveroideae'') [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas sadalīti 70—100 sugās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Calkinzīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=5/D.03-10
|ķīm_formula=(Ce,La)2[CO3]3·4H2O
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bāli dzeltena
|svītra=
|habituss=Plātņveida kristāli
|skaldnība=Ļoti laba pa vienu plakni, izteikta pa otru plakni
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.569 nβ = 1.657 nγ = 1.686
|pleohroisms=
|blīvums=3,28
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera 2
| attēls                   = Pink_Panther_2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pink Panther 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Haralds Zvarts]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Neustaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Žans Reno]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Aišvarija Raja]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džūlija Vonga]]
| studija                  = ''[[Roberts Saimonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|2|6}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pinkpanther2.htm | title=The Pink Panther 2 (2009) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2023-07-22}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Rozā pantera]]" (2006)
| nākamā                   =
| imdb                     = 0838232
}}
'''"Rozā pantera 2"''' ({{val|en|The Pink Panther 2}}) ir 2009. gada ASV detektīvkomēdijas filma. Filmas režisors ir [[Haralds Zvarts]] un tas ir turpinājums 2006. gada filmai "[[Rozā pantera]]", kas uzņemta, balstoties uz populāra komēdijseriāla sižetu.

sentences: '''Francijas Nacionālais Goda Leģiona ordenis''' ({{val|fr|Ordre national de la Légion d'honneur}}) ir Francijas [[ordenis (apbalvojums)|ordenis]], ko {{dat|1802|5|19||bez}} iedibinājis [[Napoleons Bonaparts]]. Tiek piešķirts par izciliem nopelniem civilā vai militārā jomā Francijas labā.<ref name="tukums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://biblioteka.tukums.lv/pages/show/1/67/80|title=Francijas Goda Leģiona ordenis|publisher=Biblioteka.tukums.lv|accessdate={{dat|2014|11|9||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306095015/http://biblioteka.tukums.lv/pages/show/1/67/80|archivedate={{dat|2016|03|06||bez}}}}</ref> Var tikt piešķirts gan Francijas pilsoņiem, gan ārzemniekiem, to saņēmuši arī vairāki cilvēki no Latvijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk
| attēls                   = Cheaper by the dozen 50.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen''
| žanrs                    = ģimenes komēdija
| režisors                 = [[Volters Langs]]
| producents               = [[Lamars Troti]]
| scenārija autors         = Lamars Troti
| galvenajās lomās         =
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Džīna Kreina]]
* [[Betija Linna]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 83 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk]]" (2003)
| imdb                     =
}}
'''"Ducis ir lētāk"''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen}}) ir 1953. gada ASV ģimenes [[kinokomēdija]], kas veidota pēc [[Frenks Bankers Gilbrets jaunākais|Frenka Bankera Gilbreta jaunākā]] un [[Ernestīne Gilbreta Kerija|Ernestīnes Gilbretas Kerijas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisors ir [[Volters Langs]]. Filmā stāstīts par ģimeni ar 12 bērniem. Šī filma ir balstīta uz Frenka Bankera Gilbreta vecākā ģimenes dzīvesstāsta.

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences: '''Atols''' ir gredzenveida [[koraļļu sala]] ar [[lagūna|lagūnu]] vidū un paceļas nelielā augstumā virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Parasti atoli nepaceļas augstāk par 4—6 metriem. Atoli var būt līdz 50 km. diametrā un pat lielāki.

sentences:
{{citas nozīmes|segsēkļu vairošanās orgānu|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}
{{cita nozīme|segsēkļu vairošanās orgānu|ēdamajiem augļiem|augļi}}
 ir [[liliju dzimta]]s augu auglis]]
'''Auglis''' ({{val|la|fructus}}) [[botānika|botānikā]] ir [[segsēkļi|segsēkļu]] vairošanās orgāns, kas [[sēkla|sēklu]] nogatavošanās laikā attīstās no [[auglenīca]]s. Daudzus [[augļi|augļus]] cilvēki lieto [[uzturs|uzturā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Tukums (nozīmju atdalīšana)|Tukums}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tukums
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Tukums (37).jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tukuma centrs
 | image_flag               = Flag of Tukums.svg
 | flag_link                = Tukuma karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Tukums.svg
 | shield_link              = Tukuma ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 9  | longs = 12| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Tukuma novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1795. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Tukkum, Tuckum}}
 | area_total_km2           = 12.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Tukums}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-3101, LV-3102, LV-3104
 | area_code                = (+371) 631
 | website                  = {{URL|www.tukums.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Tukums''' ir pilsēta [[Kurzeme|Kurzemē]],<ref>[https://titania.saeima.lv/LIVS13/saeimalivs13.nsf/0/F60C7A07597992D2C22587020033DB29?OpenDocument Latviešu vēsturisko zemju likums]</ref> [[Tukuma novads|Tukuma novada]] centrs. Pilsēta atrodas [[Slocene]]s upes krastos. Tukuma platība ir 12,9 km2. {{iedzsk|dat|dat_f=L}} bija {{iedzsk|dati|Tukums|format=yes}} iedzīvotāji.<ref name="iedz skaits" /> Caur pilsētu iet dzelzceļa līnijas, kas savieno Tukumu ar [[Jelgava|Jelgavu]], [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Darbojas divas dzelzceļa stacijas — [[Tukums I]] un [[Tukums II]], kā arī autoosta.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tukuma novada ģeogrāfija|first=D. Brahmane, J. France,|publisher=Atēna|year=1996|isbn=ISBN 9984-9164-1-3|last=V. Zīverte, A. Staprāne}}</ref> 2019. gadā šajā pilsētā tika pārstrādāta puse no Latvijas riepām. Tā ir otrā lielākā riepu pārstrādes rūpnīca Baltijas valstīs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.themayor.eu/en/half-of-latvias-tires-to-be-recycled-in-new-plant-in-tukums|title=Half of Latvia’s tires to be recycled in new plant in Tukums|website=www.themayor.eu|access-date=2020-06-30|archive-date=2020-07-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20200702020844/https://www.themayor.eu/en/half-of-latvias-tires-to-be-recycled-in-new-plant-in-tukums}}</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = white/black
| name = Dīns Vinčesters
| first = "Pilot" (2005)
| last = "Carry On" (2020)
| image =
| series = "[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]"
| caption =
| occupation = Pārdabiskā mednieks
| portrayer = [[Džensens Eklss]]

Nikolajs Lātons-Džiustra (pirmstīņu)

Broks Kelijs un Dilans Everets (tīņu)

Ridžs Kanips (bērns)

Hanters Broču (zīdainis)

Čads Everets (vecākais)

| creator = Ēriks Kripke
| family =
[[Sems Vinčesters]] (jaunākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (jaunāks pusbrālis no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecāmāte, mirusi)

'''Emma''' (meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecāmāte, mirusi)
| significantother =
}}
'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).

sentences: '''Heliodors''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''helios'' — "saule" un ''dorea'' — "dots") ('''zelta berils''') ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Senāks nosaukums ir '''zelta berils''', taču, kopš [[1912]]. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas [[Namībija|Namībijā]] un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

sentences: '''Pakešu komutācija''' ir [[sakaru tīkls|sakaru tīkla]] realizācijas veids, kurā visus nosūtītos datus, neatkarīgi no satura, veida vai struktūras sadala blokos, ko sauc par [[Pakete (informācijas tehnoloģijās)|paketēm]]. Katra pakete tiek maršrutēta individuāli, vadoties no tajā esošās informācijas. Pakešu komutācija piegādā mainīga [[bitu ātrums|bitu ātruma]] datu plūsmu pa koplietošanas tīklu. Paketēm šķērsojot tīkla adapterus, [[Tīkla komutators|tīkla komutatorus]], [[Maršrutētājs|maršrutētājus]] un citus tīkla mezglus, tās tiek [[buferizācija|buferizētas]] un rindotas, kā rezultātā tām ir mainīga aizkavēšanās.

sentences: '''Āriešu brālība''' ({{val-en|Aryan Brotherhood}}) ir [[1964]]. gadā izveidojusies balto amerikāņu [[cietums|cietuma]] [[banda]] un [[organizētā noziedzība|organizētās noziedzības]] sindikāts Amerikas Savienotajās Valstīs, kurā darbojas ap 15 000 biedru gan cietumu sistēmas iekšienē, gan arī ārpus tās.<ref name=ABC>Coverson, Laura. [http://abcnews.go.com/US/story?id=1726215&page=1 "Aryan Brotherhood Tried for 40 Years of Prison Mayhem"]. ABC News. 2006. gada 15. marts. {{en ikona}}</ref> Saskaņā ar [[Federālais izmeklēšanas birojs|Federālais izmeklēšanas biroja]] datiem šīs bandas biedru skaits sastāda tikai apmēram 1% no visiem ASV ieslodzītajiem, tomēr Āriešu brālība ir atbildīga par vairāk kā 21% [[slepkavība|slepkavībām]], kas notiekas ASV cietumos.<ref name=LAWeekly>Duersten, Matthew. [http://www.laweekly.com/general/features/wholl-stop-the-reign/968/ "Who'll Stop the Reign?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070324055810/http://www.laweekly.com/general/features/wholl-stop-the-reign/968/ |date={{dat|2007|03|24||bez}} }}. ''LA Weekly''. 2005. gada 3. februāris. {{en ikona}}</ref><ref name=SPLC>Holthouse, David. [http://www.splcenter.org/intel/intelreport/article.jsp?aid=569 "Smashing the Shamrock"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140831084249/http://www.splcenter.org/intel/intelreport/article.jsp?aid=569 |date={{dat|2014|08|31||bez}} }}. ''SPLC Intelligence Report''. 2005. gads. {{en ikona}}</ref> Šī banda ir specializējusies narkotiku transportēšanā, izspiešanā, ieslodzīto sutenerismā un pasūtījuma slepkavībās.

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
Rīgā.]]
'''Gatve''' ({{val-lt|gatvė}} — iela), arī [[aleja]] vai [[avēnija]], ir [[iela]] vai [[bulvāris]], kam abas puses apstādītas ar kokiem vai krūmiem. Agrāk latviski par gatvi dēvēja ganuceļu, parasti bija iežogots no abām pusēm.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Selē
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Célé
| attēls            = Vue_cele_figeac_aval.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Selē pie Fižakas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lo (upe)|Lo]]
| sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=29 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=01 | iet_gar_m=38 | iet_gar_s=52 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 104,4
| iztekas_augstums  = 713
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 18,6
| gada_notece       =
| baseins           = 1 289
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Siens''' ir rupja [[lopbarība]], ko veido nopļauti, pēc tam izžāvēti [[zālaugi|zālaugu]] [[stublājs|stublāji]]. [[Ūdens]] daudzums sienā ir mazāks par 20%. Lopbarībā sienu pārsvarā izmanto [[ziema]]s sezonā, kad zaļbarība nav pieejama. Siens tiek pļauts tad, kad [[pļava]]s zālaugi ir izauguši līdz vēlamajam garumam, un laika apstākļi ir piemēroti siena novākšanai. Pēc nopļaušanas tam parasti ļauj pilnībā izžūt, pēc tam siens tiek presēts rulonos vai ķīpās, bet tradicionāli ticis krauts un žāvēts siena zārdos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kad Harijs satika Salliju
| attēls                   = WhenHarryMetSallyPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''When Harry Met Sally...''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Robs Rainers]]
| producents               =
* [[Nora Efrona]]
* [[Endrjū Šeinmens]]
* Robs Rainers
| scenārija autors         = Nora Efrona
| aktieri                  =
* [[Mega Raiena]]
* [[Billijs Kristels]]
* [[Kerija Fišere]]
* [[Bruno Kirbijs]]
| mūzika                   =
* [[Marks Šaimens]]
* [[Harijs Konniks jaunākais]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[Nelson Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|7|21}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-harry-met-sally-video-2|title=When Harry Met Sally...|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 3, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629172227/https://bbfc.co.uk/releases/when-harry-met-sally-video-2}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|16 miljoni}}
| ienākumi                 = {{US$|92,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenharrymetsally.htm|title=When Harry Met Sally... (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kad Harijs satika Salliju"''' ({{val|en|When Harry Met Sally...}}) ir 1989. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mega Raiena]], [[Billijs Kristels]], [[Kerija Fišere]] un [[Bruno Kirbijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|21||bez}}.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Kirilica
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[austrumslāvu valodas]],
[[dienvidslāvu valodas]],
[[mongoļu valoda|mongoļu]], [[kazahu valoda|kazahu]], [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[kirgīzu valoda|kirgīzu]], [[tatāru valoda|tatāru]], [[jakutu valoda|jakutu]] u.c.
 |laiks              = no 10. gadsimta
 |radītājs           = [[Kliments no Ohridas]]
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |fam5               = ([[Glagolica]])
 |atvasinājumi       = [[permiešu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Cyrillic''
 |iso15924           = Cyrl (220)
 |sample             = NHMB-Tombstone-cross-of-Anna-daughter-of-Knyaz-BorisI-10centuryAD-replica.jpg
 |caption            = Viens no senākajiem zināmajiem kirilicas rakstu pieminekļiem — kņaza Borisa I meitas Anas kapa piemineklis senbulgāru valodā (10. gadsimts)
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Kirilica''' ([[bulgāru valoda|bulgāru]] un {{val|mk|кирилица}}, [[krievu valoda|krievu]] un {{val|kk|кириллица}}, {{val|uk|кирилиця}}, {{val|be|кірыліца}}, {{val|sr|ћирилица}}, {{val|mn|Кирил үсэг}}) vai '''kiriliskais raksts''' ir [[alfabēts|alfabētiska]] [[rakstība]], kas ir plaši lietota [[austrumslāvu valodas|austrumslāvu]] un [[dienvidslāvu valodas|dienvidslāvu]] valodām, kā arī vairākām neslāvu valodām [[Krievija|Krievijā]] un oficiāla rakstu sistēma arī [[Kazahstāna|Kazahstānā]], [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]] un [[Mongolija|Mongolijā]]. Vēsturiski viens no diviem [[Senslāvu valoda|senslāvu]] raksta variantiem.<ref name=LPE>{{LPE|51|126}}</ref> Tas izveidots, balstoties uz [[svētais Kirils|svētā Kirila]] un [[svētais Metodijs|svētā Metodija]] radīto [[glagolica]]s [[Alfabēts|alfabētu]] un uz [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] [[grieķu alfabēts|grieķu alfabētu]]. Uz senslāvu kirilicas pamata izveidotus mūsdienu alfabētus izmanto sešas [[slāvu valodas]] — [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[Bulgāru valoda|bulgāru]], [[Krievu valoda|krievu]], [[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]], [[Serbu valoda|serbu]] un [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]], kā arī daudzas neslāvu valodas, pamatā bijušās [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Cyrillic-alphabet|title=Cyrillic alphabet|website=[[Britannica]]|access-date=2022-12-08}}</ref><ref name=BCE>Верещагин Е. М. [https://bigenc.ru/linguistics/text/2066943 КИРИЛЛИЦА] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220926215817/https://bigenc.ru/linguistics/text/2066943 |date={{dat|2022|09|26||bez}} }}. Большая российская энциклопедия. Том 14. Москва, 2009, стр. 22</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kaspars Ernests Biezbārdis
|     vārds_orig =
|         attēls = Kaspars Biezbārdis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Slokas pagasts|Slokas pagasta]] "Biezbāržos",
[[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = skolotājs, publicists, literāts, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]], [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[publicistika]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Islande]]
[[Kategorija:Islande]]
[[Kategorija:Islandes dabas aizsargājamās teritorijas]]

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cenu pagasts
| karte             = Cenu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Cenu pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Cenu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Cenu_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Cenu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Brankas
| platība           = 121,3
| iedzīvotāji       = 4610<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4610 / 121.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Cenu pagasts''' ir viena no [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Valgundes pagasts|Valgundes]], [[Jaunsvirlaukas pagasts|Jaunsvirlaukas]], [[Ozolnieku pagasts|Ozolnieku]] un [[Salgales pagasts|Salgales]] pagastiem, [[Jelgava]]s pilsētu, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Iecavas pagasts|Iecavas pagastu]]. Pagastā nav savas pārvaldes, ir pakalpojumu centri Brankās un [[Āne|Ānē]].<ref>[http://www.ozolnieki.lv/parvalde/iestades-un-strukturvienibas Ozolnieku novads. Pašvaldības administrācija, struktūrvienības, iestādes]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Visvaldis Georgs Nagobads
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1921
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Minesota|Edaina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]<br>Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
|          māsas = [[Aina Nagobads-Ābola]]
|   dzīvesbiedrs = [[Velta Marija Nagobads]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Visvaldis Georgs Nagobads''' (dzimis {{dat|1921|11|18}}, miris {{dat|2023|3|31}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://olympics.nbcsports.com/2023/03/31/george-nagobads-dead-olympic-hockey-team-doctor-miracle-on-ice/|title=Dr. George Nagobads, 1980 U.S. Olympic hockey team physician, dies|website=OlympicTalk {{!}} NBC Sports|access-date=2023-04-01|date=2023-03-31|language=en-US|archive-date=2023-04-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20230401034003/https://olympics.nbcsports.com/2023/03/31/george-nagobads-dead-olympic-hockey-team-doctor-miracle-on-ice/}}</ref> bija latviešu izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta ārsts, ASV hokeja slavas zāles (''US Hockey Hall of Fame'') loceklis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Apis mellifera carnica worker hive entrance 3.jpg
| cilts = Apini
| iedalījums =
| izplatība =
| binomial = Apis mellifera carnica <small>(Polmans, 1879)</small>
| pasuga_lv = Karniolas medusbite
| pasuga = Apis mellifera carnica
| suga_lv = Eiropas medusbite
| suga = Apis mellifera
| ģints_lv = Medusbites
| ģints = Apis
| cilts_lv = Medusbišu cilts
| dzimta_lv = Bišu dzimta
| dzimta = Apidae
| kārta_lv = Plēvspārņi
| kārta = Hymenoptera
| klase_lv = Kukaiņi
| klase = Insecta
| tips_lv = Posmkāji
| tips = Arthropoda
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts = Animalia
| kategorijas = nē
}}
'''Karniolas medusbite''' (''Apis mellifera carnica''; dažādos reģionos arī '''Karintijas medusbite''', '''Krainas medusbite, Karpatu medusbite''')<ref name="ReferenceA">{{Grāmatas atsauce|edition=2. Aufl|title=Naturgeschichte der Honigbienen: Biologie, Sozialleben, Arten und Verbreitung|publisher=Franckh-Kosmos Verl|date=2003|location=Stuttgart|isbn=978-3-440-09477-8|first=Friedrich|last=Ruttner|first2=Martin|last2=Lindauer}}</ref> ir rietumu [[Medusbites|medusbišu]] [[Eiropas medusbite|Eiropas medusbišu]] pasuga, kas pielāgojusies Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas videi. Pasuga nosaukta par godu vēsturiskajam [[Karniola]]s (Krainas) reģionam, kurš atradās mūsdienu [[Slovēnija|Slovēnijā]], un ir vistālāk ziemeļos mītošā no Balkānu populācijas Eiropas medusbitēm. Mūsdienās tā ir viena no visā pasaulē visvairāk audzētajām medusbišu pasugām.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Uzunov|first=Aleksandar|last2=Costa|first2=Cecilia|last3=Panasiuk|first3=Beata|last4=Meixner|first4=Marina|last5=Kryger|first5=Per|last6=Hatjina|first6=Fani|last7=Bouga|first7=Maria|last8=Andonov|first8=Sreten|last9=Bienkowska|first9=Malgorzata|date=2014|title=Swarming, defensive and hygienic behaviour in honey bee colonies of different genetic origin in a pan-European experiment|url=https://www.academia.edu/19071966/Swarming_defensive_and_hygienic_behaviour_in_honey_bee_colonies_of_different_genetic_origin_in_a_pan_European_experiment|journal=Journal of Apicultural Research|volume=53|issue=2|pages=248|issn=0021-8839}}</ref>

sentences:
]]
'''Frī kartupeļi''' jeb '''fritēti kartupeļi''' ({{val|fr|patate frite}}) ir [[cepameļļa|cepameļļā]] vārītas [[kartupelis|kartupeļu]] standziņas. Frī kartupeļi ir populārs ēdiens [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] restorānos. Frī kartupeļiem parasti ir pievienota [[sāls]] un tos pasniedz kopā ar kādu piedevu, piemēram, [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[salāti (ēdiens)|salātiem]], [[mērce|mērci]]. Par frī kartupeļu dzimteni uzskata [[Francija|Franciju]] un [[Beļģija]]s dienvidus ([[Valonija|Valoniju]]). Tur šo ēdienu sāka gatavot 17. vai 18. gadsimtā.

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieki|Produkti]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername = Demiens Dafs
| image =
| caption =
| fullname =
| height = 175<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html | title = Premier League Player Profile | accessdate = 18 March 2011 | publisher = Premier League | archive-date = {{dat|2010|10|12||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101012150318/http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html }}</ref>
| dateofbirth = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |title=Damien Duff<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2012|06|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090821102016/http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |archivedate={{dat|2009|08|21||bez}} }}</ref>
| cityofbirth =
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Belibodena}}
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 =
| youthclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Leicester Celtic A.F.C.|Leicester Celtic]]
| youthyears2 =
| youthclubs2 = {{flaga|Īrija}} Lourdes Celtic
| youthyears3 =
| youthclubs3 = {{flaga|Īrija}} St. Kevin's Boys
| years1 = 1996–2003
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| caps1 = 184
| goals1 = 27
| years2 = 2003–2006
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| caps2 = 81
| goals2 = 19
| years3 = 2006–2009
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]
| caps3 = 69
| goals3 = 5
| years4 = 2009–2014
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham F.C.|Fulham]]
| caps4 = 130
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 1998–2012
| nationalteam1 = {{fb|IRL}}
| nationalcaps1 = 100
| nationalgoals1 = 8<!-- When you update this parameter, please update the ntupdate parameter! -->
| caps5 = 15
| caps6 = 9
| clubs5 = {{flaga|Austrālija}} [[Melbourne City FC|Melbourne City]]
| clubs6 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]]
| goals5 = 1
| goals6 = 0
| years5 = 2014–2015
| years6 = 2015
| totalcaps = 489
| totalgoals = 62
| managerclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-15
| manageryears1 = 2015
| managerclubs2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U-15 izlase
| manageryears2 = 2016
| manageryears3 = 2016–2018
| managerclubs4 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] (asistents)
| manageryears4 = 2016–2018
| manageryears5 = 2019–2020
| managerclubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]] (asistents)
| managerclubs3 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-17
| managerclubs6 = {{fb|IRL}} (asistents)
| manageryears6 = 2020–2021
| managerclubs7 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]] U-17
| manageryears7 = 2020–2021
| managerclubs8 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]]
| manageryears8 = 2021–
}}
'''Demiens Dafs''' ({{val|en|Damien Anthony Duff}}; dzimis {{dat|1979|3|2}}) ir bijušais īru [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = ''Pan European Game Information''
|image        = PEGI logo.svg
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      = PEGI logotips
|abbreviation = PEGI
|motto        =
|formation    = {{dat|2003|4|9}}
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      = videospēļu klasifikācija
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = Eiropa, Kanāda (tikai Kvebeka), Izraēla
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization = [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]]
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|www.pegi.info}}
|remarks      =
}}
'''''Pan European Game Information''''' (saīsināti '''PEGI''') ir Eiropas [[videospēļu satura novērtēšanas sistēma]], kas izveidota, lai palīdzētu patērētājiem Eiropā pieņemt apzinātus lēmumus, pērkot videospēles vai programmas, izmantojot vecuma ieteikumus un satura apzīmējumus. Šo sistēmu 2003. gada aprīlī izveidoja [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]] (''Interactive Software Federation of Europe'', saīsināti ISFE), un tā apvienoja vairākas reģionālās vecuma ierobežojumu sistēmas vienā kopīgā sistēmā. PEGI sistēmu mūsdienās izmanto vairāk kā trīsdesmit valstīs, un tā ir balstīta uz noteiktu kodeksu — noteikumu kopumu, kas ļauj katram izdevējam izmantot PEGI sistēmu. PEGI sistēma iedalās piecās vecuma grupās un astoņos satura raksturojumos, kas vēsta par piemērotību un spēles saturu noteiktai patērētāju vecuma grupai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/ |title=PEGI Website |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728144723/http://www.pegi.info/en/ |archivedate={{dat|2011|07|28||bez}} }}</ref> Vecuma ierobežojums nenorāda spēles grūtības pakāpi, kā arī nepieciešamās iemaņas tās spēlēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/index/id/33 |title=PEGI Pan European Game Information – What do the labels mean? |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110807040750/http://www.pegi.info/en/index/id/33 |archivedate={{dat|2011|08|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dītrihs Ernsts fon Šepings
|     vārds_orig = ''Dietrich Ernst op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete fon Štakelberga
|          bērni = [[Magnuss fon Šepings]], [[Oto fon Šepings]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|dižakmeņi]]
[[Kategorija:Dižakmeņi]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
[[File:William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Elegy (1899).jpg|thumb|Elēģija (''William-Adolphe Bouguereau (1825-1905)'')  1899. gadā.]]
'''Elēģija''' ir viens no galvenajiem [[lirika]]s žanriem. [[Jambs|Jamba]] formā, skumja noskaņa, parasti mīlestības motīvi, personiskie iespaidi, intīmās izjūtas.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Kauja pie Kresī
| width       =
| partof      = [[Simtgadu karš|Simtgadu kara]]
| image       = Battle of crecy froissart.jpg
|image_size   =300px
| caption     =
| date        = 1346. gada 26. augusts
| place       = [[Kresī]], [[Pikardija]], [[Francija]]
| coordinates =  {{coord|50|15|23|N|01|53|16|E|type:event_region:FR-80|display=inline,title}}
| map_type    = Francija
| map_relief  =
| latitude    =
| longitude   =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = angļu uzvara
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
| combatant2  = [[Francijas Karaliste]]
{{flaga|Bohēmija}}[[Bohēmijas Karaliste]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Edvards III]]
[[Melnais princis Edvards]]
[[Northemptonas Grāfs]]
| commander2  = [[Filips VI]]
[[Alensonas Grāfs]]†
[[Jans Luksemburgs]]†
[[Lorēnas Hercogs]]†
[[Bluā Grāfs]]†
[[Flandrijas Grāfs]]†
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 7000—15000
| strength2   = 20000—30000
*8000 bruņinieki
*2000—6000 arbaletisti
*nezināms skaits kājnieki
| strength3   =
| casualties1 = 90—400
| casualties2 = vismaz 4000 nogalināti, tajā skaitā 1542 dižciltīgie
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Alsungas Dižgabalkalns
| alternate_name = Alsungas pilskalns
| image          = Dižgabalkalns, pilskalns Alsungā 01.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| latd  = 56 | latm  =  58 | lats  = 52| latNS  = N
| longd = 21 | longm = 34 | longs = 8 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Kuldīgas novads|Alsunga}}
| type           = [[Pilskalns]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  = viegli peejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dižgabala kalns - pilskalns
|      numurs = 1203
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Kurzeme
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}
'''Alsungas Dižgabalkalns''' ir [[pilskalns]] [[Alsunga|Alsungā]]. Izvietojies Pils ielas malā, [[Alsungas dzirnavezers|Alsungas dzirnavezera]] ziemeļrietumu krastā starp ordeņa pili un [[Alsungas katoļu baznīca|katoļu baznīcu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Meinards
|     vārds_orig = Meinhard von Segeberg
|         attēls = Meinhards_Broce.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bīskapa Meinarda kapa piemineklis Rīgas Doma baznīcā, Sv.Krusta altāra priekšā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1134 vai 1136
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1196
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Ikšķile]], [[Daugavas Līvzeme]]<br />(tagad - {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = <!-- tautība nav skaidra, ir teksti, kas saka, ka nācis no vācu pakļautajiem slāviem obodrītiem (bet bez skaidriem avotiem, "droši pieņemt...") -->
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Nikolajs Griņko
 | vārds_orig              = ''Микола Гринько''
 | attēls                  = Grinko_Neizvestny_Soldat.jpg
 | att_izmērs              = 230px
 | komentārs               = Nikolajs Griņko filmā "Nezināmais kareivis"
 | dz vārds                =
 | dz datums               = 1920. gada 22. maijs
 | dz vieta                = [[Hersona]], [[Ukrainas PSR]]
 | mirš datums             = 1989. gada 10. aprīlis
 | mirš vieta              = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]]
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = teātra un kino aktieris
 | darbības gadi           =
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Grand Prix}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = FIM Speedway Grand Prix
| aktuāla_sezona =
| logo           = Speedway GP logo.PNG
| pikseļi        = 150px
| sports         = [[Spīdvejs]]
| dibin          = [[1995]].
| komandas       = 15 piloti + 1 ''wild card''
| valsts         = {{flaga|Pasaule}} Visas
| čempions       = {{flaga|POL}} [[Bartošs Cmarliks]]
| čempions_visv  = {{flaga|ASV}} [[Gregs Henkoks]]
| mlapa          = {{url|www.speedwayworld.tv}}
}}
'''Speedway Grand Prix''' ir [[spīdvejs|spīdveja]] sacīkšu sērija. Tas braucējs, kurš savāc visvairāk punktu, sezonas beigās kļūst par spīdveja pasaules čempionu. [[2008. gads|2008]]. gadā visi posmi notiek [[Eiropa|Eiropā]], no kuriem viens — [[Daugavpils|Daugavpilī]]. Katrā posmā piedalās 16 piloti, no kuriem 15 piedalās visā sezonā, bet 1 pārstāv valsti, kurā notiek sacīkste. Ir arī vairāki rezervisti, kuri arī ir no sacīkstes rīkotājvalsts. Katrā sacīkstē notiek 20 posmi, kuru gaitā katrs pilots satiekas ar katru pilotu. Tie astoņi piloti, kuri pēc šiem posmiem ir savākuši visvairāk punktu, cīnās pusfinālos un finālos. Finālā ir divkāršs punktu skaits: ierastās 3-2-1-0 sistēmas vietā lieto 6-4-2-0 sistēmu. Vienas sacīkstes laikā var savākt līdz pat 24 punktiem (piecas uzvaras posmos, uzvara pusfinālā un uzvara finālā). Šis formāts arī nozīmē, ka sacīkstes uzvarētājs var arī nesavākt visvairāk punktu sacīkstē.

sentences:
par gada labāko peldētāju pasaulē ticis atzīts septiņas reizes]]
'''Gada labākais peldētājs''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] žurnāla ''Swimming World Magazine'' pasniegtā balva gada labākajam peldētājam septiņās dažādās kategorijās: labākais peldētājs pasaulē, [[Amerika|Amerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], ''Pacific Rim'' reģionā, [[Āfrika|Āfrikā]], atklātajos ūdeņos un starp invalīdiem. Katrā nominācijā balva tiek pasniegta vīriešiem un sievietēm. Tā tiek pasniegta kopš 1964. gada.

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Augsnes klasifikācija''' ir [[augsne|augšņu]] apvienošana grupās pēc to izcelsmes un īpašībām. Augsnes iedalīšana taksonomiskā vienībā un to salīdzināšana.

sentences: '''Svante Pēbo''' ({{val|sv|Svante Pääbo}}; dzimis {{dat|1955|4|20}}) ir [[Zviedrija]]s ģenētiķis, viens no [[paleoģenētika]]s pamatlicējiem. 2022. gadā Pēbo ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā]] "par viņa atklājumiem izzudušo [[Hominīni|hominīnu]] genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nobelprize.org/uploads/2022/10/press-medicine2022.pdf|title=The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2022|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences: '''Pamatforma''' ir apzīmējums, ko latviešu valodā lieto divās nozīmēs. Pēc izplatītākās definīcijas pamatforma ir [[sintakse|sintaktiski]] neatkarīga [[vārds|vārda]] forma, piemēram, [[lietvārds|lietvārdam]] tā ir [[nominatīvs]], savukārt [[darbības vārds|darbības vārdam]] — [[nenoteiksme]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|27||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201022001354/http://termini.lza.lv/term.php?term=pamatforma&lang=LV }}</ref>

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Apalačikola
| attēls   = Torreyapark05.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Apalachicola watershed.png
| kartes_paraksts   = Apalačikolas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 269
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 23
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 23
| caurtece          = 470
| gada_notece       =
| baseins           = 50 505
| baseins_latvijā   =
| satekupes         = [[Čatahūčī]], [[Flinta]]
| ieteka             = [[Meksikas līcis]]
  | sāk_plat_d=30| sāk_plat_m=42| sāk_plat_s=32| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=84| sāk_gar_m=51| sāk_gar_s=51| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=29| iet_plat_m=43| iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=84| iet_gar_m=58| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=W
| tek_caur           = {{ASV}}
| baseina_valstis    = {{ASV}}
| pietekas      = [[Čipola]]
}}
'''Apalačikola''' ({{val|en|Apalachicola River}}) ir upe [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidaustrumos, [[Florida]]s štatā.<ref>{{PZT|51}}</ref> Sākas no [[Seminola ezers|Seminola ūdenskrātuves]] uz Floridas un [[Džordžija]]s štata robežas, kur satek [[Čatahūčī]] un [[Flinta]]s upe. Tek dienvidu virzienā un ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] pie [[Apalačikola (pilsēta)|Apalačikolas]] pilsētas. Kuģojama visā garumā. Nosaukums cēlies no [[apalačikoli|apalačikolu]] indiāņu cilts, kas kādreiz apdzīvojuši šo apvidu.

sentences:
rūda]]
 rūda]]
 rūda]]
'''Rūda''' ir [[derīgais izraktenis|derīgā izrakteņa]] veids, dabisks [[minerāls]], kas satur saimniecībā noderīgu materiālu izejvielas (piemēram, [[metāls|metālus]]) tādā [[koncentrācija|koncentrācijā]], kas padara šo izejvielu ieguvi ekonomiski pamatotu. Rūdai jāsatur materiālus, kas ir:
* vērtīgi;
* tādā koncentrācijā kas padara šo materiālu ieguvi, transportu un tālāko pārstrādi ienesīgu;
* iegūstami no rūdas ar pieejamām ekonomiski pamatotajām tehnoloģijām.
Rūdu atradnes ir tādas rūdu minerālu atradnes, kuru apguve ir ekonomiski pamatota. Rūdu minerālu atradnēs var atrasties arī tādi iežu masīvi, kas nav piemēroti derīgo izrakteņu ieguvei.

sentences:
'''Bāriņtiesa''' ir īpaša iestāde bērna vai aizgādnībā esošas personas tiesību un tiesisko interešu aizsardzībai. Bāriņtiesas [[Latvija|Latvijā]] izveido un uztur novada vai pilsētas [[pašvaldība]]s. Latvijas Republikas [[Latvijas_Republikas_Civillikums|Civillikumā]] noteiktajos gadījumos bāriņtiesa var sniegt palīdzību mantojuma lietu gadījumos, ja novadā vai pašvaldībā nav [[notariāts|notāra]]. Bāriņtiesas rīkojas, balstoties uz normatīvajiem aktiem un publisko tiesību principiem.
Parasti bāriņtiesu veido bāriņtiesas priekšsēdētājs un vismaz trīs bāriņtiesas locekļi. To skaits var mainīties, ņemot vērā attiecīgajā pašvaldībā deklarēto iedzīvotāju skaitu. Bāriņtiesu darbību uzrauga un metodisko palīdzību bērnu tiesību vai aizgādnībā esošas personas tiesību jautājumos sniedz [[Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija]], bet [[Latvijas Tieslietu ministrija|Tieslietu ministrija]] sniedz metodisko palīdzību apliecinājumu un mantojuma jautājumu gadījumos.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.barintiesuasociacija.lv/ko-der-zinat/kas-ir-barintiesa|title=Kas ir Bāriņtiesa?|language=latviešu|accessdate={{dat|2018|10|2||bez}}|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007192546/http://www.barintiesuasociacija.lv/ko-der-zinat/kas-ir-barintiesa}}</ref>

sentences: '''Lietus''' ir viena no [[daba]]s visizplatītākajām parādībām, kas veido [[laikapstākļi|laikapstākļus]]. Lietus ir izplatītākais [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas sastāv no atsevišķām [[ūdens]] lāsēm. Lietus daudzums katrā vietā ir atšķirīgs un atkarīgs no daudziem apstākļiem, kā reljefs, attālums no jūras, zemeslodes platuma grādi, gadalaiks un tamlīdzīgi. Piemēram [[Latvija|Latvijā]] jebkurā gada dienā, kad [[gaisa temperatūra]] ir virs 0 °C, var novērot lietu, gan [[Smidzinošs lietus|smidzinošu]], gan spēcīgas [[lietusgāze]]s, tomēr parasti visspēcīgākās intensitātes lietus ir novērojams [[negaiss|negaisa]] laikā, bet nedaudz zemākas intensitātes lietus aktīva [[Ciklons|ciklona]] darbības zonā. Aptuvenu prognozējamo lietus intensitāti un veidu var noteikt pēc [[Mākoņi|mākoņiem]], no kuriem tas ir gaidāms. Spēcīgāks lietus sagaidāms sutīgā dienā no [[gubu lietusmākoņi]]em, bet smidzinošs lietus parasti līst no [[slāņu lietusmākoņi]]em.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences: '''Pēcgrūdiens''' ir [[zemestrīce]], kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas [[kontinentālā plātne|kontinentālās plātnes]]. To savstarpējā [[mijiedarbība]] pazemē rada lielu iekšējo [[mehāniskais spriegums|spriegumu]], un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam [[novietojums|novietojumam]]. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pjotrs Račkovskis
|     vārds_orig = ''Пётр Иванович Рачковский''
|         attēls = Piotr Rachkovskiy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1851]]. gads
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Dubosari]], [[Hersonas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{MDA}}, ''de facto'' [[Piedņestras Moldāvu Republika]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rēzekne]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = slepenpolicists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |         attēls = Bucket of raw okra pods.jpg
 |  att nosaukums = Bāmiju augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvu rinda
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Abelmoschus
 |       ģints_lv =
 |           suga = A. esculentus
 |        suga_lv = Bāmija
 |         suga_r = Bāmija
 |       binomial = Abelmoschus esculentus
 |       sinonīmi =
* ''Hibiscus esculentus''
* ''Hibiscus longifolius''
 |     iedalījums =
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Tirzas iela|Tirzas iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Tirzas iela
|attēls           = Tirzas iela 2.JPG
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Tirzas iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Jugla (Rīga)|Jugla]]
|ielas garums     = 195 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             = nav
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|britu fiziķi|Kelvins (nozīmju atdalīšana)|Kelvins}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''William Thomson, 1st Baron Kelvin''
| attēls =Lord Kelvin photograph.jpg
| att_izmērs =170px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1824
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Belfāsta]], {{GBR}}
| m_gads =1907
| m_mēnesis=12
| m_diena=17
| m_vieta =[[Largsa]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Glāzgovas Universitāte]]
| alma_mater =[[Glāzgovas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[fizika]],
[[inženierija]]
| pasniedzēji =[[Anrī Viktors Regno]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Džoula-Tomsona efekts]],
[[Kelvina vilnis]],
[[Kelvina-Helmholca nestabilitāte]],
[[Kelvina-Helmholca mehānisms]],
[[Kelvina mērīšanas tilts]],
[[Kelvina elektrostatiskais ģenerators]],
[[Kelvina vienādojums]],
[[magnetorezistīvais efekts]],
[[kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]] jēdziens
| apbalvojumi =[[Smita prēmija]],
[[Karaliskā medaļa]],
[[Kopleja medaļa]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|filmu sēriju|Terminators|Terminators}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators
| attēls                   = Terminator logo (cropped).png
| att_izm                  =
| paraksts                 = Logotips
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Terminator''
| žanrs                    =
| režisors                 =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Džonatans Mostovs]]
* [[McG]]
* [[Alans Teilors]]
* [[Tims Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Erls Boens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{US$| 478 400 000}}
| ienākumi = {{US$| 1 402 938 658}}
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Terminators''' ({{val|en|Terminator}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] filmu sērija, kurā ir iekļautas piecas filmas. Pirmo divu daļu režisors ir [[Džeimss Kemerons]], trešās - [[Džonatans Mostovs]], ceturtās - [[McG]], bet piektās - [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas attēlo [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]] un [[Erls Boens]].

sentences:
[[File:Leviathan by Thomas Hobbes.jpg|thumb|200px|Titullapa no Hobsa darba "[[Leviatāns (darbs)|Leviatāns]]" (1651. gadā)]]
'''Sabiedriskais līgums''' ({{val-en|social contract}}; {{val-fr|contract social}}) ir jēdziens politiskā filozofijā. Sabiedriskā līguma teorijā ir valdītāja un valdīto nolīgums, ar ko sākotnēji rodas valdīšanas pilnvaras; valdītājs apņemas valdīt, un valdāmie — paklausīt.
==Raksturojums==
Sabiedriskā līguma ideja ir diezgan sena, zināmas iezīmes var saskatīt jau [[Platons|Platona]] [[filozofija|filozofijā]]. Šo norādi, piemēram, darba "Valsts" kontekstā var skatīt kā norādi uz [[koplīgums|koplīgumu]], sabiedriskais līgums ir viens no svarīgākajiem konceptiem [[17. gadsimts|17.]]—[[18. gadsimts|18. gs.]] filozofijā (piemēram, [[Tomass Hobss]]), pievēršanos šim jautājumam noteica nepieciešamība pēc jauniem leģitīmas kārtības kritērijiem.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jēkabs Frīdrihs Hincs''' (''Jekopp Friedrik Hinz'', {{val-de|Jakob Friedrich Hinz}}, 1743-1787) bija [[Apgaismība]]s laikmeta skolotājs un grāmatizdevējs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labā sieviete
| attēls                   = A Good Woman film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Good Woman''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Maiks Bārkers]]
| producents               =
* [[Džonatans Inglišs]]
* [[Alans Grīnspans]]
* [[Hovards Himelšteins]]
* [[Stīvs Sīberts]]
| scenārija autors         = Hovards Himelšteins
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Helēna Hanta]]
| mūzika                   = [[Ričards G. Mičels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|9|15||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-woman-2004|title=A Good Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{ITA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodwoman.htm|title=A Good Woman (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labā sieviete"''' ({{val|en|A Good Woman}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Itālija]]s un [[Spānija]]s drāma, kuras režisors ir [[Marks Bārkers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toms Vilkinsons]] un [[Helēna Hanta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|1279. gada Aizkraukles kauju|Aizkraukles kauja|Aizkraukles kauja}}
s karte XIII. gs. Kauja notika uz dienvidiem no [[Aizkraukle]]s (kartē: ''Ascheraden'').]]

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Asala ezers
|attēls=Lake Assal 3-Djibouti.jpg
|map = Džibutija
| vieta        = {{DJI}}
| plat_d=11 | plat_m=39 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=25 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=54
|garums=10
|Vid_dziļums=7,4
|Max_dziļums=
|tilpums=0,4
|augstums_vjl=-153 / -173
|izteka=
|baseins=900
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Asala ezers''' ({{val|fr|Lac Assal}}) ir [[krāterezers]] [[Džibutija]]s centrālajā daļā. Atrodas [[Afāras ieplaka]]s zemākajā punktā, ezera krasti ir [[Āfrika]]s zemākais sauszemes punkts.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Борис Евгеньевич Патон''
| attēls =Borys Paton 2010.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =  Boriss Patons 2010. gadā
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Kijiva]], [[Ukrainas Valsts]]
| m_gads = 2020
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 19
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| pilsonība = {{USSR}} → {{UKR}}
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]{{nepieciešama atsauce}}
| vecāki = [[Jevgeņijs Patons]], Natālija Patona
| darba_vietas = [[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Kijivas Politehniskais institūts]]
| zinātne =[[metalurģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = pētījumi metalurģijā un elektrometināšanā
| apbalvojumi = [[Lomonosova Zelta medaļa]] (1980)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Boriss Patons''' ({{val|uk|Борис Євгенович Патон}}, {{val|ru|Бори́с Евге́ньевич Пато́н}}; dzimis {{dat|1918|11|27}}, miris {{dat|2020|8|19}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Ukraina]]s zinātnieks [[metalurģija]]s un metālu tehnoloģiju jomā, tehnisko zinātņu doktors un profesors, divkārtējs [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1969. un 1978. gadā) un [[Ukrainas Varonis]] (1998. gadā), apbalvots ar [[Lomonosova Zelta medaļa|Lomonosova Zelta medaļu]] (1980) un daudziem citiem apbalvojumiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Ekstravazācija''' ir [[asinis|asiņu]] vai jebkādu citu šķidrumu noplūde no asinsvadiem uz apkārtējiem [[audi]]em. Tā tiek izraisīta traumas, apdeguma, iekaisuma vai alerģijas laikā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kokosa
|attēls              = Isla del Coco-chatham beach.jpg
|attēla paraksts     = Kokosas piekraste
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Centrālamerika
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=5|latm=31|lats=08|latNS=N |longd=87|longm=04|longs=18|longEW=W
|platība             = 23,85
|garums              = 7,5
|platums             = 4,6
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Iglesjasa kalns]]
|augstums            = 634
|salu skaits         =
|valsts              = Kostarika
|valsts adm vienības tips  =
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kokosa''' ({{val|es|Isla del Coco}}) vai '''Kokosa sala'''  ir neliela neapdzīvota [[Kostarika]]i piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos,<ref>{{PZT|366|Kokosa}}</ref> [[Ziemeļamerika]]s galējais dienvidu punkts. Izvietojusies 532 km no kontinenta piekrastes un administratīvi ietilpst [[Puntarenasa (province)|Puntarenasas]] provincē, kur veido atsevišķu distriktu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņas dzīves
| attēls = Seven Pounds poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Pounds''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gabriels Mačino]]
| producents = * [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors = [[Grānts Niporte]]
| galvenajās lomās = * [[Vills Smits]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Berijs Pepers]]
* [[Oktāvija Spensere]]
* [[Vudijs Harelsons]]
| mūzika = [[Andželo Milli]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2008|12|19||bez}}
| ilgums = 121 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-pounds-2008|title=Seven Pounds|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403012343/http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-pounds-2008}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenpounds.htm |title=Seven Pounds (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=April 2, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190610053506/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenpounds.htm |archivedate={{dat|2019|06|10||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|168,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Septiņas dzīves"''' ({{val|en|Seven Pounds}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors ir [[Gabriels Mačino]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Rosario Dosone]], [[Maikls Īlijs]], [[Berijs Pepers]], [[Oktāvija Spensere]] un [[Vudijs Harelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|19||bez}}.

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences: '''Arābu pasaule''' ir arābvalodīgo apdzīvoto [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] un [[Ziemeļāfrika]]s valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido [[Arābu valstu līga|Arābu valstu līgu]], bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie ne[[arābi]], piemēram, [[berberi]] un [[kurdi]], neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Roalds Dobrovenskis
|         vārds_orig = ''Роальд Добровенский''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1936
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļipeckas apgabals|Jeļeca}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievs]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Velta Kaltiņa]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, publicists
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Roalds Dobrovenskis''' ({{val|ru|Роальд Григорьевич Добровенский}}; dzimis {{dat|1936|9|2}})<ref name="lat">{{LAT e|2|246}}</ref> ir [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]], tulkotājs, publicists. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis (2002).

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Televīzijas dvēsele
| attēls                   = Movie poster Anchorman The Legend of Ron Burgundy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anchorman: The Legend of Ron Burgundy''
| žanrs                    = kinokomēdija
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               = [[Džads Apatovs]]
| scenārija autors         =
* [[Vills Ferels]]
* Ādams Makejs
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Freds Vilards]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|6|28|Losandželosa|2004|7|9|ASV|2009|1|23|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anchorman-legend-ron-burgundy-2004-0 |title=Anchorman: The Legend of Ron Burgundy |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 |archive-date={{dat|2019|07|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190701121306/https://bbfc.co.uk/releases/anchorman-legend-ron-burgundy-2004-0 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anchorman.htm|title=Anchorman: The Legend of Ron Burgundy (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|90,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Televīzijas dvēsele 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Televīzijas dvēsele"''' ({{val|en|Anchorman: The Legend of Ron Burgundy}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Pols Rads]], [[Kristīna Eplgeita]], [[Stīvs Karels]] un [[Freds Vilards]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|6|28||bez}} Losandželosā. Filmai 2013. gadā iznāca turpinājums "[[Televīzijas dvēsele 2]]".

sentences:
{{Navbox
|name=Ķīšezera pietekas
|title=[[Ķīšezers|Ķīšezera]] pietekas
|list1=''Pietekas:'' [[Jugla (Ķīšezera pieteka)|Jugla]]{{•}} [[Langa]]{{•}} [[Šmerļupīte]]      ''Notece:'' [[Mīlgrāvis]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Ķīšezers]]
[[Kategorija:Daugavas baseina upes]]
</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Latvijas upju navigācijas veidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Buferšķīdums''' ir [[šķīdums]] ar noteiktu [[pH]], kas, šķīdumu atšķaidot, tikpat kā nemainās un, pievienojot nedaudz [[skābe]]s vai [[sārms|sārma]], mainās maz. To īpašības nosaka šķīdumā esošās [[bufersistēma]]s, ko parasti veido viena un tā paša [[protolīts|protolītu]] pāra abas formas.<ref name="Rauhvargers">{{Grāmatas atsauce |title=Vispārīgā ķīmija |author=Andrejs Rauhvargers |year=1996 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=5-7966-1142-9 |pages=181.—184}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 32
|lv = Trīsdesmit divi
}}
'''32''' ('''Trīsdesmit divi''') ir [[skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[31 (skaitlis)|31]] un [[33 (skaitlis)|33]]. [[Gads|Gada]] 32. diena ir [[1. februāris]].

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 2.
|attēls         = 2Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 1925. gadā
|sākums         = {{dat|1925|11|03|N}}
|beigas         = {{dat|1928|11|05|N}}
|priekšsēdētājs = [[Pauls Kalniņš (politiķis)|Pauls Kalniņš]]
|pr biedri      = [[Arturs Alberings]] (līdz {{dat|1926|05|07|SK}})
[[Alberts Kviesis]] (no {{dat|1926|05|11|SK}})
[[Jezups Rancāns]]
|frakcijas      =
|pirms          = [[1. Saeima]]
|pēc            = [[3. Saeima]]
}}
'''2. [[Saeima]]''' bija [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]] laika posmā no {{dat|1925|11|03|G}} līdz {{dat|1928|11|05|D}}.

sentences:
{{Islāms}}
'''Islāmfobija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2015. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf |accessdate= 2016. gada 6. novembrī |archive-date= 2021. gada 5. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211105030719/http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf }}</ref> ir pret [[islāms|islāmu]] vai [[musulmaņi]]em vērsti [[aizspriedums|aizspriedumi]] vai [[diskriminācija]].<ref>[http://www.academia.edu/545302/Differentiating_Islamophobia_Introducing_a_new_scale_to_measure_Islamoprejudice_and_Secular_Islam_Critique ''Differentiating Islamophobia'' {{en ikona}} ]</ref><ref>* Sandra Fredman, ''Discrimination and Human Rights'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-924603-3}}, p.121.
* Yvonne Yazbeck Haddad, ''Muslims in the West: From Sojourners to Citizens'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-514806-1}}, p.19
* ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60. {{ISBN|0-7546-4233-X}}. Early in 1997, the Commission on [[British Muslims]] and Islamophobia, at that time part of the Runnymede Trust, issued a consultative document on Islamophobia under the chairmanship of Professor Gordon Conway, [[Vice-Chancellor]] of the [[University of Sussex]]. The final report, ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', was launched in November 1997 by [[Home Secretary]] [[Jack Straw (politician)|Jack Straw]]</ref> Tiek uzskatīts, ka termins cēlies [[1980]]. gadu beigās,<ref>''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60; [[Kofi Annan|Annan, Kofi]]. [http://www.un.org/News/Press/docs/2004/sgsm9637.doc.htm "Secretary-General, addressing headquarters seminar on confronting Islamophobia"], [[United Nations]] press release, December 7, 2004.</ref> bet plašāk sākts lietot pēc [[2001. gads|2001]]. gada [[11. septembris|11. septembra]] [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|uzbrukuma ASV]].<ref>
* Casciani, Dominic. [http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/3768327.stm "Islamophobia pervades UK — report"], BBC News, June 2, 2004.
* Rima Berns McGowan writes in ''Muslims in the Diaspora'' (University of Toronto Press, 1991, p. 268) that the term "Islamophobia" was first used in an unnamed American periodical in 1991.</ref>

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Fomalhauts
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Dienvidu Zivs Alfa, Dienvidu Zivs α
|           zvaigznājs = [[Dienvidu Zivs]]
|           rektascensija = 22h 57m 39,0465s
|            deklinācija = −29° 37′ 20,050″
|      redzamais spožums = 1.16
|     absolūtais spožums = 1.72
|                   masa = 1.92 ± 0.02
}}
'''Fomalhauts''' (no [[arābu valoda|arābu]]: فم الحوت ''fam al-hut'' – 'Zivs mute'<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 234.</ref>), pazīstams arī kā '''Dienvidu Zivs Alfa''' jeb '''Dienvidu Zivs α''' (''α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Dienvidu Zivs]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|astoņpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs.<ref name=":1" /> Fomalhauts, tāpat kā [[Vega]], atrodas aptuveni 25,1 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā un tiek [[spektra klase|klasificēts]] kā A3V tipa zvaigzne.<ref name=":1">Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 253.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 230.</ref> Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par [[Saule|Sauli]] — 1,92 Saules masas.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 235.</ref><ref name=":2">Mamajek, E.E. [[arxiv:1206.6353|"On the Age and Binarity of Fomalhaut"]]. ''Astrophysical Journal Letters.'' 754 (2): L20. August, 2012. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref name=":3">[http://exoplanet.eu/catalog/fomalhaut_b/#9610 "Formalhaut b"]. ''Exoplanet.eu''. Atjaunināts 21.11.2015.</ref> Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 [[kelvins|K]], līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli.<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu.<ref name=":2" /> [[2008. gads|2008]]. gadā pie Fomalhauta tika atklāta [[citplanēta]], kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b.<ref name=":3" /> Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir [[Kosmiskie putekļi|kosmisko putekļu]] mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties [[pundurplanēta]] vai [[asteroīds]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://exoplanetarchive.ipac.caltech.edu/docs/2020news.html|title=2020 Exoplanet Archive News|website=exoplanetarchive.ipac.caltech.edu|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences:
{{Kanāla infokaste
|        name = Karakuma kanāls
|      o_name =
|      m_name =
|       image = MAKarakumKanal2.jpg
|  image_size =
|     caption = Zemes smēlēji Karakuma kanālā
|     company =
|    engineer =
|  a_engineer =
|    date_act =
|  date_const = 1954
|   date_comp = 1988
|    date_use =
|    date_ext =
| date_closed =
|   date_rest =
|         len =
|        beam =
|       locks =
|       start = [[Kerki]] ([[Amudarja]])
|         end = [[Balkanabata]]
|      branch =
|   branch_of =
|        join =
|      length = 1445 km
|        elev =
|      status = Atvērts
|         nav =
| vietaskarte = Turkmenistāna
| reljefs     = jā
| sāk_plat_d= 37| sāk_plat_m= 35| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 65| sāk_gar_m= 43| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= 39| iet_plat_m= 14| iet_plat_s= 19| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 55| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= 30| iet_gar_EW=E
}}
'''Karakuma kanāls''' ({{val|tk|Garagum derýäsi}}) ir apūdeņošanas [[kanāls]], kas izbūvēts cauri [[Karakuma tuksnesis|Karakuma tuksnesim]] [[Turkmenistāna]]s teritorijā.<ref>{{PZT|335}}</ref> 1445 km garais kanāls ir vienas no lielākajām [[apūdeņošana]]s un ūdensapgādes sistēmām pasaulē. Vairākos posmos kanāls tika izbūvēts [[Padomju Savienība]]s laikā no 1954. līdz 1988. gadam. Karakuma kanāls nodrošināja lauksaimniecības zemju (pārsvarā [[kokvilna]]s sējumu) [[Apūdeņošana|apūdeņošanu]], to platībām Turkmenistānā pēc kanāla izbūves pieaugot vairākkārt. Karakuma kanāls novada aptuveni 45% [[Amudarja]]s ūdeņu (to nodrošina paštece), un tādēļ tas ir galvenais iemesls [[Arāla jūra]]s izsīkšanai. Kanāla izveidei ir arī cita veida ietekme uz reģiona ekosistēmu, piemēram, tas izraisa [[augsnes sasāļošanās|augsnes sasāļošanos]]. Būtiska daļa pa Karakuma kanālu novadīto Amudarjas ūdeņu nenonāk lauksaimniecības apūdeņošanai, bet izsīkst (iefiltrējas gruntī) vai iztvaiko, nedodot nekādu saimniecisku labumu.

sentences: {{Commonscat|Victims of murder|Slepkavību upuri}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Meistars Ekharts
|          vārds_orig = ''Eckhart von Hochheim''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1260
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = ''Gota'', [[Tīringene]] [[Svētā Romas impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1327
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Aviņona]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Rietumi|Rietumu]] [[filozofija]]
|           intereses = [[Viduslaiki|Viduslaiku]] filozofija, kristiešu [[misticisms]], [[neoplatonisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Bībele]], [[Pseidodionīsijs Areopagīts]], [[Svētais Augustīns]], [[Prokls]], [[Alberts Lielais]], [[Avicenna]], [[Akvīnas Toms]], [[Bonaventura]], [[Johans Skots Erigena]]
|          ietekmējis = [[Johans Taulers]], Henrijs Suso, [[Kūzas Nikolajs]], [[Martins Heidegers]], [[Ekharts Tolle]], [[Viligiss Jēgers]]
|               darbi =
|              valoda = [[latīņu valoda|latīņu]], [[vācu valoda|vācu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
s, [[Vācija|Vācijā]] [[baznīca (celtne)|baznīcas]] durvis piemin Meistaru Ekhartu]]
'''Meistars Ekharts''' ({{val|de|Eckhart von Hochhelm}}; dzimis [[1260]]. gadā, miris [[1327]]. gadā) bijis [[dominikāņi|dominikāņu]] [[mūks]], sludinātājs, [[filozofija|filozofs]] un [[misticisms|mistiķis]].<ref>Introducing Meister Eckhart, Michael Demkovich, OP, {{ISBN|978-0-7648-1507-2}}</ref><ref>* [http://plato.stanford.edu/entries/meister-eckhart/] Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija {{en ikona}}</ref><ref>* [http://vesture.eu/index.php/Misticisms] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120418151323/http://vesture.eu/index.php/Misticisms |date={{dat|2012|04|18||bez}} }} Misticisms {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|futbola komandu|FK Jelgava-2}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jelgava II
| tips                = stacija
| attēls              = Stacija Jelgava 2.JPG
| attēla_apraksts     = Pasažieru platforma (pa labi)
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Jelgava I—Krustpils|Jelgava I—Krustpils]]
| atvērta             = 1904
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Mitava II, Mintava
| stacijas_tips       = kravas
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = 1
| platformu_tips      = sānu
| sliežu_ceļi         = 2 + depo sliežu ceļi
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 45 | longs = 24 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Jelgava (stacija)|Jelgava]] (2 km)<br /> [[Garoza (stacija)|Garoza]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai = 45
| attālums_ref        = <ref>Braucot caur [[Jelgava I|Jelgavu]].</ref>
}}

sentences: '''2. jūlijs''' ir gada 183. diena (184. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 182 dienas.

sentences: '''Polimorfisms''' bioloģijā (no {{lang-grc|πολύμορφος}} — ''daudzveidīgs'') — atšķirības starp indivīdiem, ko nosaka [[Gēns|gēnu]] atšķirības, izpaužas kā vairāku ģenētiski atšķirīgu formu pastāvēšana vienā [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] vai [[Augi|augu]] [[Suga|sugā]], kā arī divu vai vairāku atšķirīgu formu vienlaicīga līdzāspastāvēšana vienā un tajā pašā [[Populācija|populācijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/polimorfisms:1|title=polimorfisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/10661070.htm|title=Bioloģijas terminu vārdnīca|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biotehnoloģijas horizonti|publisher=RIGA «AVOTS»|year=1987|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/file/17852320.pdf}}</ref>

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences:
[[Kategorija:Amerikāņi pēc nodarbošanās|Fotomodeļi]]
[[Kategorija:Fotomodeļi]]

sentences: '''Brunovi''' ({{val|de|von Brunnow}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Latvijā no [[Pomerānija]]s un vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]]. [[1620]]. gadā Brunovus ierakstīja [[Kurzemes bruņniecība]]s matrikulā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Benadryl'', ''Dimedrol''
|           CAS numurs = 58-73-1
|      ķīmiskā formula = C17H21NO
|              molmasa = 255,355
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Edgars Vimba
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vieta = [[Latvijas Universitāte]], [[Bioloģijas fakultāte]], [[Rīga]], [[Latvija]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[botāniķis]], [[mikologs]]
| sasniegumi = ''Dr.biol. emeritus'', A. Kirhenšteina prēmijas laureāts par ''Ramularia'' ģints pētījumiem Latvijā. H. Skujas balva, 2017.<br>
Sēņu aizsardzības koncepcijas izstrādātājs un Latvijas īpaši aizsargājamo sēņu saraksta sastādītājs. Pedagogs.
}}
'''Edgars Vimba''' (1930) ir latviešu [[biologs]], augstskolas pasniedzējs, [[Latvijas Universitāte]]s docents, [[Bioloģijas fakultāte]]s dekāns (1970—1974), [[mikologs]], [[Latvijas flora|Latvijas vaskulāro augu floras]] un dabas aizsardzības speciālists. ''Dr. emeritus''.

sentences: '''6. februāris''' ir 37. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 328 dienas (329 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Driādes
|         binomial = Dryas
|           attēls =Dryas integrifolia 1997-08-05.jpg
|       att_izmērs =200px
|    att_nosaukums =''Dryas integrifolia''
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Eudicots
|         klase_lv =
|            rinda =Rosales
|         rinda_lv =Rožu rinda
|           dzimta =Rosaceae
|        dzimta_lv =Rožu dzimta
|            ģints =Dryas
|         ģints_lv =Driādes
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 65
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 27
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tb
|             atommasa = 158,92535
|   valences elektroni = [Xe]4f96s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Terbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 8230
|  kušanas temperatūra = 1629 K (1356 °C)
| viršanas temperatūra = 3503 K (3230 °C)
}}
'''Terbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Tb''' un atomskaitli 65. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. To iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]], tāpat kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]]. Terbija savienojumus lieto par leģējošo piemaisījumu [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīcēm un par zaļo [[luminofors|luminoforu]] [[kineskops|kineskopos]] un gāzizlādes lampās. Savienojumos terbijam var būt oksidēšanas pakāpes +3 un +4.

sentences: '''Asiņošana''' ({{val-la|haemorrhagia}}) ir [[asinis|asiņu]] izplūšana no [[asinsvads|asinsvadiem]]. Asiņošanas cēloņi lielākoties ir trauma, [[ateroskleroze]], [[aneirisma]]s izmainīta asinsvada plīsums, deģenerēšanas procesi un iekaisumi apkārtējos [[audi|audos]], kas var pāriet uz asinsvada sienu un to bojāt, asinsvada palielināta caurlaidība, asins sastāva pārmaiņas. Asiņošana ir iedalīta arteriālajā, venozajā un kapilārajā asiņošanā, kā arī parenhimatozo orgānu asiņošanā un jauktajā asiņošanā.

sentences: {{Commonscat|Musicians from Ukraine|Mūziķi no Ukrainas}}

sentences: '''Etniskā grupa''' ir daudznozīmīgs termins, kas apzīmē dažādus [[Etnoss|etniskās]] kopības veidus. Viena no plašāk izmantotajām nozīmēm ir skaitliski neliela savrupa [[nācija]]s daļa, kas dzīvo noteiktā teritorijā un saglabā dažas [[kultūra]]s, [[valoda]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] īpatnības.<ref>{{tīmekļa atsauce| url= https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/9-klase/latvijas-iedzivotaji-teritorialais-izvietojums-7560/re-cba6b1ba-04be-49db-a82d-e00010c74034 | title= Latvijas iedzīvotāju raksturojums | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> Šo cilvēku grupu vieno arī vēsturiskas saites un dzīves telpa. Vairākas etniskās grupas var veidot [[tauta|tautu]], piemēram, [[šveicieši]].

sentences: '''9. jūlijs''' ir gada 190. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (191. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 175 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kur palikusi Bernadeta?
| operators =
| attēls = Bernadette poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Keita Blanšeta]]
* [[Billijs Krudaps]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Where'd You Go, Bernadette''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Color Force''
* ''Detour Filmproduction''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|16}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2567276033/|title=Where'd You Go, Bernadette |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kur palikusi Bernadeta?"''' ({{Val|en|Where'd You Go, Bernadette}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Keita Blanšeta]], [[Billijs Krudaps]], [[Kristena Viga]], [[Džūdija Grīra]] un [[Lorenss Fišbērns]]. Filma balstīta uz Marijas Semplas 2012. gada tāda paša nosaukuma romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2013/01/annapurna-color-force-pick-up-film-rights-to-whered-you-go-bernadette-399120/|title=Annapurna & Color Force Pick Up Film Rights To ‘Where’d You Go, Bernadette’|last=Team|first=The Deadline|website=Deadline|access-date=2023-09-12|date=2013-01-08|language=en-US}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Saūda Arābijas cilvēki]]
[[Kategorija:Monarhi]]

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences: '''Y paaudze''', '''M paaudze''', '''tūkstošgades paaudze''',<ref>{{Cite web |title=Kā latviešu valodā atveidojams termins "millennials"? |url=https://www.vvc.gov.lv/lv/latviesu-literaras-valodas-konsultaciju-apkopojums#ka-latviesu-valoda-atveidojams-termins-millennials |access-date=2023-09-05 |website=[[Valsts valodas centrs]]}}</ref> '''tūkstošgadnieki'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=''Bibliotēka 2.0'' un ''Google paaudze'': aktoru mijiedarbības iespējas mūsdienās |author=Aiga Grēniņa |year=2015 |publisher=[[LU SZF]] |page=86 |url=https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 |access-date={{dat|2018|06|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200920180736/https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 }}</ref> jeb '''mileniāļi''' ({{val|en|millenials}}, no ''millennium'' — 'tūkstošgade') ir demogrāfiskais slānis, kas nācis pēc [[X paaudze]]s. Tā ir [[paaudze]], kas uzaugusi [[tehnoloģijas|tehnoloģiju]] pārmaiņu laikmetā. Nav zināmi precīzi datumi, kad šī paaudze sākās vai beigsies. Demogrāfi un pētnieki paaudzes iedalījuma nolūkiem kā paaudzes dzimšanas gadus parasti nosaka [[1980. gadi|1980. gadu]] sākumu, bet kā paaudzes beigu dzimšanas gadus — [[1990. gadi|1990. gadu]] beigas (1981.–1996. gads pēc "Pew Research Center" datiem<ref>{{Cite web|url=https://www.pewresearch.org/fact-tank/2019/01/17/where-millennials-end-and-generation-z-begins/|title=Defining generations: Where Millennials end and Generation Z begins|website=Pew Research Center|access-date=2020-04-14}}</ref>). Par termina “millenials” izgudrotājiem tiek uzskatīti rakstnieki Viljams Strauss (''William Strauss'') un Nīls Houvs (''Neil Howe''), kas pieminējuši tos grāmatās ''Generations: The History of America's Future'', ''1584 to 2069 (1991)'' un ''Millennials Rising: The Next Great Generation (2000)''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 |title=After Gen X, Millennials, what should next generation be? |access-date=2017-02-10 |archive-date=2020-03-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200320040227/http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 }}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis
|          vārds_orig = Georg Wilhelm Friedrich Hegel
|              attēls = Hegel portrait by Schlesinger 1831.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1770
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtemberga]]
|              m_gads = 1831
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[loģika]], [[reliģija]], [[estētika]], [[metafizika]]
|              idejas =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Seppälä Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1930. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = [[apģērbs|apģērbu]] mazumtirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.seppala.fi seppala.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Eiropas laika zonas}}
'''Rietumeiropas laiks''' ('''WET''', [[UTC±00:00]]) ir [[laika josla]], ko izmanto [[Eiropa]]s rietumu un ziemeļrietumu daļā. Šīs valstis un reģioni ziemas mēnešos izmanto Rietumeiropas laiku.
*[[Kanāriju Salas]], kopš 1946. gada (pārējā Spānija lieto [[Centrāleiropas laiks|CET]], [[UTC+1]])
*[[Fēru Salas]], kopš 1908. gada
* [[Grenlande]]s ziemeļaustrumu daļa ([[Danmarkshavna]] un apkārtējais reģions)
*[[Islande]], kopš 1968. gada
*[[Portugāle]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem (izņemot [[Azoras]], [[UTC−1]])<ref name="Time Zones of Portugal">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.statoids.com/tpt.html|title=Time Zones of Portugal|publisher=Statoids|accessdate=18 October 2011}}</ref>
*[[Madeira]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem<ref name="Time Zones of Portugal"/>
*[[Īrija]], kopš 1916. gada (oficiāli kā [[Griničas laiks]]) ar pārtraukumu starp 1968. un 1971. gadu
*[[Apvienotā Karaliste]] un [[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi|Kroņa īpašumi]], kopš 1847. gada [[Anglija]], [[Skotija]], [[Velsa]], [[Normandijas salas]] un [[Menas Sala]], kopš 1916. gada [[Ziemeļīrija]] (oficiāli kā [[Griničas laiks]]), ar pārtraukumiem<ref>{{ziņu atsauce |url= http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |title= Lighter nights would keep youngsters fitter and safer, say doctors |newspaper= Western Mail |location= Cardiff |date= 27 June 2005 |access-date= {{dat|2017|01|15||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20191215115120/http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |archivedate= {{dat|2019|12|15||bez}} }}</ref><ref>David Ennals [http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords "British Standard Times Bill [Lords]",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121225124601/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords |date={{dat|2012|12|25||bez}} }} ''Hansard'', House of Commons Debate, 23 January 1968, vol 757 cc290-366, 290–92</ref><ref>[http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 "British Standard Time",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210625101333/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 |date={{dat|2021|06|25||bez}} }} ''Hansard'' (HC), 2 December 1970, vol 807 cc1331-422</ref>
*[[Maroka]], kopš 2008. gada

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences: '''Skeleta animācija''' ir tehnika kā [[Datoranimācija|datoranimācijā]] personāžs (vai kāds cits artikulēts objekts) tiek attēlots divās daļās: virsmas attēlojums, ko izmanto tēla zīmēšanai (tiek saukts arī par [[Daudzpunktu režģis|daudzpunktu režģi]] vai ''ādu'') un savstarpēji savienotu daļu hierarhisks tīklojums (ko sauc par kauliem un kopā veido skeletu vai ietērpu), virtuāla armatūra, ko izmanto, lai atdzīvinātu (pozētu un izveidotu kadrus) tīklojumu.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://alumni.cs.ucr.edu/~sorianom/cs134_09win/lab5.htm|title=Skeletal Animation|last=Soriano|first=Marc|publisher=Bourns College of Engineering|access-date=5 January 2011}}</ref> Lai arī šo paņēmienu bieži izmanto cilvēku un citu organisku figūru atdzīvināšanai, tas kalpo tikai tam, lai animācijas procesu padarītu intuitīvāku, un to pašu paņēmienu var izmantot, lai kontrolētu jebkura objekta , piemēram, durvju, karotes, ēkas vai pat galaktikas deformāciju. Ja animētais objekts ir vairāk vispārīgs nekā , piemēram, cilvēka tēls, tad kaulu kopums var nebūt hierarhiski vai savstarpēji savienots, bet attēlo tās daļas kustību, kuru tā ietekmē.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''USA-240''
| Nosaukums_orig         = ''X-37B OTV-3''
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma              = ''[[X-37B]]''
| KA_veids               = eksperimentāls [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma        = ''[[X-37B]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks    =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki]]/[[DARPA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|12|11|SK}} 18:03 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Atlas V/501]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = {{dat|2014|10|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 675 dienas
| NSSDC_ID               = 2012-071A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 5400 kg
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija            = 42,9°
| Periods =
| Apoapsīda              = 319 km
| Periapsīda             = 317 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[USA-226]]'' (''OTV-2'')
| KA_nāk                 = ''[[USA-261]]'' (''OTV-4'')
}}
'''''USA-240''''' jeb '''''X-37B OTV-3''''' (''X-37B Orbital Test Vehicle 3'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Boeing]]'' būvēta eksperimentāla militāra bezpilota [[kosmoplāns|kosmoplāna]] ''[[X-37B]]'' pirmā eksemplāra otrais kosmiskais lidojums. Tas palaists 2012. gada decembrī, un nolaidās 2014. gada oktobrī.

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Carassius carassius Prague Vltava 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieku valsts
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv =Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| dzimta_r=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Cyprininae
| apakšdzimta_lv=Īstās karpas
| ģints=Carassius
| ģints_lv=Karūsas
| suga = Carassius carassius
| suga_lv = Karūsa
| binomial =Carassius carassius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
*''Carassius vulgaris''
}}
'''Karūsa''' (''Carassius carassius'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') [[saldūdens]] [[zivis]], kas plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/3849/0 IUCN: Carassius carassius]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/270 FishBase: Carassius carassius  (Linnaeus, 1758) Crucian carp]</ref> Makšķerniekiem nav iecienīts loms, bet karūsu bieži izmanto kā ēsmas zivtiņu.<ref name=lat/> Tā kā karūsai ir zeltainas zvīņas, sarunvalodā to mēdz saukt par zeltaino karūsu vai zelta karūsu (pretēji otrai savvaļā [[Latvija|Latvijā]] dzīvojošai karūsu sugai ar sudrabainām zvīņām — [[sudrabkarūsa]]i),<ref name=lat/><ref>[https://gatisvil.wordpress.com/2013/03/31/carassius-carassius/ Zelta karūsa]</ref> bet šāda nosaukuma lietošana var radīt pārpratumus, jo tas tiek izmantots citai [[karūsas|karūsu]] sugai kā pamatnosaukums — [[zelta karūsa]]i (''Carassius auratus'') jeb [[zelta zivtiņa]]i.<ref>[http://rigazoo.lv/public/29765.html RīgasZoo: Karūsa zelta]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{apvienot|Lubāns}}
'''Meliorācijas darbi Lubāna mitrājā''' norisinās jau no 19. gadsimta un tie kulmināciju piedzīvoja 20.gadsimtā, kad notika ļoti intensīva hidrobūvju celtniecība. To veica, lai samazinātu plūdu apjomus un to nodarīto postījumu visā mitrāja teritorijā, kas palos applūda milzīgās platībās. Plūdu apmēri sagādāja lielas lauksaimniecības problēmas un pilnīgu nespēju izaudzēt kultūraugus, līdz ar to nesot bada gadus Lubāna mitrāja iedzīvotājiem.

sentences: '''Redzamā gaisma''' jeb '''optiskais spektrs''' ir [[gaisma|elektromagnētiskā spektra]] daļa, ko var saskatīt cilvēka [[acs]]. Parasti cilvēka acs redz gaismu, kuras viļņu garums ir 400—700 [[Nanometrs|nm]], taču daži cilvēki var redzēt arī gaismu ar [[Viļņa garums|viļņu garumu]] 380—780 nm.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Stučeva
| settlement_type = Skrajciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Vērēmu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4795&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 16
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 31
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 19
| longs = 46
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4604 Rēzekne-4
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences: '''18. aprīlis''' ir gada 108. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (109. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 257 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Gardels
| Attēls = Mona Maris y Carlos Gardel.jpg
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = solists
| Dz_vārds = 	Charles Romuald Gardès
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{Dat|1890|12|11|N}}
| Vieta_dz = {{Vieta|Francija|Tulūza}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|1935|6|24|1890|12|11}}
| Vieta_mr = {{Vieta|Kolumbija|Medeljina}}
| Vieta =
| Instrumenti =
| Žanrs = [[tango]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors
| Gadi = 1917—1935
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = v
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs fon Tīzenhauzens
|          vārds_orig = ''Georg von Tiesenhausen''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2018
|           m_mēnesis = 06
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{ASV}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Pēneminde|Pēnemindes poligons]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] ([[Redstonas Arsenāls]] [[Hantsvila|Hantsvilā]])
|          alma_mater = [[Hamburgas universitāte]]
|             zinātne = [[aeroinženierija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Lunar Roving Vehicle]] dizains
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs fon Tīzenhauzens''' (''Georg von Tiesenhausen''; dzimis {{dat|1914|05|18}}, miris {{dat|2018|06|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]]/[[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] raķešbūves inženieris. Dzimis [[Rīga|Rīgā]]. 1943. gadā beidza [[Hamburgas universitāte|Hamburgas universitāti]]. Pēc mācībām tika nosūtīts uz [[Pēneminde]]s poligonu, kur [[Verners fon Brauns|Verners fon Brauna]] vadībā piedalījās [[V-2]] izstrādē. 1953. gadā [[operācijas "Paperclip"]] rezultātā nokļuva [[Hantsvila|Hantsvilā]], kur [[Redstonas Arsenāls|Redstonas Arsenālā]] Verners fon Brauna vadībā turpināja darbu. Piedalījās "[[Apollo programma|Apollo]]" programmas izstrādē. Sevišķi Tīzenhauzena nopelni ir [[Mēness]] transportlīdzekļa - "[[Lunar Roving Vehicle]]" izstrādē. Piedalījies arī "[[Space Shuttle]]" programmā.

sentences: '''Pasaules izstāde Parīzē''' ({{val|fr|Exposition universelle de Paris}}) bija starptautiska izstāde, kas notika [[Francija]]s galvaspilsētā no [[1889]]. gada 6. maija līdz 31. oktobrim. Tās galvenā tēma bija [[Franču revolūcija]]s simtgade. Tā bija desmitā pēc kārtas no starptautiskajām 19. gadsimtā popularizētajām [[Pasaules izstāde|pasaules izstādēm]], no kurām pirmā bija [[Lielā izstāde]] (''The Great Exhibition'') [[Londona|Londonā]]. Vairākas celtnes bija uzbūvētas speciāli šim notikumam. No tām līdz mūsu dienām ir saglabājies [[Eifeļa tornis]].<ref name="expounparis">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.expositions-universelles.fr/1889-exposition-universelle-paris.html|title=1889 exposition universelle. Commémoration du centenaire de la révolution française.|publisher=expositions-universelles.fr|accessdate={{dat|2014|8|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Līgo pagasts
| karte             = Līgo pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Līgo pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Līgo pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs2           = [[Līgo (Līgo pagasts)|Līgo]]
| platība           = 78,93
| iedzīvotāji       = 409<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 409 / 78.93 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Kuldīgas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 199 [[iela]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Kuldīga, Kuldīgas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists 3
| attēls                   = Beverly Hills Cop III.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop III''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Džons Lendiss]]
| producents               =
* [[Meiss Neifelds]]
* [[Roberts Rēme]]
| scenārija autors         = [[Stīvens E. de Souza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Terēze Rendla]]
| mūzika                   = [[Nīls Rodžerss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Eddie Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|5|25|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-iii-1994|title=Beverly Hills Cop III|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518090610/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-iii-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop3.htm|title=Beverly Hills Cop III|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|119,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Beverlihilsas policists 2]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists 3''' ({{val|en|Beverly Hills Cop III}}) ir 1994. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Džons Lendiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Hektors Elizondo]] un [[Terēze Rendla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|5|25||bez}}. Filma ir turpinājum 1984. gada filmai "[[Beverlihilsas policists]]" un 1987. gada filmai "[[Beverlihilsas policists 2]]".

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Hmeļnickis''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Informācijas zinātne]]
[[Kategorija:Bibliotēkas]]

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences: '''Endoprotezēšanu''' veic deformējošās [[artroze]]s gadījumos, kuras ietekmē locītavās rodas stipras sāpes, slimnieka kustības tiek ierobežotas un ar laiku locītava sāk deformēties, izraisot kājas saīsinājumu. Slēdzienu par operācijas nepieciešamību sniedz [[traumatologs-ortopēds|ortopēds]], pamatojoties uz novērotajiem simptomiem un rentgenoloģisku izmeklēšanu.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kanādas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kanādas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: '''Rakstāmmašīna''' ir [[mašīna|mehāniska]] vai [[elektromehānika|elektromehāniska]] [[rakstīšana]]s ierīce, kur ar reljefas metāla zīmes krāsu lenti piespiež pie [[papīrs|papīra]], veidojot nepieciešamo burtu vai simbolu. Parasti teksts ar noteiktu [[burtveidols|burtveidolu]] uzreiz tiek drukāts uz [[papīrs|papīra]] lapas. Rakstāmmašīnas plaši izmantoja 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā. Mūsdienās tās tikpat kā vairs netiek izmantotas — tās ir nomainījuši [[dators|datori]] un [[printeris|printeri]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Stīvens Bečelors
|          vārds_orig = ''Stephen Batchelor''
|              attēls = Stephen Batchelor.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Bečelors sarunājās ''Upaya'' Dzen centrā<ref>[http://www.upaya.org/search/?q=Stephen+Batchelor&cx=014338525989458857966%3Aeuaofz_ndny&cof=FORID%3A11&submit=&siteurl=www.upaya.org%2F&ref=&ss=7281j6442539j17  ''Upaya'' Dzen centra mājaslapa]</ref> [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1953
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Dandī]], [[Skotija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = anglis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = ''Martine Fages''
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[filozofija]]
|           intereses = [[budisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[hinduisms]], [[stoicisms]], [[Dans Kjūpits]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, Detroitas]]
[[Kategorija:Mičigana]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlorbenzola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5Cl
|molmasa=112,56
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=228 K (-45 °C)
|viršanas temperatūra=404 K (131 °C)
}}
'''Hlorbenzols''' (C6H5Cl) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums, kuru var iegūt no [[fenols|fenola]] un [[fosfora hlorīds|fosfora pentahlorīda]]. Tas ir daudzu hloru saturošo pesticīdu (arī [[DDT]]) izejviela. Pats hlorbenzols ir maztoksiska viela. Hlorbenzolu lieto arī par šķīdinātāju.

sentences:
raudzēšanas tvertne]]
'''Rūgšana''' ir [[bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju virkne, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] [[Vielmaiņa|katabolisma]] sākuma posms, kurā, [[glikoze]]s [[Molekula|molekulai]] oksidējoties, veidojas divas [[pirovīnogskābe]]s molekulas. Tā notiek dažādu [[ferments|fermentu]] ietekmē, tādēļ šo procesu sauc arī par '''fermentēšanos''', savukārt mērķtiecīgu rūgšanas izsaukšanu un tās norisei labvēlīgu apstākļu nodrošināšanu sauc par '''raudzēšanu'''. Rūgšanas [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] ir saistītas ar enerģijas uzkrāšanos [[adenozīntrifosforskābe]]s (ATF) molekulās, un tas ir viens no vienkāršākajiem veidiem, kā [[organisms|organismi]] iegūst [[enerģija|enerģiju]]. Rūgšanas reakcijas norisinās daudzos aerobos, gan anaerobos mikroorganismos — [[raugs|raugu]], kā arī daudzu baktēriju šūnās. Tās galaprodukti ir atkarīgi no mikroorganismiem, iesaistītajiem fermentiem, kā arī norises apstākļiem. Izdala [[spirta rūgšana|spirta]], [[pienskābā rūgšana|pienskābo]], [[propionskābā rūgšana|propionskābo]], [[sviestskābā rūgšana|sviestskābo]] un [[acetonbutilā rūgšana|acetonbutilo rūgšanu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2011 |edition=2.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-395-8 |page=37}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rekonstruētais tilts uz Krustpils saliņu.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Aktīvi''' ir termins [[grāmatvedība|grāmatvedībā]], kas raksturo ekonomiskos līdzekļus. Aktīvi ir resursi, kurus [[uzņēmums]] ieguvis savā īpašumā iepriekšējas darbības rezultātā un kurus uzņēmumam ir iespējams izmantot nākotnē, lai turpinātu ekonomisko darbību. Aktīvi iekļauj, piemēram, uzņēmuma inventāru, ēkas un zemes gabalus, aizdevumus citiem uzņēmumiem, nepabeigto un gatavo ražojumu krājumus un rezerves, skaidras naudas uzkrājumus utt.

sentences: '''Gremdvirzulis''' jeb '''plunžeris''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''plunge'' — 'nirt, gremdēties') ir [[Cilindrs|cilindrisks]] [[virzulis]], kura garums ir ievērojami lielāks par tā diametru.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Grosbergs
|          vārds_orig =
|              attēls = Oskars Grosbergs.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1862
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Skultes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Mārtiņš Grosbergs, Anna Iknere
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Mežvalde"; opera "Ilga"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =[[Edvarts Virza]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences:
'''Taunss''' var būt:
* [[Čārlzs Taunss]] — amerikāņu fiziķis un pedagogs;
* [[Karls Entonijs Taunss]] — dominikāņu/amerikāņu basketbolists.

sentences: '''IV Internacionāle''' jeb '''Ceturtā Internacionāle''' ir starptautiska [[komunisms|komunisma]] organizācija, kas bija alternatīva [[kapitālisms|kapitālismam]] un [[staļinisms|staļinismam]]. To izveidoja [[Ļevs Trockis|Ļeva Trocka]] sekotāji. Tās galvenā doma bija, ka ar [[strādnieku šķira]]s palīdzību tiks celts [[sociālisms]].

sentences: '''Iglu''' ({{val-iu|ᐃᒡᓗ}}, ''iglu'', {{izrunā|iɣ.'lu}}), arī '''igla''', ir no [[sniegs|sniega]] celts [[mājoklis]], kas ir raksturīgs [[Kanāda]]s ziemeļos dzīvojošajiem [[inuīti]]em. To parasti veido no sniegā izcirstiem bluķiem, un pēc ārējā izskata atgādina [[kupols|kupolu]]. Šādā mājoklī parasti dzīvo [[medības|medību]] laikā, kad ir nepieciešams patverties no liela aukstuma. Lai būtu siltāk, parasti tā sienas no iekšpuses izklāj ar [[āda (materiāls)|ādām]]. Iglu iekšpusē gaisa temperatūra ir no −7 °C līdz +16 °C.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Afganistāna]]s valsts vadītāji''' kopš [[1709]]. gada, kad tika izveidota [[Hotaku impērija]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences: '''7. novembris''' ir gada 311. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (312. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Fernando Koda Markess
|     vārds_orig = ''Fernando Codá Marques''
|         attēls = Coda-Marques.png
| att_nosaukums = Fernando Koda Markess 2012. gadā
|      dz_dat_alt   = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|8}}
|       dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Sankarlusa}}
|    apbalvojumi = [[Veblena prēmija ģeometrijā]] (2016)<br />[[Fermā prēmija]] (2021)
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Vītauta Dižā Universitātes botāniskais dārzs
| alt_name        =
| photo           = VMU Botanical Garden in Kaunas 2019-07-15.jpg
| photo_width     = 250
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Kauņa#Lietuva
| map_width       =
| map_caption     =
| map_label       = VDU botāniskais dārzs
| map_alt         =
| latd  = 54 | latm  = 52 | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 54 | longs = 37 | longEW = E
| type            = [[Botāniskais dārzs]]
| location        = {{vieta|Lietuva|Kauņa|Ž. E. Žilibera iela 6|3s=Ž. E. Žilibero iela}}
| nearest_city    =
| area            = 62,5 ha
| elevation       =
| created         = 1923
| designer        =
| etymology       =
| operator        = [[Vītauta Dižā Universitāte]]
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| other_info      =
| website         = {{URL|http://botanika.vdu.lt}}
| child           =
| embedded        =
}}
'''Vītauta Dižā Universitātes botāniskais dārzs''' ({{val|lt|Vytauto Didžiojo universiteto Botanikos sodas}}, {{val|la|Hortus Botanicus Universitati Vytauti Magni}}) ir [[botāniskais dārzs]] [[Kauņa|Kauņā]], [[Lietuva|Lietuvā]], tas atrodas Ž. E. Žilibero ielā 6. Botāniskais dārzs dibināts 1923. gadā kā [[Lietuvas Universitāte]]s pētniecības centrs. Par dārza ierīkošanas vietu toreiz izvēlējās bijušo Jozefa Godļevska (''Józef Godlewski'') muižu, kuras parks ar tajā esošajiem dīķiem bija lieliska vieta jauniem stādījumiem. Dārza veidošanu vadīja [[Tartu Universitāte]]s profesors Konstantīns Regels.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Zingiber
| attēls = Zingiberales - Zingiber spectabile - 9.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Zingiber spectabile''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta = Zingiberaceae
| dzimta_lv = Ingveraugu dzimta
| ģints = Zingiber
| ģints_lv = Ingveri
}}'''Ingveri''' (''Zingiber'') ir ģints [[Ingveraugu dzimta|ingveraugu dzimtā]]. Sugas ir sastopamas [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], it sevišķi daudz [[Taizeme|Taizemē]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]] un  [[Jaungvineja|Jaungvinejā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=135325|title=Zingiber in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-12-19}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:327297-2|title=Zingiber Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-19|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 200 sugas,<ref name=":0" /> tostarp [[ingvers]], kas uzturvērtības dēļ tiek audzēts visā pasaulē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kalncempju pagasts}}

sentences: '''Gugolplekss''' ({{val|en|googolplex}}) ir skaitlis, kas vienāds ar 10 pakāpē [[gugols]] (t.i, 1 ar gugolu nuļļu).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Nikolaje Čaušesku
| vārds_orģ           = ''Nicolae Ceaușescu''
| attēls              = Nicolae Ceaușescu.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Rumānijas Komunistu partijas Ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1965|3|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 1. [[Rumānijas Tautas Republika]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1974|3|28|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|1|26}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Rumānija|Skorničešti}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1989|12|25|1918|1|26}}
| mir_vieta           = {{vieta|Rumānija|Tirgovište}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Rumānis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Nicolae Ceauşescu Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Nikolaje Čaušesku''' ({{val|ro|Nicolae Ceaușescu}}, {{izrunā|nikoˈla.e t͡ʃe̯a.uˈʃesku}}; dzimis {{dat|1918|1|26}}, miris {{dat|1989|12|25}}) bija [[Rumāņi|rumāņu]] [[komunisti|komunistu]] [[politiķis]] un valsts vadītājs.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Cziles Antarktiska teritorija}}
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saules apžilbinātie
| operators =
| attēls = Biggersplash poster lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reifs Fainss]]
* [[Matiass Shunartss]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Bigger Splash''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|11|26|Itālija}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3179054593/|title=A Bigger Splash |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saules apžilbinātie"''' ({{Val|en|A Bigger Splash}}) ir 2015. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Matiass Shunartss]], [[Tilda Svintone]] un [[Dakota Džonsone]]. Filma ir balstīta uz [[Žaks Derejs|Žaka Dereja]] 1969. gada filmu "[[Baseins (filma)|Baseins]]" (''La Piscine'').

sentences: '''Hiperoni''' (no grieķu ''hyper'' - pāri, virs) ir [[subatomāra daļiņa|subatomāras daļiņas]] ([[barioni]]), kas ir smagākas par [[nukloni]]em un kam piemīt tā saucamā [[dīvainība]], jo tie satur [[s kvarks|s kvarku]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Vrbenské rybníky - Rubinoboletus rubinus 01.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. rubinus
| suga_lv =Rubīna samtbeka
| binomial =Xerocomus rubinus
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from France|Francijas autosportisti}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kaspars Bārbals
|Attēls = Skyforger.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts = Kaspars Bārbals spēlējam [[stabule|stabuli]] ''[[Skyforger]]'' koncertā festivālā „Zvērā 2009”
|Fons = multin
|Dz_vārds =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|1|4}}
|Vieta = {{Vieta|Latvija| Rīga}}
|Instrumenti = [[dūdas]], [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[mūsdienu tautas mūzika]], [[folkmetāls]]
|Nodarbošanās = [[mūziķis]], skaņu inženieris
|Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
''[[Auļi]]'' (2003—''pašlaik'')
''[[Skyforger]]'' (2004—2012)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:ASV biologi]].''

sentences: {{Commonscat|Fencers from Sweden|Paukotāji no Zviedrijas}}

sentences: '''Borāti''' ir [[borskābe]]s [[sāļi]]. Par borātiem dēvē arī bororganiskos savienojumus — borskābes [[esteri|esterus]], piemēram, [[borskābes metilesteris|borskābes metilesteri]] sauc par metilborātu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Pluteus salcinus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Pluteaceae
| dzimta_lv     = Jumteņu dzimta
| ģints         = Pluteus
| ģints_lv      = Jumtenes
| suga          = P. salicinus
| suga_lv       = Vītolu jumtene
| binomial      = Pluteus salicinus
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences:
kūrorta galvenais korpuss]]
'''Kūrorts''' (no {{val|de|Kurort}} — ‘ārstniecības vieta’) ir ainavisks apvidus ar dabiskiem dziedniecības faktoriem un kur uzceltas ārstniecības iestādes.<ref>[https://tezaurs.lv/k%C5%ABrorts Tezaurs. Kūrorts]</ref> Kūrortos radīta iespēja daudzveidīgai atpūtai, rekreācijai, izklaidei, ārstniecībai, rehabilitācijai un dažādu saslimšanu profilaksei.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aulejas pagasts
| karte             = Aulejas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aulejas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aulejas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Auleja
| platība           = 74,51
| iedzīvotāji       = 637<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 637 / 74.51 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Kapitālsabiedrība''' ir [[komercsabiedrība]] ar [[Juridiska persona|juridiskas personas]] tiesībām, kuras [[pamatkapitālu]] veido īpašnieku (dalībnieku vai akcionāru) ieguldītais [[kapitāls]]. Kapitālsabiedrība par savām saistībām atbild ar tām piederošo mantu. Kapitālsabiedrība neatbild par dalībnieka/akcionāra saistībām, kā arī kapitālsabiedrības dalībnieki/akcionāri neatbild par kapitālsabiedrību saistībām.

sentences: '''Zēnu koris''' ir [[Koris|kora]] veids, kura dalībnieki ir zēni, kam vēl nav noticis [[balss lūzums]], tāpēc zēnu koriem raksturīga dziedāšana augstajos [[Reģistrs (mūzika)|reģistros]]. Lai gan zēnu balss tehniskais nosaukums ir [[diskants]], parasti lieto terminu "soprāns", lai atsauktos uz diskantiem ar augstāku balsi — [[Soprāns|soprāna]] ekvivalentu pieaugušo dziedātāju [[Balss tips|balss tipu]] klasifikācijā. Terminu "alts" mēdz lietot, lai atsauktos gan uz diskantiem ar vidēja augstuma balsi — [[Mecosoprāns|mecosoprāna]] ekvivalentu pieaugušo dziedātāju balss tipu klasifikācijā, gan zemiem diskantiem, kuru diapazons atbilst [[Alts (balss)|altam]] pieaugušo dziedātāju balss tipu klasifikācijā. Šī veida diskanti gan sastopami reti. Latviešu koros mēdz izmantot arī nosaukumus "pirmā balss" un "otrā balss" attiecīgi "soprāna" un "alta" vietā. Zēnu kori reizēm papildina vecāku vīriešu balsis, kas dzied [[Tenors|tenoru]] un [[Bass (balss)|basu.]] Šie dziedātāji dažreiz ir bijušie koristi, kas dziedājuši zēnu balsis.

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|S{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ernests Džons Objena
 |      vārds_orig = ''Ernest John Obiena''
 |          attēls = Bongbong Marcos with EJ Obiena (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ernests Džons Objena 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|11|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Filipīnas|Manila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PHI}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,00 m (2023) {{piezīme|AR|Āzijas rekords}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{PHI}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Āzijas spēles]]}}
{{MedalGold |[[2022. gada Āzijas spēles|Handžou 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|Āzijas čempionāts}}
{{MedalGold |Doha 2019|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold |Bangkoka 2023|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |Bhubanešbara 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Universiāde]]}}
{{MedalGold |Neapole 2019|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
ražotas bērnu ziepes.]]
'''Ziepes''' ir [[anjons|anjonu]] [[virsmas aktīvas vielas]], kas kopā ar [[ūdens|ūdeni]] tiek izmantotas mazgāšanai, var būt cietā vai šķidrā veidā. Pēc ķīmiskā sastāva ziepes ir [[taukskābes|taukskābju]] [[nātrijs|nātrija]] vai [[kālijs|kālija]] sāļi, kas tiek iegūti, iedarbojoties uz [[eļļa|eļļām]] vai [[tauki]]em ar spēcīga [[sārms|sārma]] (visbiežāk ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīda]]) šķīdumu [[pārziepošana]]s procesā, otrs reakcijas produkts ir [[glicerīns]].<ref>IUPAC. "IUPAC Gold Book – soap" Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Compiled by A. D. McNaught and A. Wilkinson. Blackwell Scientific Publications, Oxford (1997). XML on-line corrected version: created by M. Nic, J. Jirat, B. Kosata; updates compiled by A. Jenkins. {{ISBN|0-9678550-9-8}}. doi:10.1351/goldbook. Accessed 2010-08-09</ref> [[Pārziepošanās]] procesā [[tauki]] pirmie tiek izšķīdināti brīvajās taukskābēs, kuras savienojas ar sārmu, lai radītu neapstrādātas ziepes. [[Glicerīns]] ir atbrīvots un ir vai nu atstāts vai arī atdalīts kā noderīgs blakusprodukts.<ref>b Cavitch, Susan Miller. The Natural Soap Book. Storey Publishing, 1994 {{ISBN|0-88266-888-9}}.</ref>
Mūsdienās ziepes bieži tiek aizstātas ar citiem tīrīšanas līdzekļiem (detergentiem). Ziepes ir pamatsastāvdaļa taukainākajām [[ziede|ziedēm]], kas parasti ir [[kalcijs|kalcija]] ziepju vai [[litijs|litija]] ziepju un minerāleļļu [[emulsija]]s. Šīs ziedes ir plaši izmantotas. Daudzas citas metālisku vielu saturošas ziepes arī ir noderīgas, sevišķi tās, kurās ir [[alumīnijs]], [[nātrijs]] vai to savienojumi. Šādas ziepes ir arī lietotas eļļu [[viskozitāte]]s palielināšanai. Senos laikos [[smērvielas]] tika pagatavotas arī no [[kaļķis|kaļķa]] un [[olīveļļa]]s.<ref>Thorsten Bartels et al. "Lubricants and Lubrication" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, 2005, Weinheim. doi:10.1002/14356007.a15_423</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H8O2
|molmasa=112,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=135 °C
|viršanas temperatūra=228 °C (sadalās)
}}
'''Sorbīnskābe''' (''trans''-''trans''-,2,4-heksadiēnskābe, pīlādžskābe, СН3−СН=СН−СН=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar divām divkāršajām saitēm molekulā. Sorbīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (adatveida kristāli). Sorbīnskābes sāļus sauc par '''sorbātiem'''.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Neue Slowenische Kunst''''' ('''NSK''') ({{val|lv|Jaunā slovēņu māksla}}) ir [[māksla|mākslinieku]] kustība [[Slovēnija|Slovēnijā]], dibināta 1984. gadā Centrālslovēnijas ogļrūpniecības pilsētiņā Trbovļē. Tajā laikā Slovēnija ietilpa [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijā]].

sentences: '''Aukstā fronte''' — aukstās [[gaiss|gaisa]] masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas [[atmosfēras spiediens]] strauji pieaug, bet gaisa [[temperatūra]] pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās [[vējš]]. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trase
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Национальный санно-бобслейный центр Яньцин. Пейзаж.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina|Jaņcjina}}
| pushpin_map         = Ķīna#Pekinas pašvaldība
| latd  =  40 | latm  = 31 | lats  = 13.9 | latNS  = N
| longd = 115 | longm = 46 | longs = 51.1 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               = 2018. gada jūlijs
| opened              = 2021. gada 25. oktobris
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 2000 sēdvietas un 8000 stāvvietas
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
* [[2022. gada ziemas olimpiskās spēles]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia nicolai
| attēls = Strelitzia nicolai 3.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Regel & Körn.
| suga = Strelitzia nicolai
| suga_lv = Nikola strelīcija
}}'''Nikola strelīcija''' (''Strelitzia nicolai'') ir strelīciju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Zimbabve]]s austrumiem līdz [[Kvazulu-Natāla]]s un [[Botsvāna]]s austrumiem. Augs aug galvenokārt [[Subtropu josla|subtropu]] biomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798185-1|title=Strelitzia nicolai Regel & Körn. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences: 1919. gadā. Aiz vidējā vagona redzams [[Velkonis|velkoņa]] skurstenis.]]

sentences: {{commonscat|Synagogues in Latvia|Sinagogas Latvijā}}

sentences: '''Zvaigžņlielums''' ir bezdimensijas lielums, kuru izmanto [[Astronomija|astronomijā]], lai raksturotu [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožumu. Zvaigžņlielumu skala ir [[Logaritms|logaritmiska]]. Tas nozīmē, ka 1. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]] ir 2,512 reizes spožāka nekā 2. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]]. Jo [[debess ķermenis]] ir spožāks, jo mazāks tā zvaigžņlielums. Zvaigžņlielumu izmanto debess ķermeņu [[Redzamais spožums|redzamā spožuma]] un [[Absolūtais spožums|absolūtā spožuma]] raksturošanai.

sentences: '''Ptolemaja teorēma''' ir sakarība [[Riņķa līnija#Ievilktas riņķa līnijas|ievilktā četrstūrī]] starp tā malām un [[Diagonāle|diagonālēm]]. [[Ptolemajs]] to izmantoja, lai aprēķinātu [[Horda (matemātika)|hordu]] garumus dažādiem [[Leņķis|leņķiem]] no kā var iegūt, piemēram, [[Sinuss|sinusa]] vērtību tabulu. Ja ievilktā četrstūra virsotnes ir secīgi ''A, B, C, D'', tad teorēma apgalvo, ka <math> AC \cdot BD = AB \cdot CD + BC \cdot AD </math>.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Ariane 5GS
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]
| raķešu grupa = [[Ariane 5]]
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = [[EADS SPACE Transportation|EADS]]
| augstums = 52 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 749 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa =
| GTO masa = 6600 kg
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits = 5
| veiksmīgie = 5
| avārijas =
| daļēji =
| pirmais = 11.08.2005
| pirmais pavadonis =
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P241}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H158}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPS L10}}
  }}
}}
'''Ariane 5GS''' ir [[Eiropa]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]] saimes nesējraķete, kas paredzēta [[derīgā krava|kravu]] nogādāšanai [[ģeostacionārā pārejas orbīta|ģeostacionārajā pārejas orbītā]] (visbiežāk), kā arī zemākās orbītās.

sentences:
{{Commonscat|Tampa Bay Lightning|Tampabejas "Lightning"}}
{{Catmore}}

sentences:
. ''Das Deutschtum in Lettland'' (1927)]]
'''Latvijas vācieši''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]], daļa no [[Baltijas provinces|Baltijas provinču]] vāciešiem jeb [[vācbaltieši]]em. Vairums [[Latvija]]s vāciešu mūsdienās dzīvo [[Rīga|Rīgā]] un [[Liepāja|Liepājā]].

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti [[ezers|ezeri]], kas atrodas [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]
{{Commonscat|Lakes of North America|Ziemeļamerikas ezeri}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Diksona
| oriģinālnosaukums    = ''Диксон''
| attēls               =
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief = jā
| paraksta_izvietojums = top
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73 | latm=30| lats=50| latNS=N
| longd=80| longm=24| longs=11| longEW=E
| novietojums          = [[Diksona]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1916
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Sevmeteo''
| pers_vasara          = 10<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 |title=29-31 июля экипаж НЭС "Михаил Сомов" отработал на ОГМС Диксон |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210209230108/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 }}</ref>
| pers_ziema           = 10
| augstums             = 47<ref>[http://climatebase.ru/station/20674 Climatebase.ru Диксон, Красноярский край, Российская Федерация #20674]</ref>
| vid_t                = −11,2
| vas_t                = 26,9
| ziem_t               = −48,1
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Apvienotā hidrometeoroloģiskā stacija «Ostrovdiksona»''' ({{val|ru|Объединенная гидрометеорологическая станция «Остров Диксон»}}) ir [[Krievija]]s (agrāk — [[PSRS]]) vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php |title=Список станций и постов Северного УГМС |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210226014303/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php }}</ref> Izvietojusies [[Diksona sala|Diksona salā]] [[Diksona]]s pilsētciemata teritorijā [[Taimira]]s pussalas ziemeļrietumos pie [[Jeņisejas līcis|Jeņisejas līča]] ieejas [[Karas jūra|Karas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salnavas pagasts
| karte             = Salnavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Salnavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salnavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Salnava
| platība           = 167,0
| iedzīvotāji       = 850<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 850 / 167 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.salnava.lv
}}

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Juris Aploks
| vārds_orig =
| attēls = Juris Aploks.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1893
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Raņķu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 2
| m_vieta = {{vieta|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Juris Aploks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[divīzijas komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Krimuldas gājēju tilts''' bija trošu tilts pār [[Krimulda]]s—[[Sigulda]]s ceļu, bijušā koka tilta vietā. Gājēju tilts bija aptuveni 30 metrus garš, vairāk nekā metru plats. 1984. gada 30. jūlijā tilts sabruka nesējtrošu rūsēšanas dēļ, negadījumā bojā gāja seši cilvēki.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox dot-com company
| name = ''Alexa Internet, Inc.''
| logo =
| screenshot =
| caption = <!-- ''Alexa.com'' tīmekļa vietnes ekrānuzņēmums 2014. gadā -->
| url = {{url|http://www.alexa.com}}
| company_type =
| foundation = 1996<ref name=about>{{tīmekļa atsauce|title=About Alexa Internet|url=http://www.alexa.com/company|accessdate=October 9, 2009| archiveurl= https://web.archive.org/web/20091007102542/http://www.alexa.com/company| archivedate= October 7, 2009|deadurl= no}}</ref>
| founders =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
| industry =
| parent = ''[[Amazon]]''
| key_people = Deivs Šerfsijs (viceprezidents)<ref name="Management">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/about/management|title=Management|publisher=Alexa Internet|accessdate=December 24, 2014|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224222653/https://www.alexa.com/about/management}}</ref>
| products =
| alexa = 2102 (2015. gada augusts)<ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com |title= Alexa.com Site Info |publisher= Alexa Internet |accessdate= August 3, 2015 |archive-date= {{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224222651/https://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com }}</ref><!--Updated monthly by OKBot-->
| website_type =
| language = Angļu
| advertising =
| registration = Iespējama
| current_status = Slēgts
| president = Endrū Ramms<ref name="Management"/>
}}
'''''Alexa Internet, Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, ''[[Amazon]]'' meitasuzņēmums. Uzņēmums pazīstams ar savu tīmekļa vietni, kurā tika piedāvāta statistika par dažādu [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietņu]] apmeklējumu. Šis pakalpojums kopš 2022. gada 1. maija vairs nav pieejams.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alexa.com/|title=End of Service Notice|website=www.alexa.com|access-date=2022-05-06|archive-date=2009-03-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20090302215553/https://www.alexa.com/}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Antiatlass
|attēls                 = Panorama Djebel el Kest.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Antiatlass pie [[Tefrauta]]s
 | pushpin_map          = Maroka
 | pushpin_relief       = jā
|lat_dir =N |lat_deg =30|lat_min =0|lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =8|lon_min =30|lon_sec =
|region                = Āfrika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{MAR}}
|ģeo_apgabals           = [[Atlass (kalni)|Atlass]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 670
|platums                = 180
|kalns                  = [[Sīrva]]
|augstums               = 3304
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Antiatlass''' ({{val|fr|Anti-Atlas}}) vai '''Mazais Atlass''' ({{val|ar|الأطلس الصغير}}, ''Al Aţlās aş Şaghīr'') ir kalnu grēda [[Āfrika]]s ziemeļrietumos [[Atlass (kalni)|Atlasa]] kalnu sistēmā, [[Maroka|Marokā]].<ref>{{PZT|49}}</ref> Stiepjas ap 670 km garumā dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā paralēli [[Augstais Atlass|Augstajam Atlasam]]. Augstākā virsotne ir 3304 m augstais [[Sīrva]]s kalns grēdas austrumos. Dienvidos grēda un tās priekškalnes robežojas ar [[Sahāra]]s tuksnesi.

sentences: '''Mērījuma kļūda''' ir starpība starp [[Fizikāls lielums|lieluma]] [[Mērīšana|izmērīto]] un tā patieso skaitlisko vērtību. Kļūda raksturo mērījuma precizitāti.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2012. gada maijā,}}

sentences: '''6174''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 6173 un 6175. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 181E. Šim skaitlim piemīt šādas īpašības:

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
(''Huperzia selago'')]]
'''Gada augs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās [[Latvijas Botāniķu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://botany.lv/about/gada-augs/|title=Gada augs {{!}} Latvijas Botāniķu biedrība|access-date=2019-01-09|language=en-US}}</ref> Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

sentences: '''Ķeizargrieziens''' ir [[ķirurģija|ķirurģiska]] procedūra, kad [[grūtniecība|grūtniecei]] no [[dzemde]]s izņem [[auglis (anatomija)|augli]] un bērns/bērni pasaulē nāk, atverot [[vēdera dobums|vēdera dobumu]] un pārgriežot dzemdes sienu. Ķeizargriezienu parasti veic, kad bērna piedzimšana caur [[maksts|maksti]] apdraud bērnu vai māti, tas ir, [[dvīņi|dvīņu]] iznēsāšana, augsts [[asinsspiediens]] mātei, bērns nenāk ar galviņu pa priekšu, ap bērnu apsējusies [[nabassaite]] vai problēmas ar [[placenta|placentu]]. Ķeizargriezienu var veikt arī iepriekš to izplānojot ar ārstu, lai arī ar bērna iznēsāšanu nav problēmu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rinoceront en Sud Àdrica, 2008 KARIEGA.JPG
| att_nosaukums = [[Baltais degunradzis]] ''Ceratotherium simum''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Rhinocerotidae
| dzimta_lv =Degunradži
| binomial= <small>([[Džons Edvards Grejs|Gray]], 1820)</small>
}}

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Hanīfa
 |    vārds_orig = {{ara|أبو حنيفة}}
 |        attēls = Imam Abū Ḥanīfa, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 699
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = [[Kūfa]], [[Umajādu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 767
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = musulmaņu jurists, teologs, arī tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Tamagoči''' jeb '''Tamaguči'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/tamagu%C4%8Di:1|title=tamaguči {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> ({{Val|ja|たまごっち}}, ''Tamagotchi'', burtiski — "uzraudzīt olu"<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5269765/uzmanibu-vecaki-tamagoci-atgriezas|title=Uzmanību, vecāki! Tamagoči atgriežas!|website=Egoiste|access-date=2022-11-23|date=2013-11-28|language=lv}}</ref>) ir neliela, pārnēsājama elektroniska [[rotaļlieta]] ar digitālu [[Mājdzīvnieki|mājdzīvnieku]].<ref name=":0" /> To 1996. gada 23. novembrī izlaida [[Japāna]]s rotaļlietu uzņēmums ''[[Bandai]]'', un tā kļuva par vienu no pasaulē populārākajām rotaļlietām 90. gadu beigās un 2000. gadu sākumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vecaki-un-berni/vecaki-gatavojieties-tamagoci-atgriezas.a233630/|title=Vecāki, gatavojieties! Tamagoči atgriežas!|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.smithsonianmag.com/innovation/keeping-tamagotchi-alive-180979264/|title=Keeping Tamagotchi Alive|last=Magazine|first=Smithsonian|last2=Delgado|first2=Michelle|website=Smithsonian Magazine|access-date=2022-11-23|language=en}}</ref> 2021. gada martā visā pasaulē bija pārdoti vairāk nekā 83 miljoni vienību. Lielākā daļa Tamagoči ir olas formas elektroniskā rotaļlieta ar [[Ekrāns|ekrānu]], trim pogām, kā arī jaunākajos Tamagoči ir kamera.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/|title=» Tamagotchi Pix|access-date=2022-11-23|archive-date=2022-11-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20221119054640/https://tamagotchi.com/product/tamagotchi-pix/}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vltava
  | attēls            = PragueCityscape.JPG
  | attēla_izmērs     = 275px
  | paraksts          = Skats uz Vltavu Prāgā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Šumava]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Elba]]
  | sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=50 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=14 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Čehija]]
  | garums            = 430
  | iztekas_augstums  = 715
  | ietekas_augstums  = 158
  | kritums           =
  | kritums_km        =
  | caurtece          = 151
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 28 090
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Čehija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakie suņi
| operators = [[Andžejs Sekula]]
| attēls =  Reservoir Dogs.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Hārvijs Keitels]]
* [[Tims Rots]]
* [[Kriss Pens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Lorenss Tīrnijs]]
* [[Maikls Madsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reservoir Dogs''
| studija = * ''[[Live America Inc.]]''
* ''[[Dog Eat Dog Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|1|21|Sansensas kinofestivāls|1992|10|9|ASV}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = * {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 1,2 — {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2322433537/weekend/|title=Reservoir Dogs |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Trakie suņi"''' ({{Val|en|Reservoir Dogs}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un producents ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hārvijs Keitels]], [[Tims Rots]], [[Kriss Pens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Lorenss Tīrnijs]], [[Maikls Madsens]], Kventins Tarantīno un [[Edvards Bankers]], kuri atveido [[Dimants|dimantu]] zagļus, un kuru plānotā dārglietu veikala aplaupīšana noiet greizi. Filmā tiek attēloti notikumi pirms un pēc aplaupīšanas, bet ne pati aplaupīšana. Tajā ir daudz motīvu, kas vēlāk kļuvuši par Tarantīno iezīmēm — vardarbīga noziedzība, atsauces uz popkultūru, rupjības un nelineāra sižeta līnija.

sentences: '''Kampilobaktērijas ''' ({{val|la|Campylobacter}} — 'izliektās baktērijas') ir [[gramnegatīvās baktērijas|gramnegatīvu]] [[baktērija|baktēriju]] [[ģints (bioloģija)|ģints]].<ref name="Bergey's">{{Grāmatas atsauce|last1=Vandamme|first1=Peter|last2=Dewhirst|first2=Floyd E.|last3=Paster|first3=Bruce J.|last4=On|first4=Stephen L.W.|year=2006|chapter=|editor1-last=Garrity|editor1-first=George|editor2-last=Brenner|editor2-first=Don J.|editor3-last=Staley|editor3-first=James T.|editor4-last=Krieg|editor4-first=Noel R.|editor5-last=Boone|editor5-first=David R.|editor6-last=DeVos|editor6-first=Paul|editor7-last=Goodfellow|editor7-first=Michael|editor8-last=Rainey|editor8-first=Fred A.|editor9-last=Schleifer|editor9-first=Karl-Heinz|title=Bergey's Manual of Systematic Bacteriology: Volume Two: The Proteobacteria (Part C)|edition=2nd|location=|publisher=Springer Science & Business Media|pages=1147–1160|isbn=978-0-387-29298-4}}</ref> Kampilobaktērijas, apskatot mikroskopā, parasti ir komata vai s-veidā izliektas nūjiņas ar raksturīgām spirāliskām "korķuviļķim" līdzīgām kustībām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ej un skaties
| operators =
| attēls = Come and See (poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Elems Kļimovs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aleksejs Kravčenko]]
* [[Olga Mironova]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ідзі і глядзі''
| studija = * ''[[Belarusfilm]]''
* ''[[Mosfilm]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sovexportfilm]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1985|7|9|Maskava}}
| ilgums = 142 minūtes
| valsts = {{USSR}}
| valoda = * [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0091251/|title=Come and See (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ej un skaties"''' ({{Val|be|Ідзі і глядзі}}) ir 1985. gada [[Baltkrievijas PSR]] pretkara filma, kuras režisors ir [[Elems Kļimovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aleksejs Kravčenko]] un [[Olga Mironova]]. Vācu armijas majora lomu attēlo latviešu aktieris [[Viktors Lorencs]]. Filmas scenārija autori ir Kļimovs un [[Aless Adamovičs]], uz kura 1971. gada romāna ''Khatyn'' un 1977. gada memuāriem ''Ya iz ognennoy derevni'' tā ir balstīta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.criterion.com/current/posts/7006-read-and-see-ales-adamovich-and-literature-out-of-fire|title=Read and See: Ales Adamovich and Literature out of Fire|last=Mort|first=Valzhyna|website=The Criterion Collection|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Kings and the Pawns: Collaboration in Byelorussia during World War II|url=https://books.google.lv/books?id=JCbNmF3iXP0C&dq=%22The+stories+of+survivors+from+the+burned+villages+were+collected+in+the+1970s+by+three+Byelorussian+writers,+Ales'+Adamovich,+Janka+Bryl',+and+Vladimir+Kolesnik+and+published+as+a+book+in+Russian+and+Byelorussian+under+the+title+Ya+iz+ognennoj+Derevni+...%5BI+am+from+the+fiery+village%5D.+See+Adamovich+et+al.,+Ya+iz+ognennoj+Derevni+...+(Minsk,+1977&pg=PA321&redir_esc=y#v=onepage&q=%22The%20stories%20of%20survivors%20from%20the%20burned%20villages%20were%20collected%20in%20the%201970s%20by%20three%20Byelorussian%20writers,%20Ales'%20Adamovich,%20Janka%20Bryl',%20and%20Vladimir%20Kolesnik%20and%20published%20as%20a%20book%20in%20Russian%20and%20Byelorussian%20under%20the%20title%20Ya%20iz%20ognennoj%20Derevni%20...%5BI%20am%20from%20the%20fiery%20village%5D.%20See%20Adamovich%20et%20al.,%20Ya%20iz%20ognennoj%20Derevni%20...%20(Minsk,%201977&f=false|publisher=Berghahn Books|date=2011-03-01|isbn=978-0-85745-043-2|first=Leonid|last=Rein}}</ref> Kļimovs astoņus gadus cīnījās ar padomju varas iestāžu cenzūru, pirms uzņēma filmu pilnībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aif.ru/culture/21267|title=«Иди и смотри»: съемки превратились для Элема Климова в борьбу с цензурой|last=Мурзина|first=Марина|website=AiF|access-date=2023-03-24|date=2010-10-19|language=ru}}</ref>

sentences: '''Rīgas modes nedēļa''' ({{val|en|Riga Fashion Week}}) ir nedēļu garš pasākumu kopums, kurā [[Latvija]]s un ārvalstu modes dizaineri rāda savas jaunākās kolekcijas. Pirmo reizi norisinājās 2004. gadā.<ref>{{laikraksta atsauce |title=TVnet Latvijas mode Rīgas modes nedēļā |date=08.10.2011. |url=https://www.tvnet.lv/5291924/latvijas-mode-rigas-modes-nedela |accessdate=29.11.2019}}</ref> 2019. gadā no 29. oktobra līdz 2. novembrim norisinājās 31. sezona, tika prezentētas 2020. gada pavasara—vasaras sezonas kolekcijas.<ref>{{laikraksta atsauce |title=Fold publikācija rudens Rīgas modes nedēļa |date=25.10.2019 |url=https://www.fold.lv/2019/10/rudens-rigas-modes-nedela-2/ |accessdate=29.11.2019}}</ref> ''Riga Fashion Week'' programmu veido ne tikai dizaineru kolekciju prezentācijas modes skašu veidā, bet arī dažādu pasākumu virkne — izstādes, konkursi, ballītes un citi pasākumi, kuri ir ''Riga Fashion Week'' neatņemama daļa un kuri ir vērsti uz apmeklētāju izglītošanu modes jomā, kontaktu dibināšanu un izklaidi. Daži no tiem ir atvērti arī visiem interesentiem.<ref>{{laikraksta atsauce |title=Diena.lv paziņojums par 15.Rīgas modes nedēļu |date=27.11.2019 |url=https://m.diena.lv/raksts/kd/maksla/norisinasies-piecpadsmita-rigas-modes-nedela-13911676 |accessdate=29.11.2019}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Meklētājprogramma''' ir [[datorprogramma]], kas dokumentos meklē specificētus atslēgvārdus un lietotājam sniedz dokumentu sarakstu, kuros šie vārdi ir atrasti. Kā meklētājprogrammu piemērus var minēt ''[[Google]]'' un ''[[Microsoft Bing|Bing]]'', kas ļauj lietotājiem meklēt dokumentus [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmeklī]].

sentences:
{{līdzīgs|Ķīna{{!}}Ķīnas Tautas Republika}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ķīnas Republika
|            valsts_nosaukums = Republic of China <!-- Valsts nosaukums angļu valodā -->
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Republic_of_China.svg
|            karoga_nosaukums = Ķīnas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = National Emblem of the Republic of China.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ķīnas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px <!-- Pārsvarā ģerboņa izmēri ir lielāki -->
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = Ķīnas Republikas Valsts himna
|               kartes_attēls = LocationROC.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Taipeja]]
|           lielākās_pilsētas = [[Taipeja]]<br />[[Gaosjuna]]
|              valsts_valodas = [[ķīniešu valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Cai Inveņa]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Viljams Lai]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = {{Dat|1912|1|1}}
|                 platība_km2 = 35 980
|               platība_sq_mi =
|          iedzīvotāju_skaits = 23 780 452
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 650
|                      valūta = [[jaunais Taivānas dolārs]]/NT$
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +8
|                      domēns = .tw
|              tālsarunu_kods = 886
}}
 (1866—1925)]]
 (1887—1975)]]
'''Ķīnas Republika''' jeb '''Taivāna''' ({{zh-t|中華民國}}, {{zh-s|中华民国}}, {{zh-p|Zhōnghuá Mínguó}}) ir valsts Austrumāzijā, [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]], ietver [[Taivāna (sala)|Taivānas salu]], [[Penhu salas]], [[Dzjiņmeņas salas]] un [[Macu salas]]. Plašāk pazīstama kā '''Taivāna''', jo kopš 1970. gadu vidus apzīmējumu '''[[Ķīna]]''' rietumu pasaulē lieto tikai, lai apzīmētu [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]] jeb kontinentālo Ķīnu. Starptautiskajās organizācijās tiek dēvēta par '''Taipejas Ķīnu'''. Prezidentāla republika, valsts galva ir prezidents, kuru ievēl tautas nobalsošanā kopīgi ar viceprezidentu uz četru gadu termiņu. Tā ir viena no turīgākajām valstīm pasaulē pēc [[Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa|IKP uz vienu iedzīvotāju]].

sentences:
).]]
'''Abisāle''' (no {{val|el|ᾄβυσσος}} (''abyssus'') — 'bezdibenis') jeb '''abisālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] dziļūdens zona, kas atrodas dziļumā virs 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref> un atbilst [[Okeāns|okeāna]] gultnei. Citos avotos abisāles augšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://ru-ecology.info/term/815/ Экология (Справочник)]</ref> vai 3000<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 305 mlj. km², kas sastāda 85% no kopējās Pasaules okeāna platības un gandrīz 60% no visas [[Zemeslode]]s platības. Okeāna gultnes apgabali virs 6000 m dziļuma tiek saukti par [[hadāle|hadāli]] jeb [[ultraabisāle|ultraabisāli]]. Abisālās zonas dibena [[reljefs]] ir ļoti daudzveidīgs. Lielākās platības aizņem līdzeni vai pauguraini [[abisālais līdzenums|abisālie līdzenumi]], kas ir klāti ar irdeniem [[abisālie nogulumi|nogulumiem]], nosedzot sākotnējo [[Magmatiskie ieži|magmatisko]] reljefu. Abisālajā zonā ietilpst arī zemūdens grēdas (tai skaitā arī [[Vidusokeāniskā grēda|vidusokeāniskās grēdas]]), [[plato]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskas]] izcelsmes objekti u.c.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lazdukalna pagasts
| karte             = Lazdukalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Lazdukalna pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Lazdukalna pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Benislava
| platība           = 194,43
| iedzīvotāji       = 949<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 949 / 194.43 round 1}}
| izveidots         = 1965
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Literatūra}}
'''Daiļliteratūra''' jeb '''beletristika''' (no {{val|fr|belles lettres}} — 'smalkā rakstniecība') ir [[māksla]]s forma, kur kā izteiksmes līdzeklis tiek lietota [[valoda]]. Būtībā tā ir [[literatūra]], kurā aprakstītās personas un notikumi ir izdomātas. [[Grāmatnīca|Grāmatnīcās]] un [[bibliotēka|bibliotēkās]] parasti daiļliteratūras grāmatas tiek novietotas atsevišķi no citām grāmatām.

sentences:
[[File:Bouse de Yak.JPG|250px|thumb|[[Jaks|Jaku]] kizjaka žāvēšana [[Tibeta|Tibetā]]]]
'''Kizjaks''' ir [[kurināmais]], ko sagatavo no kaltētiem [[liellopi|liellopu]] [[mēsli]]em. Izplatīts reģionos ar sausu [[klimats|klimatu]] un attīstītu nomado [[lopkopība|lopkopību]] — [[Vidusāzija|Vidusāzijā]], [[Mongolija|Mongolijā]], [[Tibeta|Tibetā]], [[Andi|Andos]]. Parasti kizjaku sagatavo no dažādu lielo mājdzīvnieku — [[liellopi|liellopu]], [[zirgi|zirgu]], [[jaki|jaku]], [[kamieļi|kamieļu]], [[aitas|aitu]], [[kazas|kazu]], [[lamas|lamu]] — mēsliem, sajaucot tos ar [[salmi]]em un kaltējot [[saule|saulē]].

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs fon Hāgemeisters
|     vārds_orig = ''Ludwig von Hagemeister''<br />''Леонтий Андрианович Гагемейстер''
|         attēls = Gagemester.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Drusti|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57082867}}
'''2019. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 10. līdz 17. martam. Tā bija 77. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Hiphops]]
[[Kategorija:Albumi pēc mūzikas žanra]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia mongolica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia mongolica|suga_lv=Mongolijas liepa|attēls=Tilia mongolica jd plt 2008.jpg|attēls2=Tilia mongolica 13 35 51 692000.jpeg}}
'''Mongolijas liepa''' ({{val-la|Tilia mongolica}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga.

sentences:
{{saistīts teksts}}
{{papildu atsauces+}}
 jaunībā — nevardarbīgas pretošanās simbols]]
'''Nevardarbīga pretošanās''' ir dažādas metodes kā tauta vai cilvēku grupa var miermīlīgā ceļā pārņemt varu vai panākt sev vēlamus valdības lēmumus. Viens no idejas autoriem ir [[Mohandāss Karamčands Gandijs|Mahātma Gandijs]], kurš panāca [[Indija]]s atbrīvošanu no [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] okupācijas.

sentences:
{{citas nozīmes|pundurplanētu|Cerera (nozīmju atdalīšana)|Cerera}}
{{Infobox planet
 |        bgcolour = #FFFFC0
 |            name = Cerera
 |          symbol =
 |           image =
 |         caption = [[Dawn (zonde)|Dawn]] uzņemtais Cereras attēls
 |       discovery = yes
 |   discovery_ref = <ref name="Schmadel"/>
 |      discoverer = [[Giuseppe Piazzi|Džuzepe Piaci]]
 |      discovered = {{dat|1801|1|1}}
 |    designations = yes
 |         mp_name = '''1 Ceres'''
 |      pronounced =
 |     named_after = [[Cerera (mitoloģija)|Cerera]]
 |       alt_names = A899 OF; 1943 XB
 |      adjectives =
 |     mp_category = [[pundurplanēta]]
[[asteroīdu josla]]
 |       orbit_ref = <ref name="jpl_sbdb"/>
 |           epoch =
 |        aphelion = 2,9858 [[astronomiskā vienība|AU]]
({{nobr|446 669 320}} km)
 |      perihelion = 2,5468 AU
({{nobr|380 995 855}} km)
 |       semimajor = 2,7654 AU
({{nobr|413 690 604}} km)
 |    eccentricity = 0,079138
 |          period = 4,60 [[Jūlija gads (astronomija)|yr]]
1679,67 d
 |       avg_speed = 17,882 km/s
 |    mean_anomaly = 113,410°
 |     inclination = {{nobr|10,587° līdz [[ekliptika]]i}}
 |        arg_peri = 72,5898°
 |        asc_node = 80,3932°
 |     p_orbit_ref =
 |     p_semimajor = 2,7670962
 |  p_eccentricity = 0,1161977
 |   p_inclination = 9,6474122°
 |   p_mean_motion = 78,193318
 | perihelion_rate = 54,070272
 |       node_rate = −59,170034
 | physical_characteristics = yes
 |        equatorial_radius = {{nobr|487,3 ± 1,8 km}}<ref name="Thomas2005"/>
 |      equatorial_diameter = {{nobr|975,6 ± 1,8 km}}<ref name="Thomas2005"/>
 |             polar_radius = {{nobr|454,7 ± 1,6 km}}<ref name="Thomas2005"/>
 |             surface_area = 2 850 000 km²
 |                     mass = {{nobr|9,43 ± 0,07{{e|20}} kg}}<ref name="Carry2008"/>
0,00015 [[Zemes masa]]s
 |                  density = {{nobr|2,077 ± 0,036 g/cm³}}<ref name="Thomas2005"/>
 |             surface_grav = 0,27 [[paātrinājums|m/s²]] (0,028 [[brīvās krišanas paātrinājums|''g'']]<ref name="fact2"/>)
 |          escape_velocity = 0,51 km/s<ref name="fact2"/>
 |             sidereal_day = 0,3781 d
9,074170 h<ref name="NSSDC"/><ref name="Chamberlain2007"/>
 |     right_asc_north_pole = {{nobr|19 h 24 min}}
291°<ref name="Thomas2005"/>
 |              declination = 59°<ref name="Thomas2005"/>
 |               axial_tilt = aptuveni 3°<ref name="Thomas2005"/>
 |                   albedo = 0,090 ± 0,0033
 |  temperatures = yes
 |    temp_name1 = [[kelvins|kelvinos]]
 |    min_temp_1 = ?
 |   mean_temp_1 = ~168<ref name="Angelo"/>
 |    max_temp_1 = 235<ref name="Saint-Pe1993"/>
 | spectral_type = [[C tipa asteroīds|C]]<ref name="Rivkin2006"/>
 |     magnitude = no 6,64<ref name="Pasachoff1983"/> līdz 9,34<ref name="fact3"/>
 | abs_magnitude = 3,36 ± 0,02<ref name="Li2006"/>
 |  angular_size = no 0,854" līdz 0,339"
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus carthusianorum pann. 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus carthusianorum
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus carthusianorum
| suga_lv = Kartūza neļķe
| autors = L.
}}'''Kartūza neļķe''' ({{val|la|Dianthus carthusianorum}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas vidus]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kur tā aug sausās [[Pļava|pļavās]] un skrajos priežu mežos. [[Latvija|Latvijā]] Kartūra neļķe ir sastopama ļoti reti, ir tikai veci literatūras dati par atrašanu [[Rīga|Rīgā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-carthusianorum-l/|title=kartūza neļķe - Dianthus carthusianorum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-01}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekretāre
| attēls                   = Secretary (2002).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Secretary''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Šainbergs]]
| producents               =
* [[Endrū Fīrbergs]]
* [[Eimija Hobija]]
* Stīvens Šainbergs
| scenārija autors         = [[Ērina Kresida Vilsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Megija Jillenhola]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Secretary, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|11|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|9|20|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Secretary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002|title=Secretary (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923195815/https://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekretāre"''' ({{val|en|Secretary}}) ir 2002. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Mērijas Geitskillas tāda paša nosaukuma īsstāstu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Šainbergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Speiders]] un [[Megija Jillenhola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|11||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Sanmarīno]]
[[Kategorija:Sanmarīno]]
[[Kategorija:Sports Sanmarīno]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rūgtais apelsīns
|          platums =
|         binomial = Citrus × aurantium
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Citrus aurantium.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × aurantium
|          suga_lv = Rūgtais apelsīns
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtais apelsīns''' jeb '''pomerance''' (''Citrus × aurantium'') ir [[rūtu dzimta]]s citrusaugs. Tiek saukts arī par '''skābo''' vai '''Seviljas apelsīnu'''. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir [[Dienvidaustrumāzija]], bet mūsdienās to kultivē arī citās pasaules malās. Rūgtais apelsīns ir [[pampelmūze]]s un [[mandarīns|mandarīna]] hibrīdaugs.

sentences: '''EP ieraksts'''<ref group="P">EP ir saīsinājums no angļu valodas nosaukuma ''Extended play''.</ref>, '''minialbums''' jeb '''mazalbums''' ir mūzikas ieraksta apzīmējums, kas parasti tiek izmantots [[skaņu plate|skaņu platēm]] vai [[kompaktdisks|kompaktdiskiem]], kas satur pārāk daudz dziesmu, lai būtu [[singls]], bet kas ir pārāk nepilnīgs, lai iegūtu [[mūzikas albums|albuma]] nosaukumu. Atšķirībā no maksisingla EP satur atšķirīgas dziesmas (maksisinglā mēdz būt iekļautas vairākas vienas dziesmas variācijas vai remiksi). EP parasti tiek iekļauti 4 līdz 7, bet citreiz pat 9 skaņdarbi, savukārt dziesmu kopējais ilgums ir 15 līdz 25 minūtes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |title=Official UK Charts Singles Rules |access-date={{dat|2010|05|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090419083313/http://www.theofficialcharts.com/docs/Official%20UK%20Charts%20Singles%20Rules%20October%202007.pdf |archivedate={{dat|2009|04|19||bez}} }}</ref><ref name="UKCA">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |title=Official Rules For Chart Eligibility — Albums |access-date={{dat|2011|07|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070627231755/http://www.theofficialcharts.com/docs/NEW_Album_Chart_Rules_2007_2.pdf |archivedate={{dat|2007|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Altāris
| abbreviation = Ara
| name_latin = Ara
| RA = 17,39
| dec = −53,58
| areatotal = 237
| arearank = 63. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Ara''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''41 Ara''
| stardistance = 28,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Vainags]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences: '''Sindikālisms''' ir [[ekonomika|ekonomikas]] sistēma, kurā [[uzņēmums|uzņēmumi]] un industrijas ir strādnieku kopīpašums, tos pārvalda darbinieki, viņu apvienības vai [[arodbiedrība]]s. Tas ir [[sociālisms|sociālisma]] novirziens. Sindikālisti aizstāv strādnieku īpašumtiesības uz sava darba produktu. Šādus [[strādnieku pašpārvalde]]s uzņēmumus var pārvaldīt gan paši strādnieki, gan arī viņu ievēlēti pārstāvji.

sentences: '''Zemestrīce''' ir pēkšņa [[enerģija]]s atbrīvošanās [[Zemes garoza|Zemes garozā]], kā rezultātā veidojas [[seismiskie viļņi]]. Zemestrīces parasti rodas [[litosfēras plātnes|litosfēras plātņu]] sadursmes vietās. [[Mehāniskais spriegums|Spriegums]] palielinās, līdz viena no plātnēm gūst virsroku. Tad notiek straujš [[trieciens]], kas izraisa zemestrīci. Šādas plātņu sadursmes parasti notiek 5—15 kilometru dziļumā. Zemestrīces tiek reģistrētas ar [[seismogrāfs|seismogrāfiem]], kas pazīstami arī kā seismometri. Zemestrīces cilmvietas centrālo punktu sauc par [[hipocentrs|hipocentru]]. Punktu uz Zemes virsmas tieši virs hipocentra sauc par [[epicentrs|epicentru]]. Spēcīgākie viļņi ir hipocentrā, bet, izplatīdamies tālāk, tie pavājinās.

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tropidophora carinata Aigrettes.JPG
| att_nosaukums  = ''Tropidophora carinata'' rekonstrukcija.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| virstips       = Lophotrochozoa
| virstips_lv    = Spirālveidīgie
| tips           = Mollusca
| tips_lv        = Gliemji
| klase          = Gastropoda
| klase_lv       = Gliemeži
| apakšklase     = Orthogastropoda
| apakšklase_lv  =
| kārta          = Architaenioglossa
| kārta_lv       =
| dzimta         = Pomatiidae
| dzimta_lv      =
| ģints          = Tropidophora
| ģints_lv       =
| suga           = Tropidophora carinata
| suga_lv        =
| binomial       = <small>(Born, 1780)</small>
}}
'''''Tropidophora carinata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemezis]].

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
Nav iespējams sastādīt precīzu un nekļūdīgu '''"pasaules minerālu sarakstu"'''. Ar jaunu minerālu reģistrāciju, aprakstīšanu un nosaukumu došanu nodarbojas [[Starptautiskā Mineraloģijas asociācija]]. Tomēr pirms 1959. gada atklātie minerāli nav izgājuši mūsdienās pieņemto oficiālo nosaukuma došanas procedūru - kopš šī laika daļa no šiem agrāk atklātajiem minerāliem ir apstiprināti kā atsevišķi minerāli, toties citi vairs netiek uzskatīti par atsevišķu minerāla veidu. Šajā sarakstā iekļauti dažādi minerālu nosaukumi - gan tie, kas apstiprināti pēc 1959. gada, gan arī agrāk aprakstītie minerāli, par kuriem joprojām pastāv uzskats, ka tie ir atsevišķi minerāli. Ja Jūs šeit neatrodat kādu literatūras avotā minētu minerālu, tas visdrīzāk ir ieguvis citu nosaukumu, sadalīts vairākos minerālos vai atzīts par neesošu.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mirdza Bendrupe
| vārds_orig =
| attēls = Bendrupe_Mirdza.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mirdza Bendrupe 30. gadu beigās.
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 23
| dz_vieta = Čūkšļi, [[Līvbērzes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| dzimums = S
}}
'''Mirdza Bendrupe''' (dzimusi {{dat|1910|10|23}}, mirusi {{dat|1995|7|30}}) bija latviešu [[rakstnieks|rakstniece]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumu upe
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|156,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1214547457/|title=Mystic River (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Toms Sterns]]
| oriģinālnos = ''Mystic River''
| mūzika = Klints Īstvuds
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Lora Linnija]]
| scenārijs = [[Braiens Heldžlends]]
| producents = * Klints Īstvuds
* [[Roberts Lorenss (producents)|Roberts Lorenss]]
* [[Džūdija Hoita]]
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| žanrs = mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Mystic River poster.jpg
| imdb =
}}'''"Noslēpumu upe"''' ({{Val|en|Mystic River}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma. Tās režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Tims Robinss]], [[Kevins Beikons]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Mārša Geja Hārdena]] un [[Lora Linnija]]. Filma ir balstīta uz 2001. gada [[Deniss Lehens|Denisa Lehena]] tāda paša nosaukuma romāna. Tā ir pirmā Īstvuda filma, kurā viņš ir arī mūzikas autors.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Keita un Leopolds
| attēls                   = Kate and leopold ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kate & Leopold''
| žanrs                    = romantika, drāma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeimss Mengolds]]
| producents               =
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvens Rodžerss]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās         =
* [[Mega Raiena]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Nataša Laione]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Filips Bosko]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|12|25}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001|title=Kate & Leopold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427150631/http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kateandleopold.htm|title=Kate & Leopold|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Keita un Leopolds''' ({{val|en|Kate & Leopold}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Mega Raiena]], [[Hjū Džekmens]], [[Līvs Šreibers]], [[Brekins Meijers]], [[Nataša Laione]], [[Bredlijs Vitfords]] un [[Filips Bosko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|25||bez}}.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: '''Pilsēttīkls''' (MAN) ir [[Datortīkls|datoru tīkls]], kas parasti aptver kādas [[Pilsēta|pilsētas]] vai tās lielākās daļas teritoriju un apvieno tajā izvietotos [[Lokālais tīkls|lokālos tīklus]]. Šis ir ātrdarbīgs tīkls, kas var pārvadīt balsi, [[Dati|datus]] un attēlus ar ātrumu līdz 200 Mb/s vai ātrāk, veicot attālumus līdz 75 km. Pamatojoties uz tīkla arhitektūru, pārraides ātrums var būt lielāks īsākiem attālumiem. Pilsēttīkls, kas var ietvert vienu vai vairākus lokālos datoru tīklus (LAN), kā arī [[Telekomunikācija|telekomunikāciju]] iekārtas, piemēram, mikroviļņu un satelītu releju stacijas, ir mazāks nekā [[Teritoriālais datortīkls|teritoriālais datoru tīkls]] (WAN), bet parasti darbojas ar lielāku ātrumu. Pilsēttīklā uzbūves principus nosaka [[IEEE 802.6]] standarts.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pils%C4%93tt%C4%ABkls&lang=LV|title=Akadēmiskā terminu datubāze - pilsēttīkls|website=termini.lza.lv|access-date=2019-12-22}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Literatūras vēsture| atteels=}}
'''Baroka literatūra''' radās 16.gs. beigās un 17.gs. sākumā [[Itālija|Itālijā]] un pakāpeniski 17.gs. izplatījās pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{citas nozīmes|sportistu|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alfrēds Kārlis Alslēbens
 |      vārds_orig = Alfred Carl Alsleben
 |          attēls = Alslebens Alfreds.PNG
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|7|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}<br />(tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = {{mdv|1930|11|26|1891|07|24}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība = vācbaltietis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alfrēds Kārlis Alslēbens''' ({{dat|1891|07|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 1. apr., 8214. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||7|12}}<ref name="ReferenceA">Rīgas Sv. Trīsvienības ev. lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1891. - Nr.156.</ref>) — {{dat|1930|11|26|N}})<ref name="periodika" /> bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vieglatlēts]]. Piedalījās {{oss|V=1912|L=L}} Stokholmā.

sentences: '''Cenas griesti''' ir valdības ieviesti noteikumi par to kāda var būt augstākā cena, ko drīkst noteikt kādai [[prece]]i. Ja cenas griesti ir zemāki par [[tirgus līdzsvars|tirgus līdzsvara]] cenu, tirgū radīsies šīs preces [[deficīts]].

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Bērnss|Bērnss}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Bērnss
|     vārds_orig    = ''Robert Burns''
|         attēls    = PG 1063Burns Naysmithcrop.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1759
|     dz_mēnesis    = 1
|       dz_diena    = 25
|       dz_vieta    = [[Eloveja]], [[Ēršīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Ēra]], [[Deinvidēršīra]], [[Skotija]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1796
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 21
|        m_vieta    = [[Danfrīsa]], [[Danfrīsšīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Danfrīsa un Geloveja]], [[Skotija]], {{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[skoti|skots]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Burns Signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]], [[skotu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''[[Auld Lang Syne]]'', ''[[Is There for Honest Poverty]]'', ''[[Scots Wha Hae]]''
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Roberts Bērnss''' ({{val|en|Robert Burns}}; dzimis {{dat|1759|1|25}}, miris {{dat|1796|7|21}}) bija [[Skotija|skotu]] rakstnieks un dzejnieks, viens no [[romantisms|romantisma]] aizsācējiem [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Bērnsa darbi atstājuši lielu ietekmi arī uz [[liberālisms|liberālisma]] un [[sociālisms|sociālisma]] ideoloģiju attīstību. Bērnss tiek uzskatīts par [[Skotija]]s nacionālo dzejnieku, viņš ir arī viszināmākais [[skotu valoda|skotu valodā]] rakstošais dzejnieks. Bērnss daudz rakstījis arī [[angļu valoda|angļu valodā]]. Bērnss vācis skotu tautasdziesmas, no kurām daudzas pārveidojis savos dzejoļos.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences: '''3D modelēšana''' (zināma arī kā ''meshing'') ir process, kurā izgatavo precīzu attēlojumu jebkurai 3 [[Dimensija|dimensiju]] objekta virsmai (nedzīvai vai dzīvai) ar specializētu programmatūru. Iegūtais produkts tiek saukts par [[3D modelis|3D modeli]]. Tas var tikt izstrādāts kā divdimensionāls attēls, ko veic ar procesu, kas tiek saukts par [[renderēšana|3D renderēšanu]], vai lietots kā fizisks [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]] datorsimulācijās. Modelis var tikt arī radīts izmantojot [[3D drukas iekārtu]].

sentences:
{{cita nozīme|augu|filmu|Mandarīni (filma)}}
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|         binomial = Citrus reticulata
|          platums =
|           attēls = Mandarin orange tree.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Mandarīnu krūms
|          attēls2 = Mandarins - whole and halved.jpg
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums = Mandarīni
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. reticulata
|          suga_lv = Mandarīni
|           suga_r = Mandarīns
|  izcelsmes_vieta = [[Ķīna]]s dienvidi, [[Vjetnama]]s dienvidi
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Livberzes pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = GUM
| native_name         = '' Главный универсальный магазин''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Maskavas centrs#Maskava#Krievija#Eiropa
| status              =
| image               = GUM,_Moscow,_Russia.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| latd                = 55.754722
| longd               = 37.621389
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =  1893. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Aleksandrs Pomerancevs]] (''Александр Никанорович Померанцев'')
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| website =
{{Designation list
|embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
| designation1_offname =  Maskavas kremlis un Sarkanais laukums
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/545 545]
| designation1_criteria = i, ii, iv, vi
| designation1_type = Kultūra
| designation1_free1name =Valsts
| designation1_free1value ={{RUS}}
| designation1_free2name = Platība
| designation1_free2value = 42,1 ha
}}
}}
<mapframe text="GUM" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q549498"
}
</mapframe>
'''''GUM''''', saīsinājums no '''Valsts universālais veikals''' krievu valodā ({{val|ru|ГУМ / Государственный универсальный магазин}}) ir 19. gadsimta beigās uzcelts tirdzniecības komplekss [[Krievija]]s galvaspilsētā [[Maskava|Maskavā]]. 1893. gadā [[krievu stils|krievu stilā]] celtās ēkas fasāde iziet uz [[Sarkanais laukums|Sarkano laukumu]]. Līdz 1921. gadam veikala nosaukums bija Augšējās Tirdzniecības rindas ({{val|ru|Верхние Торговые ряды}}). Kompleksa arhitekts ir  [[Aleksandrs Pomerancevs]] (''Александр Никанорович Померанцев'', 1849 — 1918).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Oldridžs''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | official_name            = Tartu
 | native_name              = ''Tartu''
 | image_skyline            = Tartu asv2022-04 img19 Town Hall.jpg
 | image_caption            = Tartu pilsētas dome
 | image_flag               = Tartu flag.svg
 | image_shield             = Tartu coat of arms.svg
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Igaunija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_map_caption      =
 | latd=58|latm=23|latNS=N|longd=26|longm=43|longEW=E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{EST}}
 | subdivision_type1        = [[Igaunijas apriņķi|Apriņkis]]
 | subdivision_name1        =  [[Tartu apriņķis]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1224. gadā
 | other_name               =
 | leader_name              = Urmass Krūze
 | area_total_km2           = 38.80
 | population_total         = 93715
 | population_footnotes     = <ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PO0240&lang=1 | title= Statistics Estonia: Population by Sex, Place of residence and Age}}</ref>
 | population_as_of         = 2018. gadā
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = no 50050 līdz 51111
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57.2
 | website                  = {{URL|https://www.tartu.ee/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences: '''Dubļi''' ir [[ūdens]] un [[augsne]]s vai [[māls|māla]] maisījums. Tie parasti veidojas pēc [[nokrišņi]]em vai [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] tuvumā. Dubļi parasti tiek saistīti ar netīrumiem. Pēc spēcīgām [[lietusgāze|lietusgāzēm]] stāvās kraujās var izveidoties [[dubļu lavīna]]s. Tos izmanto arī izklaidē, piemēram, rīkojot [[dubļu cīņa]]s, vai procedūrās, veidojot [[dubļu vanna]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Mendī''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ansis Leitāns
|     vārds_orig =
|         attēls = Ansis Leitāns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Piņķu muiža]]
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = „Grāfa lielmātes Genovēvas” tulkojums<br />„Barons Bundulis”
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ansis Leitāns''' (1815—1874) bija viens no [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībniekiem. Viņš bija latviešu žurnāla „[[Mājas Viesis]]” dibinātājs (1856), redaktors un tulkotājs.

sentences: '''Ogams''' ({{val-ga|Ogam}}, {{izrunā|ˈoːmˠ}} vai {{IPA|[ˈoːəmˠ]}}) ir [[alfabēts]], kuru [[viduslaiki|viduslaiku]] sākumā [[Britu salas|Britu salās]] galvenokārt [[ķelti]] un [[pikti]] izmantoja [[senā īru valoda|senās īru valodas]] pierakstīšanai. Ogams tiek saukts arī par "[[ķelti|ķeltu]] koka alfabētu" ({{val-en|Celtic Tree Alphabet}}). Rakstību izmantoja no 4. līdz 10. gadsimtam. Rakstības nosaukuma [[etimoloģija]] tiek saistīta ar [[īru mitoloģija]]s zināšanu un gudrības dievu [[Ogma|Ogmu]], lai gan šis apgalvojums nav pilnībā apstiprināts.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Gambija (nozīmju atdalīšana)|Gambija}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Gambija
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River gambia Niokolokoba National Park.gif
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe Ņokolo Kobas nacionālajā parkā
  | karte             = Gambiarivermap.png
  | kartes_paraksts   = Gambijas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Āfrika
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Futadžalons]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Atlantijas okeāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{GIN}}
{{SEN}}
{{GMB}}
  | garums            = 1120
  | iztekas_augstums  = 1030
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 1030
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 77 054
  | pietekas          = {{vikidati|properties|linked|P974}}
  | sāk_plat_d= 11| sāk_plat_m= 24| sāk_plat_s= 18| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 05| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 13| iet_plat_m= 28| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 16| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= | iet_gar_EW=W
}}
'''Gambija''' ({{val|en|Gambia}}) ir upe [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]], tek cauri [[Gvineja|Gvineju]], [[Senegāla|Senegālu]] un [[Gambija|Gambiju]].<ref>{{PZT|221}}</ref> Tās garums ir aptuveni 1120 km. Sākas no [[Futadžalons|Futadžalona]] plato Gvinejā. [[Augštece|Augštecē]] tā ir krāčaina, bet, nonāk [[zemiene|zemienē]], tā sāk mest lokus. Ietek [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Lielākā pilsēta krastos ir [[Bandžula]] pie upes ietekas okeānā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Zemes tālizpētes pavadoņi]]

sentences: '''29. maijs''' ir gada 149. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (150. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 216 dienas.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Sergeja Žoltoka pamatskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = [[Vietalvas iela]] 15, [[Rīga]], [[Latvija]]
| schooltype = pamatskola
| fundingtype =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 10
| longs = 10
| longEW = E
| opened = 1960. gadā.
| headmaster = Vaclava Pluča
| staff =
| teaching_staff = 67 (2021)
| employees =
| grades = 1. — 9. klase
| years =
| students = 287 (2022)
| language = latviešu, krievu
| homepage = https://www.zoltokaskola.lv/
| status = Aktīva
}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Angermindes pils
| native_name = ''Stiftsburg Angermünde''
| image = Rinda (Angerminde) piiskopilinnus 8.jpg
| image_size =
| caption = Angermindes pils atliekas
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Ances pagasts]], [[Ventspils novads]], {{LAT}}
| lat_degrees =57.531944
| lat_direction = N
| long_degrees = 21.9075
| long_direction = E
| locmapin =
| built = minēta 1357. gadā
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Angermindes (Rindas) viduslaiku pils
|      numurs = 2523
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Transportieris''' (no {{val-la|trānsportāre}} — 'pārnest') ir [[leņķis|leņķu]] mērīšanai un konstruēšanai paredzēts instruments. Transportieris sastāv no [[lineāls|lineāla]] un pusloka [[skala]]s, iedalītas 180 [[grāds (leņķis)|grādos]]. Transportierus parasti izgatavo no caurspīdīgas [[plastmasa]]s, arī no [[koksne|koka]], [[metāls|metāla]] vai citiem materiāliem. Jo transportieris ir lielāks, jo sīkākas var būt iedaļas un precīzāki mērījumi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Internet Movie Database'' (IMDb)
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = [[Tiešsaiste]]s [[datubāze]]
| valsts               =
| īpašnieks            = [[Amazon|Amazon.com]]
| izveidotāji          = [[Kols Nīdhems]]
| darbību_uzsāka       = {{dat|1990|10|17}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Reģistrēšanās cilvēkiem ir ieteicama, lai varētu piedalīties diskusijās, pievienot komentārus, novērtēt
| reģistrēti_lietotāji = 57 miljoni
| popularitāte         = {{decrease}} 49 <ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com |title= Imdb.com Site Info |publisher= [[Alexa Internet]] |accessdate= 2014. gada 27. septembris |archive-date= 2018. gada 24. Decembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224234011/https://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com }}</ref>
| mājas_lapa           = [http://www.imdb.com/ imdb.com]
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Korean language|Korejiešu valoda}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielais gads
| attēls                   =  The Big Year Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Big Year''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Frankels]]
| producents               =
* [[Kārena Rozenfelta]]
* [[Stjuarts Kornfelds]]
* [[Kērtiss Hensons]]
| scenārija autors         = [[Hauards Frenklins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Red Hour Films]]''
* ''[[Deuce Three]]''
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[Sunswept Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|10|14|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-year-2011|title=The Big Year|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 27, 2019|archive-date={{dat|2019|06|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190627163831/https://bbfc.co.uk/releases/big-year-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|41 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigyear.htm|title=The Big Year|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielais gads"''' ({{val|en|The Big Year}}) ir 2011. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deivids Frankels]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeks Bleks]] un [[Stīvs Mārtins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|10|14||bez}}.

sentences: '''Seleikīdu impērija''' ({{val-el|Αυτοκρατορία των Σελευκιδών}}, ''Autokratoría ton Seleukidón'') bija [[senie maķedonieši|maķedoniešu]] [[hellēnisms|hellēnisma]] valsts, kuru no 312. gada p.m.ē. līdz 63. gadam p.m.ē. pārvaldīja Seleikīdu dinastijas valdnieki. Šīs dinastijas dibinātājs bija [[Seleiks I Nikators]], kas bija viens no [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra Lielā]] vadošajiem ģenerāļiem.

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences: SQL valodā komanda '''DELETE''' izdzēš vienu vai vairākus ierakstus no tabulas. Var tikt izmantots nosacījums, lai dzēstu noteiktus ierakstus. Ja netiek lietots nosacījums tad tiek dzēsti visi ieraksti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = Sumatran Rhino.jpg
 | att_nosaukums = Sumatras degunradzis [[Sinsinati]] zoodārzā
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Perissodactyla
 |      kārta_lv = Nepārnadži
 |        dzimta = Rhinocerotidae
 |     dzimta_lv = Degunradžu dzimta
 |         ģints = Dicerorhinus
 |      ģints_lv = Sumatras degunradži
 |   ģints_r=Sumatras degunradzis
 |          suga = D. sumatrensis
 |       suga_lv = Sumatras degunradzis
 |      binomial = Dicerorhinus sumatrensis
([[Johann Fischer von Waldheim|Fischer]], 1758)
 |     izplatība =
Oranžā krāsā iekrāsota teritorija, kur savlaik dzīvoja šie dzīvnieki. Sarkanā krāsā vietas, kur dzīvo mūsdienās.
 |    iedalījums = Javas degunradzi iedala trīs pasugās no kurām viena ir izmirusi:
* ''D. sumatrensis harrissoni''
* ''D. sumatrensis sumatrensis''
* † ''D. sumatrensis lasiotis''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Svalbāras raķešu poligons
| oriģinālnosaukums    = ''Svalbard Rakettskytefelt''
| attēls               = Ny-Alesund (js) 5.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=55| lats=53| latNS=N
| longd=11| longm=51| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1997
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Andejas Kosmosa centrs]]
| pers_vasara          = 0
| pers_ziema           = 0
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Svalbāras raķešu poligons''' ({{val|no|Svalbard Rakettskytefelt}} vai ''SvalRak'') ir zondēšanas [[raķete|raķešu]] palaišanas komplekss [[Arktika|Arktikā]]. Atrodas [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos netālu no [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņas. Raķešu palaišanas poligons pieder [[Norvēģija]]s [[Annejas Kosmosa centrs|Annejas kosmosa centram]].<ref>[andoyaspace.no/sounding-rockets-balloons/ Andøya Space Center. Sounding Rockets]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Parīze, Teksasa
| operators =
| attēls = Paris, Texas (1984 film poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vims Venderss]]
| producents = Dons Gests
| scenārijs = [[Sems Šepards]]
| aktieri = * [[Harijs Dīns Stentons]]
* [[Natasja Kinska]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Aurora Klementa]]
* [[Hanters Kārsons]]
| mūzika = [[Rajs Koders]]
| oriģinālnos = ''Paris, Texas''
| studija = * ''Road Movies Filmproduktion GmbH''
* ''Argos Films S.A.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Argos Films''
* ''Tobis Film''
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 147 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4285105665/weekend/|title=Paris, Texas |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Parīze, Teksasa"''' ({{Val|en|Paris, Texas}}) ir 1984. gada [[Rietumvācija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Vims Venderss]], bet scenārija autors [[Sems Šepards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harijs Dīns Stentons]], [[Natasja Kinska]], [[Dīns Stokvels]], [[Aurora Klementa]] un [[Hanters Kārsons]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Makalu
| Nosaukums2       = मकालु<br />马卡鲁峰, ''Mǎkǎlǔ Fēng''
| Photo            = Makalu.jpg
| Augstums         = 8485
| karte            = Nepāla#Ķīna<!-- Tibeta (Ķīna) -->
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 53 |lats= 21 |latNS= N
| longd= 87 |longm= 05 |longs= 19 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Auniņš Šons. Filma
| attēls                   = Shaun the Sheep MoviePoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shaun the Sheep Movie''
| žanrs                    = Animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Marks Bērtons]]
* [[Ričards Starzaks]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Aardman Animations]]''<br />''[[HiT Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|2|6|Apvienotā Karaliste|2015|2|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shaun-sheep-movie-2014|title=Shaun the Sheep Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 16, 2018|archive-date={{dat|2015|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150709134140/http://www.bbfc.co.uk/releases/shaun-sheep-movie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shaunthesheep.htm|title=Shaun the Sheep Movie (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = ''[[Auniņš Šons filma: Fermagedons]]''
| imdb                     =
}}
'''"Auniņš Šons. Filma"''' ({{val|en|Shaun the Sheep Movie}}) ir [[2015. gads|2015]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Marks Bērtons]] un [[Ričards Starzaks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]]. 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Auniņš Šons filma: Fermagedons]]".

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 11
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 1
|              simbols = Na
|             atommasa = 22,98977
|   valences elektroni = [Ne]3s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Metālisks nātrijs un nātrija jonu radītā liesmas krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
|  elektronegativitāte = 0,93
|              blīvums = 968
|  kušanas temperatūra = 370,87 K (97,72 °C)
| viršanas temperatūra = 1156 K (883 °C)
}}
'''Nātrijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Na''' un atomskaitli 11. Nātrijs ir [[sārmu metāli|sārmu metāls]]. Nātrijs dabā brīvā veidā nav sastopams, jo aktīvi reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] (veidojot [[nātrija oksīds|oksīdu]] Na2O un [[nātrija peroksīds|peroksīdu]] Na2O2) un [[ūdens|ūdeni]] (veidojot [[nātrija hidroksīds|hidroksīdu]] NaOH). Lielākā daļa nātrija savienojumu šķīst [[ūdens|ūdenī]] vai reaģē ar to. Kā jau visi sārmu metāli, nātrijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs, ar oksidēšanas pakāpi +1.

sentences:
kristāli]]
'''Biotehnoloģija''' ({{val-el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' + [[tehnoloģija]]) ir [[bioloģija]]s un [[tehnika]]s nozare, kas izmanto dabiskās bioloģiskās sistēmas (piemēram, [[mikroorganisms|mikroorganismus]]), lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas. Biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] audzēšanas un pavairošanas metodes. Biotehnoloģiju izmanto [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[medicīna|medicīnā]], [[ķīmiska viela|ķīmisko vielu]] ražošanā, [[lopkopība|lopkopībā]] un citur.

sentences: '''Hammurapi likumi''' ir labi saglabājies [[Babilonija|babiloniešu]] likumu kodekss, kas tiek datēts ar 1772. gadu p.m.ē. Tas ir viens no senākajiem atšifrētajiem garajiem rakstiem pasaulē. Tos izdeva sestais Babilonijas valdnieks [[Hammurapi]]. Likumu kodekss sastāv no 282 likuma pantiem, kas sākotnēji tika iekalti akmens stabā [[ķīļraksts|ķīļrakstā]]. Likumi tika sastādīti pēc "taliona" principa ("aci pret aci, zobu pret zobu").<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules vēstures atlants. 1. daļa|isbn=9984-17-828-5|page=29}}</ref><ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/5969-Hammurapi-likumu-kr%C4%81jums Enciklopēdija.lv: Hammurapi likumu krājums]</ref> Pašlaik Hammurapi stēla atrodas [[Luvra|Luvrā]].

sentences:
zilā krāsā]]
'''Mutants''' ir tāds [[organisms]], kurš ir pārmantojis [[mutācija|mutējušu]] (mutantu) [[gēns|gēnu]], vai kura gēnos ir radušās mutācijas organisma dzīves laikā. Mutāciju ([[DNS]] izmaiņu) rezultātā var rasties jaunas ģenētiskās pazīmes, kuras līdz tam nav eksistējušas dabā. Mutāciju veidi: [[genoms|genoma]] mutācijas, [[hromosoma|hromosomu]] mutācijas, gēnu mutācijas.

sentences: pārskriešana pāri ceļam nes neveiksmi.]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Laoaga
 | official_name            = ''Laoag''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Laoag Church facade.JPG
| image2                   = Aurora Park, Laoag City, Ilocos Norte, Philippines.jpg
| image3                   = Laoag International Airport terminal exterior.jpg
| image4                   = La Paz Sand Dunes.jpg
| image5                   = Laoag City Hall (front).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator ilocos norte laoag.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļilokosa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1580
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1965
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 80
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 116.08
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 111651
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 11 | lats = 52 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs = 37 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2900
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57
 | website                  = {{URL|http://www.laoagcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Svārpsts''' ir ar roku darbināms [[griezējrīks]], ar kuru [[Koksne|koksnē]] veic nelielus un nedziļus [[Urbšana|urbumus]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vadakstes pagasts
| karte             = Vadakstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs2           = [[Vadakste (ciems)|Vadakste]]
| platība           = 72,08
| iedzīvotāji       = 514<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 514 / 72.08 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vadakstes pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Vadakste]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Rubas pagasts|Rubas]] un [[Jaunauces pagasts|Jaunauces]] pagastiem, [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Vītiņu pagasts|Vītiņu pagastu]], kā arī [[Lietuva]]s [[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķa]] [[Akmenes rajons|Akmenes rajona]] [[Akmenes seņūnija|Akmenes]] un [[Naujoji Akmenes lauku seņūnija|Naujoji Akmenes lauku]] seņūnijām.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| nombre              = Roskomnadzor
| full_name           = Federālais sakaru, informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu uzraudzības dienests
| nombre nativo       = ''Федеральная служба по надзору в сфере связи, информационных технологий и массовых коммуникаций (Роскомнадзор)''
| nombre nativo lengua = krievu
| logo                = Flag_of_Roskomnadzor.svg
| image               = Emblem_of_Roskomnadzor.svg
| location_country    = {{RUS}},
| location_city2      = [[Maskava]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Vācijas Demokrātiskā Republika]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: {{Citas nozīmes|1206. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}

sentences:
Šis ir [[Vikipēdija:Rakstu uzlabošana|Rakstu uzlabošanas]] rezultātu arhīvs tēmām, kuru raksti šorīd netiek uzlaboti.
== Bijušie vērtīgie raksti ==
Raksti, kuriem ir atņemts vai [[Vikipēdija:Vērtīga raksta statusa atņemšana|var tikt atņemts]] vērtīga raksta statuss. Jāmēģina padarīt rakstu atbilstošu šā brīža kritērijiem. Pārtraukts uzlabot intereses trūkuma dēļ.
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Janvāris
|raksts=Mihails Bulgakovs
|pirms=760441
|pēc=781022
|rezultāts= Nekāds, vienīgi [[Lietotājs:Xil|Xil]] izmainīja rakstnieka tēva vārdu [http://toolserver.org/~daniel/WikiSense/Contributors.php?wikilang=lv&wikifam=.wikipedia.org&page=Mihails+Bulgakovs&since=2010-01-21&until=2010-01-31&grouped=on&hidebots=on&order=first_edit&max=100&order=first_edit&format=html]
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Februāris
|raksts=1905. gada revolūcija
|pirms=761827
|pēc=805762
|rezultāts=Ap rakstu aktīvi darbojās [[Lietotājs:Anonīms|Anonīms]]
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Marts
|raksts=Pūķis
|pirms=733150
|pēc=832122
|rezultāts=[[Lietotājs:Geimeris|Geimeris]] pievienoja vikisaiti
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Aprīlis
|raksts=Desmitdienu karš
|pirms=845901
|pēc=845901
|rezultāts=nekas nenotika
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Maijs
|raksts=Lietuvas vēsture
|pirms=749777
|pēc=910852
|rezultāts=tika veiktas kosmētiskas izmaiņas
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Jūnijs
|raksts=Naudas vēsture
|pirms=914488
|pēc=921253
|rezultāts=bots mainīja veidnes nosaukumu
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Jūlijs
|raksts=Romas impērija
|pirms=929650
|pēc=986350
|rezultāts=bots mainīja veidnes nosaukumu
}}
== Kosmonautika ==
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=augusts
|raksts=STS-116
|pirms=
|pēc=1034654
|rezultāts=GreenZeb uzrakstīja rakstu
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Septembris
|raksts=Ares V
|pirms=
|pēc=
|rezultāts=
}}
== Sabiedrība, transports ==
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=jūnijs - augusts
|raksts=Pietura
|pēc=1006281
|rezultāts=Driver24 uzrakstīja rakstu
}}
== Mūzika ==
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=februāris
|raksts=Rammstein
|pirms=801844
|pēc=801844
|rezultāts=Nekāds. Lietotāji [[Lietotājs:Baisulis|Baisulis]], [[Lietotājs:Mārtiņš Barkovskis|Mārtiņš Barkovskis]], [[Lietotājs:Gaujmalnieks|Gaujmalnieks]], [[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]] veica vairākus nozīmīgus labojumus, savukārt lietotāji [[Lietotājs:Rīdzinieks|Rīdzinieks]] un [[Lietotājs:Kikos|Kikos]] veica sīkākus labojumus, bet visi izdarītie labojumi bija februāra pirmajā pusē, kad raksts netika ievietots uzlabošanas sarakstā. Rezultātā marta sākumā pēc 6 mēnešu ilgas pavadīšanas labu rakstu kandidātu sarakstā, tas no turienes tika izņemts, pamatojoties uz nojaušamu faktu, ka ir ''neglābjami neuzlabojams''.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=marts
|raksts=Imants Kalniņš
|pirms=670890
|pēc=845111
|rezultāts=[[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]] nomainīja aizmetni, [[Lietotājs:Gaujmalnieks|Gaujmalnieks]] pievienoja bildi un kategoriju, [[Lietotājs:Biafra|Biafra]] veica visapjomīgākos labojumus, uzrakstot par Imanta Kalniņa politisko darbību un privāto dzīvi.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=aprīlis
|raksts=Green Day
|pirms=823232
|pēc=839973
|rezultāts=Raksts vispār netika papildināts.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=maijs
|raksts=Rokmūzika
|pirms=867767
|pēc=905843
|rezultāts=[[Lietotājs:GreenZeb|GreenZeb]] veica aizdomīgas mahinācijas ar raksta infokasti, bet pats raksts netika papildināts.
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=jūnijs
|raksts=Sintezators
|pirms=853314
|pēc=932528
|rezultāts=Kāds bots izdarīja kosmētiskas izmaiņas
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=jūlijs
|raksts=Sergejs Prokofjevs
|pirms=
|pēc=963736
|rezultāts=
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=augusts
|raksts=Mūzikas žanrs
|pirms=
|pēc=1014985
|rezultāts=Dajjna uzrakstīja rakstu, vēlāk to apstrādāja arī GreenZeb
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=septembris
|raksts=Džezs
|pirms=1008233
|pēc=1064654
|rezultāts=
}}
{{Uzlabošanas raksts īss
|gads=2010
|mēnesis=Oktobris
|raksts=Mūzika
|pirms=1064519
|pēc=
|rezultāts=
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šarāde
| operators =
| attēls = Charade movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, mistērija
| režisors = [[Stenlijs Donens]]
| producents = Stenlijs Donens
| scenārijs = [[Pīters Stouns]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Odrija Hepbērna]]
* [[Volters Matau]]
* [[Džeimss Kobērns]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''Charade''
| studija = ''Stanley Donen Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1963|12|5}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Charade#tab=summary|title=Charade (1963) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|2|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šarāde"''' ({{Val|en|Charade}}) ir 1963. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiskas komēdijas mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Stenlijs Donens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Odrija Hepbērna]], [[Volters Matau]] un [[Džeimss Kobērns]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ksavers Marnics
|     vārds_orig = ''Xaver Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rubene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Harijs Marnics]], [[Meinhards Marnics]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''1. novembris''' ir gada 305. diena (306. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām atlikušas 60 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Arūns Matelis
 |            vārds_orig = ''Arūnas Matelis''
 |                attēls =
 |            att_izmērs =
 |             komentārs =
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1961|4|9}}
 |              dz vieta = {{vieta|PSRS|Lietuvas PSR|Kauņa|td=Lietuva}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = kinorežisors
 |         darbības gadi =
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijas palīdzības sadaļas sakopšanas apspriede
| datums     = {{dat|2019|8|8}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Karšu izdevniecība "Jāņa sēta"
| apraksts   = Vikipēdijas palīdzības sadaļas sakopšana
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Krasta iela 105A, Rīga
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|silraks}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Jeņiseja
| citvalsts          = Krievija
| citnosaukums       = Jeņiseja
| citvaloda          = ru
| citvaloriģin       = Енисей
| citvalsts1         = Krievija
| citnosaukums1      = Jonesi
| citvaloda1         = evn
| citvaloriģin1      = Ионэсси
| attēls   = Yenisey from the Railway Bridge.JPG
| paraksts    = Jeņiseja
| attēla_izmērs      =
| karte             = Yeniseirivermap.png
| kartes_paraksts   = Jeņisejas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 5539 (3445)
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 19 800
| gada_notece       =
| baseins           = 2 580 000
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Kizila]] (Mazās un Lielās Jeņisejas sateka)
| ieteka             = [[Karas jūra]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{MNG}}<br />{{RUS}}
| pietekas      = [[Abakana (upe)|Abakana]], [[Angara]], [[Podkamennaja Tunguska]], [[Lejastunguska]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Briselē 2016. gada 22. martā
| attēls            = 2016-Brussels-Bombings-OpenStreetMap.png
| attēla_apraksts   = Notikumu vietu karte
| vieta             = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2016|3|22|N|bez}}
| laiks             = 08.00—09.11
| laika_josla       = [[UTC+1]]
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[pašnāvnieku uzbrukums]]
| bojā_gājušie      =
*  32 (upuri)
*  3 (teroristi)
| ievainotie        =
340
| izraisītāji       = [[Islāma valsts]]
}}
'''Sprādzieni Briselē 2016. gada 22. martā''' bija pašnāvnieku sarīkota sprādzienu sērija [[Beļģija]]s galvaspilsētā [[Brisele|Briselē]]: [[Briseles lidosta|lidostā]] un [[Briseles metro|pilsētas metro tīklā]]. Tajos tika nogalināti 32 upuri, gāja bojā arī 3 teroristi. Kopumā 340 cilvēki guva ievainojumus. Atbildību par [[terora akts|terora aktu]] uzņēmās organizācija [[Islāma valsts]].

sentences: '''Reverss''' ({{val|en|reverse}}) ir [[monēta]]s aizmugure. [[Lats|Latu]] apgrozības monētu reversā bija nominālvērtības uzraksts, bet [[eiro]] monētu reversā — attiecīgās [[eiro zona]]s valsts veidota simbolika.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180831065618/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica |archivedate={{dat|2018|08|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|vilks (nozīmju atdalīšana)|vilks}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vilks
| abbreviation = Lup
| name_latin = Lupus
| RA = 15
| dec = -45
| areatotal = 334
| arearank = 46. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lup''
| starmagnitude = 2,3
| neareststarname = ''η2 Lup''
| stardistance = 47,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 35
| latmin = 90
}}
'''Vilka''' zvaigznājs ir blāvs [[dienvidu puslode]]s [[zvaigznājs]]. Senāk, kad tam vēl nebija dots atsevišķs nosaukums, to uzskatīja par [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] medījumu.

sentences:
{{cita nozīme|pagastu Jelgavas novadā|Kalnciema pagastu Valkas apriņķī|Kalncempju pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalnciema pagasts
| karte             = Kalnciema pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Coat of Arms of Kalnciems.svg
| ģerboņa_nosaukums = Kalnciema ģerbonis
| karoga_attēls     = Flag of Kalnciems.svg
| karoga_nosaukums  = Kalnciema karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Kalnciems
| platība           = 22,7
| iedzīvotāji       = 1900
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 2474 / 22.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadskaitlis -->
| mājaslapa         = www.kalnciems.lv
}}

sentences: '''Ūdens staba metrs''' ir ārpussistēmas [[spiediens|spiediena]] mērvienība. To izmanto dažādās [[tehnika]]s nozarēs, galvenokārt [[hidraulika|hidraulikā]]. Starptautiski to apzīmē ar mH2O. 1 ūdens staba metrs ir vienāds ar tāda ūdens staba hidraulisko spiedienu, kura augstums ir 1 m, 4 °C temperatūrā un pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] g = 9,80665 m/s². Tas ir vienāds ar 9806,65 N/m² = 10−4 kgf/m² = 73,556 [[mmHg]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Monopsons''', ko dažkārt sauc par '''pircēja monopolu''', ir [[monopols|monopolam]] līdzīgs tirgus stāvoklis. Monopsonijā viens liels pircējs, nevis pārdevējs kontrolē lielu tirgus daļu un samazina cenas. Monopsons notiek tad, kad vienam uzņēmumam ir tirgus spēks, izmantojot ražošanas faktorus. Uzņēmums ir vienīgais vairāku pārdevēju pircējs un samazina pārdevēja produktu vai pakalpojumu cenu atkarībā no tā daudzuma, kādu tas pieprasa.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/m/monopsony.asp|title=Monopsony}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|bāzes/sārma jēdzienu ķīmijā|bāze|bāze}}
'''Bāzes''' ir ķīmisku vielu klase, kuru [[molekula]]s sastāv no [[metāli|metālu]] vai [[amonija jons|amonija]] joniem un [[hidroksiljons|hidroksiljoniem]] OH<sup>−</sup>. Ūdenī disociē, veidojot katjonus un hidroksiljonus, tātad uzskatāmas par bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Stiprākās ūdenī šķīstošās bāzes sauc par [[sārmi]]em. Pēc citas definīcijas, bāzes ir vielas, kuru molekulas ir [[protons|protonu]] akceptori (atšķirībā no [[skābes|skābēm]], kas ir protonu donori, t.i. atšķeļ protonus). [[Organiskā ķīmija|Organiskajā ķīmijā]] pēc tradīcijas par bāzēm uzskata savienojumus, kas veido [[sāļi]]em līdzīgas vielas ([[adukts|aduktus]]) ar stiprām skābēm, piemēram, [[alkaloīdi|alkaloīdus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džovanni Antonio Skopoli
|     vārds_orig = ''Giovanni Antonio Scopoli''
|         attēls = 1906-1907 Botaniker-Porträts no28 Scopoli J. Löwy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Kavalēze, [[Trento bīskapija]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Trento province]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Pāvija]], [[Milānas hercogiste]]
([[Lombardija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dabaszinātnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tuksneša karaliene
| attēls                   = QOTD poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Queen of the Desert''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Verners Hercogs]]
| producents               =
* [[Maikls Benaroja]]
* [[Marks Burgs]]
* [[Kesiens Elvss]]
* [[Niks N. Raslans]]
| scenārija autors         = Verners Hercogs
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Deimiens Luiss]]
* [[Džejs Abdo]]
| mūzika                   =
* [[Klauss Badelts]]
* [[Marks Jēgers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Palmyra Films]]''
* ''[[H Films]]''
* ''[[Benaroya Pictures]]''
* ''[[Evolution Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC FIlms]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|2|6|Berlīnes filmu festivāls|2017|4|14|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 128 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/queen-desert-2015|title=Queen of the Desert|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljomi}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tuksneša karaliene"''' ({{val|en|Queen of the Desert}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Nikola Kidmena]], [[Džeimss Franko]], [[Deimiens Luiss]] un [[Džejs Abdo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|6||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences: '''PSRS Literatūras fonda republikas nodaļa (Litfonds)''' bija organizācija ar uzdevumu uzlabot [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s (RS) biedru sadzīves un materiālo stāvokli, sniedzot tiem palīdzību dažādos jautājumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Plecu pie pleca. Veltījums Latvijas Padomju rakstnieku savienības četrdesmitgadei.|last=Ilgonis|first=Bērsons|publisher=|year=1980|isbn=|location=Rīga: Liesma|pages=58}}</ref> [[PSRS Literatūras fonds|Literatūras fondā]] glabājās rakstnieku savienības līdzekļi, no kuriem RS biedriem sniedza materiālo palīdzību, apmaksāja atpūtu, braucienus, veselības aprūpi.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Ābiķe-Kondrāte|first=Agija|date=2016-08-17|title=LPSR Valsts drošības komitejas un represīvo institūciju darbība radošo profesiju pārstāvju veselības aprūpes, radošā darba un atpūtas nodrošināšanā|url=https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vdkkomisija/070_AbikeKondrate_2015gads_VDK-un-represivo-instituciju-darbiba-rakstnieku-veselibas-un-atputas-nodrosinasanaPSRSLiteraturasfonds.pdf|journal=VDK Izpēte|publisher=VDK izpētes komisija, LU}}</ref> Literatūras fondam bija Rakstnieku klubs, kurš organizēja literatūras dienas, svētkus, vakarus, rakstnieku tikšanās ar lasītājiem.

sentences:
'''Fāzīte''' (arī '''fazīte''', '''nofāzējums''') ir pārejas [[plakne]] starp divām [[Virsma|virsmām]]. Visbiežāk fāzīte veido 45 grādu leņķi ar divām plakanām, savstarpēji perpendikulārām virsmām. Fāzītes tiek izmantotas [[Galdniecība|galdniecībā]], [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]], [[Arhitektūra|arhitektūrā]] un citur. Tām var būt tehniska, tehnoloģiska, ergonomiska, urbānistiska vai dekoratīva nozīme.<gallery>
Attēls:Larks tongue.JPG|alt=|Mēbeles fāzīte
Attēls:Saks Fifth Avenue (48155562261).jpg|alt=|Ēkas fāzīte
Attēls:Ponce Chamfered Street Corner at Calle Mayor and Calle Cristina (looking northwest), Barrio Tercero, Ponce, Puerto Rico.jpg|alt=|Ietves fāzīte
Attēls:AA, Mundl.jpg|alt=|Kāpņu fāzīte
</gallery>
[[Kategorija:Kokapstrāde]]
[[Kategorija:Metālapstrāde]]
[[Kategorija:Metināšana]]
[[Kategorija:Mašīnbūve]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Čolulas Lielā piramīda
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Gran_Pirámide_de_Cholula,_Puebla,_México,_2013-10-12,_DD_10.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Čolulas Lielā piramīda
| map            =
| map_type       = Meksika#Vidusamerika#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
| latd  = 19.0575 | latNS  = N
| longd = 98.301944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Meksika|Puebla}}
| region         = [[Vidusamerika]]
| type           =
| part_of        =
| length         = 300 m
| width          = 315 m
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         = 25 m
| builder        =
| material       =
| built          = 3. gs. p.m.ē.
| abandoned      = 8. gs.
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1931. gada
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tiesnesis
 | oriģinālnos = ''The Judge''
 |      attēls = The Judge 2014 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Deivids Dobkins]]
 |  producents =
* Deivids Dobkins
* [[Deivids Gambino]]
* [[Sjūzena Daunija]]
 |   scenārijs =
* [[Niks Šenks]]
* [[Bils Dabakjū]]
 |     aktieri =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Leitone Mīstere]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Dakss Šepards]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Team Downey]]''
* ''[[Big Kid Pictures]]''
 | izplatītājs =  ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|4|Toronto kinofestivāls|2014|10|10|ASV|2014|10|17|Latvija|}}
 |      ilgums = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014|title=The Judge|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2018|archive-date={{dat|2020|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200626142918/https://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=judge.htm|title=The Judge|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tiesnesis"''' ({{val|en|The Judge}}) ir 2014. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Roberts Djuvals]], [[Vera Fārmiga]], [[Leitone Mīstere]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Dakss Šepards]] un [[Billijs Bobs Torntons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|4||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nadine Gordimera
|         vārds_orig = ''Nadine Gordimer''
|             attēls = Nadine Gordimer 01.JPG
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|DĀR|Springsa}}
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 7
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|DĀR|Johannesburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Dienvidāfrikāniete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = Aparteīda ēra
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Nadine Gordimera''' ({{val-en|Nadine Gordimer}}, dzimusi {{dat|1923|11|20}}, mirusi {{dat|2014|7|13}}) bija dienvidāfrikāņu [[rakstniece]], politiskā aktīviste.

sentences: '''Rēķini''' ({{val|la|calculus}}) jeb '''bezgalīgi mazo lielumu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kas ir saistīta ar momentānās izmaiņas aprēķināšanu ([[diferenciālrēķini]]) un bezgala daudz mazu daļu summēšanu, lai noteiktu kādu veselumu ([[integrālrēķini]]). Abas nozares (diferenciālrēķinus un integrālrēķinus) kopā sasaista [[Ņūtona—Leibnica formula]]. Rēķinus 17. gadsimtā neatkarīgi viens no otra atklāja anglis [[Īzaks Ņūtons]] un vācietis [[Gotfrīds Leibnics]].

sentences: '''Pasažieru vilciens Rīga—Ventspils''' ir pasažieru vilcienu maršruts, kas savieno [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Maršruts izmanto dzelzceļa līnijas [[Dzelzceļa līnija Torņakalns - Tukums II|Rīga—Tukums II]] un [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Tukums II—Ventspils]].<ref>{{LDz pārskats}}</ref> Pasažieru dīzeļvilcieni maršrutā nekursē no 2010. gada 15. februāra.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref>

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences: '''Rīgas Herdera institūts''' ({{val|de|Herder Institut in Riga}}; {{val|la|Institutum Herderianum Rigense}}) bija privāta augstskola [[Rīga|Rīgā]] (1921—1939), kas gatavoja [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] teologus, skolotājus un sabiedriskos darbiniekus.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Dziga Vertovs
|          vārds_orig = Дзига Вертов
|              attēls = David Kaufman (Dziga Vertov) 1913.jpg
|          att_izmērs = 220 px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = [[Bjalistoka]], [[Krievijas Impērija]]
({{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1954
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = kinorežisors, scenāriju autors, kinoteorētiķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Malholanda ceļš
| attēls = Mulholland.png
| att_izm = 200px
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mulholland Drive''
| žanrs =
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents =
| scenārija autors = Deivids Linčs
| galvenajās lomās =
* [[Naomi Votsa]]
* [[Laura Heringa]]
* [[Džastins Terū]]
* [[Enna Millere]]
* [[Marks Pellegrīno]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2001|10|12}}
| ilgums = 147 minūtes
| valsts =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda =
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0166924
}}
'''"Malholanda ceļš"''' ({{val|en|Mulholland Drive}} jeb ''Mulholland Dr.'') ir 2001. gada ASV ''[[neo-noir]]'' [[mistērijas filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Linčs]]. Šajā filmā izpaužas [[sirreālisms|sirreālisma]] elementi. Galvenās lomas atveido [[Naomi Votsa]], [[Laura Heringa]], [[Džastins Terū]], [[Enna Millere]], [[Marks Pellegrīno]] un [[Roberts Forsters]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vīnes Iekšpilsēta
|attels             = Wien_-_Graben_(2).JPG
|paraksts           =
|karte              = Kartewien1.png
|paraksts2          =
|pilseta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,88 km²
|iedzivotaju_skaits = 16 409 (2016)
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Vīnes Iekšpilsēta" width=260 height=260 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q267329"
}
</mapframe>
'''Iekšpilsēta''' ({{val|de|Innere Stadt}}) ir [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s vēsturiskais centrs. Administratīvi tas ir Vīnes 1. rajons (''1. Bezirk''). Līdz 19. gadsimta vidum to no apkārtnes atdalīja nocietinājumu būves, kuras tika nojauktas, izbūvējot mūsdienu [[Ringštrāse|Ringštrāsi]]. Vēsturiski Iekšpilsēta dalās četros kvartālos, kuru nosaukumi cēlušies no pilsētas vārtu nosaukumiem - ''Stubenviertel'', ''Kärntner Viertel'', ''Widmerviertel'', ''Schottenviertel''. Rajonā, kas ir ievērojams tūrisma cents, atrodas daudzi ievērojami objekti, to skaitā [[Albertina]], [[Austrijas Parlamenta ēka]], [[Burgteātris]], [[Vīnes Dabas vēstures muzejs|Dabas vēstures muzejs]], [[Hofburga]], [[Ķeizaru kapenes]],  [[Mākslas vēstures muzejs (Vīne)|Mākslas vēstures muzejs]], [[Vīnes Svētā Stefana katedrāle|Svētā Stefana katedrāle]], [[Vīnes rātsnams]], [[Vīnes Universitāte]], [[Vīnes Valsts opera]].

sentences:
[[Kategorija:Apskates vietas pēc valsts|Kambodzza]]
[[Kategorija:Kambodža]]

sentences:
konfigurācija it kā izvēršas uz otru pusi]]
'''Valdena apgriezenība''' ir optiski aktīvas [[molekula]]s [[hiralitāte|hirālā]] centra inversija noteiktas [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskas reakcijas]] laikā. Piemēram, pēc SN2 mehānisma noritošas [[nukleofilā aizvietošana|nukleofilās aizvietošanas]] laikā notiek ''sp3'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizētā]] [[ogleklis|oglekļa]] atoma konfigurācijas apvēršana. Iegūtajam savienojumam [[optiskā griešana|optiskās griešanas]] leņķis ir pretējs iepriekšējam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kailais
| attēls                   =  Naked poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Naked''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Maiks Lī]]
| producents               = [[Saimons Čanings Viljamss]]
| scenārija autors         = Maiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Katrīna Kārtlidža]]
* [[Leslija Šārpa]]
| mūzika                   = [[Endrjū Diksons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Thin Man Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[First Independent Films]]''
* ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1993|11|5|}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-1993|title=Naked|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019100519/https://bbfc.co.uk/releases/naked-1993}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=naked.htm|title=Naked|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kailais"''' ({{val|en|Naked}}) ir 1993. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks LĪ]]. Galvenās lomas atveido [[Deivids Tjūliss]], [[Katrīna Kārtlidža]] un [[Leslija Šārpa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|11|5||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Cietsirdīgie ļaudis
 | oriģinālnos = ''Fierce People''
 |      attēls = Fierce people ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris, drāma
 |    režisors = [[Grifins Danns]]
 |  producents =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dirks Vitenborns]]
* Grifins Danns
 |   scenārijs = Dirks Vitenborns
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|4|24|Tribekas filmu festivāls|2006|4|28|Kanāda|2007|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005|title=Fierce People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032908/http://bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|269,755}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fiercepeople.htm|title=Fierce People (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Cietsirdīgie ļaudis"''' ({{val|en|Fierce People}}) ir 2005. gada ASV drāma, kura uzņemta pēc Dirka Vitenborna tāda paša nosaukuma noveles. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Grifins Danns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Daiena Leina]], [[Donalds Saterlends]], [[Antons Jeļčins]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|24||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nils Hiļevičs
|         vārds_orig = ''Ніл Сымонавіч Гілевіч''
|             attēls = Nil Hilevich.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Baltkrievijas PSR|Minskas apgabals|Lahojskas rajons}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 03
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[baltkrievi|baltkrievs]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[literatūrzinātnieks]], folklorists
| rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]
|            periods = 1946—2016
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Nils Hiļevičs''' ({{val|be|Ніл Сымонавіч Гілевіч}}, {{val|ru|Ни́л Семёнович Гиле́вич}}; dzimis {{dat|1931|9|30}}, miris {{dat|2016|3|29}}) bija [[baltkrievi|baltkrievu]] dzejnieks, [[Baltkrievijas Valsts universitāte]]s profesors, vairāk nekā 80 dzejas, publikāciju un tulkojumu grāmatu autors. Viens no [[Francisks Skarina|Franciska Skarinas]] baltkrievu valodas biedrības dibinātājiem.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ніл Гілевіч: «Мы сёньня працуем у вельмі ненармальных умовах» |url=https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ |accessdate={{dat|2020|10|16||bez}} |publisher=Hartija 97 |date={{dat|2011|9|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200421100137/https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Afanasijs Ordins-Naščokins
| vārds_orģ           = ''Афанасий Лаврентьевич Ордин-Нащокин''
| attēls              = Ордин-Нащокин.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =

| amats               = [[Krievijas cariste]]s ārlietu vadītājs
| term_sākums         = 1667
| term_beigas         = 1671
| priekštecis         = Jerofejs Almazs
| pēctecis            = Artamons Matvejevs
| dzim_dati           = {{dat|1605||}}
| dzim_vieta          = [[Opočka]], [[Krievijas cariste]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1680||}}
| mir_vieta           = Kripeckas klosteris pie [[Pleskava]]s, [[Krievijas cariste]]
(tagad {{RUS}})
| apglabāts           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[pareizticība]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Kazkopība''' ir viena no lauksaimniecības nozarēm. [[Kaza]]s ir izturīgi un mazprasīgi mājlopi. Kazas audzē [[Mazāzija|Mazāzijā]], Āfrikā, Vidusjūras zemēs un citos reģionos. No kazām iegūst gaļu, pienu, ādas, vilnu. Kazu vilna ir izturīga, elastīga, ar zīda spīdumu. Daudzās valstīs audzē Angoras kazas, no kurām iegūst vērtīgo mohēras vilnu. Lielākās mohēras ražotājas ir Lesoto un Turcija.

sentences:
[[Matemātika|Matemātikā]] '''Ermita matrica''' ir tāda ''n'' ×''n'' [[komplekss skaitlis|kompleksa]] [[matrica]] ''A'', kurai izpildās sakarība
:<math> A^\dagger = A, \,</math>
kur ''A''† = {{overline|''A''}}T ir matricas ''A'' [[konjugēti transponētā matrica]] ([[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistītās matricas]] {{overline|''A''}} [[transponētā matrica]]).<ref>Skatīt Horn & Johnson, [http://books.google.com/books?id=PlYQN0ypTwEC&pg=PA169 169. lpp.]</ref> Ja matrica ''A'' ir Ermita, tad tās elementiem izpildās sakarība
:<math> a_{ij} = \overline{a_{ji}}, \,</math>
kur ''a''''ij'' matricas ''A'' elements, kas atrodas tās ''i''-tajā rindiņā un ''j''-tajā kolonnā, un {{overline|''a''}} apzīmē skaitļa ''a'' [[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistīto skaitli]].

sentences: {{Commonscat|Guitarists by country|Ģitāristi pēc valsts}}

sentences: '''Ziepju burbuļi''' ir ļoti plānas [[ziepes|ziepju]] ūdens kārtiņas, kas veido [[sfēra]]s ar [[zaigojums|zaigojošu]] virsmu. Ziepju burbuļi parasti eksistē tikai īsu brīdi un beidz pastāvēt, kad nonāk saskarē ar citiem [[fizikāls ķermenis|objektiem]] vai arī iekšējais [[virsmas spraigums]] tos saplēš. Ar ziepju burbuļiem parasti spēlējas bērni, bet arī dažādos [[priekšnesums|priekšnesumos]], kuri domāti pieaugušo izklaidei, tie tiek izmantoti kā [[šovs|šova]] elementi. Ziepju burbuļu izpēte palīdz zinātniekiem atrisināt dažādas [[matemātika|matemātiskas]] problēmas, kā arī [[telpa]]s izpētē.

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences: '''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Vēždūka
|attēls=Vezduka.jpg
|paraksts=Vēždūka Gārzdes ciemā
|garums=30,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=satekot [[Modes grāvis|Modes grāvim]] un [[Māteru grāvis|Māteru grāvim]]
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Venta]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=36 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Mineraloģija''' ir [[dabas zinātne]], kas nodarbojas ar [[minerāls|minerālu]] [[ķīmija|ķīmisko]] īpašību, [[kristāla struktūra|kristālu struktūru]] un fizisko īpašību (ieskaitot [[optika|optisko]] īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — ''mineral sciences'').

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēdējā spēle
| attēls                   = Varsity Blues (1999 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Varsity Blues''
| žanrs                    = komēdija, drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Braiens Robinss]]
| producents               =
* [[Maikls Tollins]]
* [[Tova Leitere]]
* Braiens Robinss
| scenārija autors         = [[V. Pīters Ilifs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss van der Bīks]]
* [[Džons Voits]]
* [[Pols Volkers]]
* [[Rons Lesters]]
* [[Skots Kāns]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tollin/Robbins Productions]]''
* ''[[MTV Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|1|15||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/varsity-blues-1998|title=Varsity Blues|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 24, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424170842/http://www.bbfc.co.uk/releases/varsity-blues-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=varsityblues.htm|title=Varsity Blues|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
[[File:Shiva Musée Guimet 22971.jpg|thumb|[[Šiva]] ar trešo aci. ([[Kambodža]]).]]
'''Trešā acs''', arī '''iekšējā acs''' hinduismā un citās tradīcijās esot [[misticisms|mistisks]] "enerģijas centrs," kas simbolizējot garīgo uztveri. Senatnē acs bieži simbolizēja saules dievības.<ref>Ilustrētā enciklopēdija Zīmes un simboli. Miranda Brūsa Mitforda, Zvaigzne ABC, Rīga</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences:
[[Kategorija:Etiopija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Etiopija]]

sentences: '''Elektroluminiscence''' ir luminiscences veids, kuru izraisa [[elektriskais lauks]], ierosinot atomus un [[molekulas]] elektriskā izlādē. To novēro gāzēs un cietās vielās. Plašāk pazīstama elektriskā izlāde gāzēs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fritjofs Nansens
|     vārds_orig = ''Fridtjof Nansen''
|         attēls = Fridtjof Nansen LOC 03377u-3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Vettergutā pie Oslo
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Lisakera
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|   nodarbošanās = polārpētnieks, zinātnieks, diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 meitas, 3 dēli
|       paraksts = Fridtjof Nansen (signature).svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Laguna
| official_name = ''Laguna''
| image_skyline = Lake Yambo.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jambo ezers
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = PH-LAG Flag.svg
| image_shield = Laguna Province, Philippines Seal.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Laguna in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1571
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1917.85
| population_total = 3382193
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =10 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =20 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Santakrusa (Laguna)|Santakrusa]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 30
| p1 = '''6 pilsētas'''
| p2 = [[Biņana]]
| p3 = [[Kabujao]]
| p4 = [[Kalamba]]
| p5 = [[Sanpablo]]
| p6 = [[Sanpedro (Laguna)|Sanpedro]]
| p7 = [[Santarosa (Laguna)|Santarosa]]
| p8 = '''24 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAG
| website                  = {{URL|http://www.laguna.gov.ph/}}
}}
'''Laguna''' ({{val|fil|Lalawigan ng Laguna}}, {{val|en|Province of Laguna}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā.  Administratīvi dalās 6 pilsētās un 24 municipalitātēs un sīkāk 681 barangajā. Provinces centrs ir [[Santakrusa (Laguna)|Santakrusa]], bet lielākā pilsēta — [[Kalamba]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Georg von Meyendorff''
|         attēls = Georg Wolter Konrad Meyendorff.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1795
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Mazstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Vircburga]], [[Bavārija|Bavārijas karaliste]] (tagad {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna fon Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794—1854), [[Pēteris fon Meijendorfs|Pēteris]] (1796—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Herbicīdi''' ({{val|la|herba}} — ‘zālaugs’, ‘nezāle’, ''-cida'' — ‘galinātājs’) ir [[ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]], kuras izmanto nevēlamu augu, [[nezāles|nezāļu]] apkarošanai, iznīcināšanai. Pēc darbības rakstura izdala vienlaidus herbicīdus, kas iznīcina visus augus, un selektīvos herbicīdus, kas darbojas tikai uz noteiktu nevēlamo augu sugu. Vienlaidu herbicīdus izmanto, lai apkarotu augu augšanu [[rūpniecība]]s teritorijās, [[lidosta|lidostās]], [[dzelzceļš|dzelzceļa]] un [[šoseja|šoseju]] ceļmalās, [[meža izcirtums|meža izcirtumos]], elektropārvades [[augstsprieguma līnija|augstsprieguma līnijās]], savukārt selektīvos herbicīdus izmanto [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] nezāļu apkarošanā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Gels
|          vārds_orig = ''Alfred Gell''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1945
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1997
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 28
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Londonas Ekonomikas skola]]
|          alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Londonas Ekonomikas skola]]
|             zinātne = [[sociālantropoloģija]]
[[kultūras antropoloģija]]
|         pasniedzēji = Edmunds Līčs, Raimonds Fērts
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums =
}}
'''Alfrēds Gels''' ({{val|en|Alfred Antony Francis Gell}}, dzimis {{dat|1945|6|12}}, miris {{dat|1997|1|28}}) bija [[Lielbritānija|britu]] [[sociālantropoloģija|sociālantropologs]]. Sarakstījis darbus par [[māksla|mākslu]], [[simbolisms|simbolismu]], valodu un [[rituāls|rituāliem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = PPSh-41 from soviet.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = Špagina mašīnpistole, PPŠ
|valsts             = {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = [[Mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = {{flaga|PSRS}} PSRS
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 25 mm TT
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 1000 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 500 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 71 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Špagina mašīnpistole''' jeb '''PPŠ''' bija PSRS [[mašīnpistole]], kas izstrādāta Otrajā pasaules karā. Galvenais projektētājs bija Georgijs Špagins.

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Baku}}
{{Commonscat|Transport in Baku|Transports Baku}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Svētā Gara klostera baznīca. Jēkabpils.2010.gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ints Cālītis
| attēls              = Ints Cālītis.jpg
| apraksts            = Ints Cālītis 2013. gadā
| dzim_dati           = {{dat|1931|03|5}}
| dzim_vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|7|1|1931|03|5}}
| mir_vieta           =
| partija             =
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| profesija           = elektromontieris
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Elīda
| native_name    = {{gree|Ἦλις}}
| image          = Elis city.JPG
| image_size     =
| caption        = Elīdas paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 26| latNS = N
| longd = 21| longm = 22| longs = 26| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}}) bija [[Elīda]]s vēsturiskā apgabala galvaspilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]]. Sākotnēji apgabala centrālā pilsēta bija [[Pisa]], kas atradās netālu no [[Olimpija]]s, taču Elīda pārņēma pārvaldi pār šo apgabalu savā ziņā. Pēc vietējā mīta [[Oksils]], Hemona dēls, pārliecināja vietējo ciemu iedzīvotājus pārcelties uz pilsētu, tādējādi padarot to apdzīvotāku un pārticīgāku. Elīda dibināta [[sinoikisms|sinoikisma]] rezultātā 471. gadā pr.Kr.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Drustu pagasts}}

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Vangaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vangaži
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Vangaži, 2022-03-01, Vidzemes street (1).jpg
| imagesize =
| image_caption = Vidzemes iela Vangažu centrā
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Vangažu karogs
| image_shield = Vangazi_COA.svg
| shield_link = Vangažu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 05
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 32
| longs = 47
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Wangasch}}
| area_total_km2 = 5.1
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Vangaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 20
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2136
| website = {{URL|www.vangazi.lv}}
| footnotes =
}}

sentences: '''Molekulārie motori''' ir [[molekulārās mašīnas]], kas pārveido [[Enerģija|enerģiju]], parasti ķīmisko, mehāniskā [[Darbs (fizika)|darbā]]. Piemēram, daudzi no [[Olbaltumvielas|proteīniem]] veidoti molekulārie motori izmanto [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]] hidrolīzes rezultātā atbrīvoto [[Gibsa brīvā enerģija|brīvo enerģiju]], lai veiktu darbu.<ref>Bustamante C, Chemla YR, Forde NR, Izhaky D (2004). "Mechanical processes in biochemistry". Annu. Rev. Biochem. '''73''': 705–48. doi:10.1146/annurev.biochem.72.121801.161542. <nowiki>PMID 15189157</nowiki>.</ref>

sentences:
{| class="toccolours" border="1" cellpadding="4" style="float: right; margin: 0 0 1em 1em; width: 20em; border-collapse: collapse; font-size: 95%; clear: right;"
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|{{{konflikts}}}
|-
|colspan="2" style="font-size: 90%; text-align: center;"|
{{{paraksts}}}
|-
| colspan="2" |'''Sākums''': {{{sāklaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Vieta''': {{{vieta}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Puses
|-
|width="50%" valign="top"| {{{puse1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{puse2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Līderi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{karavad1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{karavad2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Zaudējumi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{zaud1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{zaud2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Galvenās sadursmes
|-
| colspan="2" |{{{kaujas}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Beigas
|-
| colspan="2" |'''Beigas''': {{{beiglaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Līgums''': {{{līgums}}}
|-
| colspan="2" |'''Iznākums''': {{{iznāk}}}
|}<noinclude>

{{Konflikta infokaste
|konflikts =
|attēls =
|paraksts =
|sāklaiks =
|vieta =
|puse1 =
|puse2 =
|karavad1 =
|karavad2 =
|zaud1 =
|zaud2 =
|kaujas =
|beiglaiks =
|līgums =
|iznāk =
}}

[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Bibliotēkas| ]]
[[Kategorija:Kultūra pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators =
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Karalienes Mērijas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =22
|poz_x          =94
|poz_y           =47
}}
'''Karalienes Mērijas krasts''' ({{val|en|Queen Mary Coast}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Mosona jūra|Mosona]] un [[Deivisa jūra]]s krastiem. Stiepjas no [[Horderna rags|Horderna raga]] austrumos (66°15′S 100°31′E) līdz [[Filhnera rags|Filhnera ragam]] rietumos (66°27′S 91°54′E). Kopējais piekrastes garums ap 360 km. Austrumos robežojas ar [[Noksa krasts|Noksa krastu]], rietumos — ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II krastu]]. Krasta lielāko daļu aizņem [[Šekltona šelfa ledājs]], rietumos — [[Fara līcis]]. Krasta tuvumā atrodas vairākas salas, lielākās no kurām ir [[Drigalska sala]] Deivisa jūrā un [[Masona sala]] šelfa ledāja vidienē. Krastā uz šelfa ledāju un jūru noplūst vairāki glečeri, lielākais no kuriem ir [[Denmena glečers]]. Glečera ledum noplūstot jūrā, 160 km no piekrastes periodiski veidojas [[Pobedas ledus sala]]. Krasta rietumos kopš 1956. gada funkcionē [[Krievija|krievu]] vissezonas [[polārstacija]] [[Mirnija (polārstacija)|Mirnija]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences:
ar pārējām astoņām [[Saules sistēma|planētām]] ir attēlota tālumā, kur [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] — Saules sistēmas astotās un tālākās planētas — orbīta ir iezīmēta nelielā [[elipse|elipsē]])]]
'''Devītā planēta''' ({{val|en|Planet Nine}}) jeb netiešā veidā dēvēta arī par "'''Planētu X'''" ir hipotētiska [[gāzu planēta|milzu]] [[planēta]], kuras [[orbīta]]i no teorētiskā viedokļa būtu jāatrodas [[Saules sistēma]]s ārējā daļā aiz [[Koipera josla]]s, kur tās radītā [[gravitācija]]s spēka ietekme izskaidrotu neparasto orbītu konfigurāciju, kas līdz šim ir novērota vairāku [[Transneptūna objekti|Transneptūna objektu]] gadījumos.<ref name="namingnasa">{{Tīmekļa atsauce|url=https://solarsystem.nasa.gov/planets/hypothetical-planet-x/in-depth/|title=Hypothetical Planet X|work=solarsystem.nasa.gov.|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|accessdate=13 July 2019}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/arzemes/zinatnieki-iespejams-atklajusi-devito-planetu-saules-sistema.d?id=46970737|title=Zinātnieki, iespējams, atklājuši devīto planētu Saules sistēmā|publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]]|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="New Yorker">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newyorker.com/tech/elements/discovering-planet-nine|title=Discovering Planet Nine|work=newyorker.com|publisher=The New Yorker|first=Alan|last=Burdick|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="washingtonpost">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/01/20/new-evidence-suggests-a-ninth-planet-lurking-at-the-edge-of-the-solar-system/|title=New evidence suggests a ninth planet lurking at the edge of the solar system|work=washingtonpost.com|publisher=The Washington Post|first=Joel|last=Achenbach|first2=Rachel|last2=Feltman|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Baltās ķiveres
 | oriģinālnos = ''The White Helmets''
 |      attēls = The White Helmets film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Orlando von Ainsīdels]]
 |  producents = [[Džoanna Natasegara]]
 |   scenārijs = Kristofs Deaks
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2016|9|16}}
 |      ilgums = 40 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = angļu, arābu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Baltās ķiveres"''' ({{val|en|The White Helmets}}) ir Lielbritānijas [[dokumentālā filma|dokumentālā]] [[īsfilma]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hollywoodreporter.com/news/aleppo-documentary-white-helmets-tells-story-syrian-civil-defense-957091|title=Aleppo Documentary Filmmakers: "We Worry About the People We Spent Time With"|accessdate=24 January 2017|date=16 December 2016|work=[[The Hollywood Reporter]]|first=Mia|last=Galuppo}}</ref> Filma seko Sīrijas Civilās aizsardzības brīvprātīgo glābšanas dienesta darbinieku jeb tā saukto "balto ķiveru" ikdienas darbībām. Filmas režisors ir [[Orlando von Ainsīdels]], bet producente — [[Džoanna Natasegara]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/4481259/netflix-trailer-the-white-helmets/|title=Exclusive: Watch the Trailer for 'The White Helmets'|first=Andrew|last=Katz|work=[[Time]]|date=7 September 2016|accessdate=24 January 2017}}</ref>

sentences: '''Izdzīvošana''' ir spēja ekstemālās situācijās palikt [[dzīvība|dzīvam]]. Par izdzīvošanu cīnās ikviens [[organisms]] - gan [[cilvēks|cilvēki]], gan [[dzīvnieki]], gan [[augi]]. Ikvienam no viņiem ir izdzīvošanas tieksme. [[Evolūcija]] pastāv tikai tamdēļ, ka vājākie [[īpatnis|īpatņi]] nespēj izdzīvot, savukārt spēcīgākie izdzīvo un nākamajām [[paaudze|paaudzēm]] nodot tālāk tieši savus [[gēns|gēnus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Macrolepiota-excoriata-IMG_4537.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Macrolepiota
| ģints_lv =Dižsardzenes
| suga =M. excoriata
| suga_lv =Sēnalainā dižsardzene
| binomial = Macrolepiota excoriata
| kategorijas =nē
}}
'''Sēnalainā dižsardzene''', agrāk '''sēnalainā saulsardzene''' (''Macrolepiota excoriata'') ir Latvijā bieža [[atmateņu dzimta]]s [[dižsardzeņu ģints]] [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]]. Sugai ārpus Latvijas zināmas vairākas varietātes, kurām zvīņas var būt augšup saceltas vai pieguļošas ar paceltām maliņām, virsma balta vai viegli brūngana.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sprādziena trauma
| synonyms        =
| image           = MurrahBuildingInjuriesbyFloorOCB.jpg
| caption         = Alfreda P. Mūrra federālā ēkā atrodošo ievainoto/bojāgājušo sadalījums pa stāviem 1995. gada aprīlī [[Oklahomasitija|Oklahomsitijas]] bombardēšanā
| pronounce       =
| field           = [[Neatliekamā medicīna]], [[traumu ķirurģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Klements VII
| vārds_orģ           = ''Clement VII''
| attēls              = Clement VII. Sebastiano del Piombo. c.1531..jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1523|11|19|N}}
| term_beigas         = {{dat|1534|9|25|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1478|5|26}}
| dzim_vieta          = [[Florence]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1534|9|25|1478|5|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| apglabāts           =
| tautība             = [[itāļi|itālis]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Klements VII''' ({{val|la|Clemens VII}}; dzimis ''Giulio di Giuliano de' Medici'' {{dat|1478|5|26}}, miris {{dat|1534|9|25}}) no {{dat|1523|11|19|Ģ|bez}} līdz savai nāvei {{dat|1534|9|25||bez}} bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas pāvests]]. Viņš bija ietekmīgās [[Florence]]s [[Mediči]] dzimtas pārstāvis, [[Džuliano Mediči]] ārlaulības dēls. Viņa tēva brālis bija Florences Republikas valdnieks [[Lorenco de' Mediči]], bet brālēns [[Leons X]] arī bija pāvests.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mēness piramīda
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Piramide_de_la_Luna_072006.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Mēness piramīda
| map            =
| map_type       = Meksika#Vidusamerika#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
| latd  = 19.6996 | latNS  = N
| longd = 98.844 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Meksika|Mehiko (štats)}}
| region         = [[Vidusamerika]]
| type           =
| part_of        =
| length         = 130 m
| width          = 150 m
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         = 42 m
| builder        =
| material       =
| built          = ap 100./200. gadu
| abandoned      =
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1880. gada
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Teotivakanas pirmsspāņu pilsēta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/414 414]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{MEX}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 250 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Regresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] samazinās, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Regressive Webster] {{angliski}} (3): decreasing in rate as the base increases (a regressive tax)</ref><ref>[http://dictionary.reference.com/browse/regressive Dictionary.com] {{angliski}} (3). (of tax) decreasing proportionately with an increase in the tax base.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-376673.html Britannica Concise Encyclopedia] {{angliski}} Tax levied at a rate that decreases as its base increases.</ref> Vārds "regresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme regresē jeb samazinās no augstākas uz zemāku, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] pārsniedz [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļa likmi]]. Regresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāds nodoklis pārnes nodokļu slogu uz iedzīvotājiem ar mazāko maksātspēju. Regresīvajam nodoklim pretējais ir [[progresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme pieaug, palielinoties vērtībai, kas apliekama ar nodokli.

sentences: {{citas nozīmes|laika ass daļu|Nākotne (nozīmju atdalīšana)|Nākotne}}

sentences: '''Ierobežojumi''' nodrošina biznesa prasību un datu integritātes īstenošanu datubāzē. Ir vairāku veidu ierobežojumi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Boļeslavs Beruts
| vārds_orģ           =Bolesław Bierut
| attēls              =PL Bolesław Bierut (1892-1956).jpg
| amats               =[[Polijas prezidenti|PASP ģenerālsekretārs]] (no 1948. gada)
| term_sākums         ={{Dat|1944|12|31|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1952|03|12|N}}
| priekštecis         =[[Ignācijs Moscickis]]
| pēctecis            =[[Edvards Ohabs]]
| premjers            =
| dzim_dati           ={{Dat|1892|04|18|N}}
| dzim_vieta          =[[Ļubļina]], [[Kongresa Polija]],  [[Krievijas impērija]]<br />(tagad {{POL}})
| mir_dati            ={{Dat|1956|03|12|N}}
| mir_vieta           =[[Maskava]], {{USSR}}
| tautība             =[[Poļi|polis]]
| partija             =[[Polijas Komunistiskā partija]], [[Polijas Strādnieku partija]], [[Polijas Apvienotā Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =burtlicis
| alma_mater          =
| reliģija            =[[ateisms|ateists]]
| paraksts            = Signature of Bolesław Bierut (1948-07-12).jpg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Evita''' ir spāņu/ebreju izcelsmes sieviešu [[personvārds]], kas atvasināts no vārda [[Eva]], šī vārda pamazināmā forma. Latvijā pirmoreiz reģistrēts [[Ventspils|Ventspilī]] 1924. gadā.<ref>{{LPVV|123}}</ref> Vārda dienu Latvijā svin 12. septembrī. 2013. gadā Latvijā reģistrētas 3700 personas ar vienīgo vārdu Evita.<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/personvardu-datu-baze/?id=137&query=evita PMLP Personvārda apraksts]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
ilustrācijā]]
'''Lielais darbs''' ({{val|la|Magnum opus}}) [[alķīmija|alķīmijā]] ir apzīmējums [[filozofu akmens]] iegūšanai no pirmmatērijas (''prima materia''). Tā sauca arī [[apziņa]]s skaidrības sasniegšanu, kā arī [[gars|gara]] un [[matērija]]s saplūšanu. Lielais darbs sastāvēja no dažādām operācijām ([[kristalizācija]]s, [[ietvaicēšana]]s, [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanas]] u.c.), un alķīmiķuprāt ietvēra četrus posmus, kas nosaukti pēc komponentu krāsu izmaiņām — "melnais" (''nigredo''), "baltais" (''albedo''), "dzeltenais" (''citrinitas'') un "sarkanais" (''rubedo'') posms.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Volts Disnejs
|     vārds_orig = ''Walt Disney''
|         attēls = Walt Disney Snow white 1937 trailer screenshot (13).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Volts Disnejs 1937. gadā
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|         m_gads = 1966
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Bērbanka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[kinoproducents]], [[scenārists]], [[aktieris]], [[animators]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 1920–1966
|        dzimums =
|         vecāki = Eliass Disnejs<br />Flora Kola Disneja
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Walt Disney 1942 signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gt
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               =
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Universidad del Valle de Guatemala''
|sponsors              = ''Universidad del Valle de Guatemala''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gvatemala|Gvatemalu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Gvatemalā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.gt/politicas.html Noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.gt/ www.gt]
}}

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences:
]]
'''Sarunbots''', '''čatbots''' jeb '''tērzēšanas bots''' ({{val|en|chatbot}} vai ''chatterbot'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - sarunbots|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-02-22|language=lv}}</ref> ir [[lietojumprogrammatūra]], kas izmanto [[Mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] algoritmus, lai viegli saprotamā valodā sazinātos ar cilvēkiem, atbildētu uz viņu jautājumiem un sniegtu nepieciešamu informāciju, piemēram, [[tērzētava]]s formātā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.techtarget.com/searchcustomerexperience/definition/chatbot|title=What is a Chatbot and Why is it Important?|website=Customer Experience|access-date=2023-02-22|language=en}}</ref> Tas ir [[robotprogrammatūra]]s paveids.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ionos.co.uk/digitalguide/online-marketing/online-sales/what-is-a-bot/|title=What is a bot: types and functions|website=IONOS Digital Guide|access-date=2023-02-22|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|arheologu|Gerkāns|Gerkāns}}
'''Armīns fon Gerkāns''' (dzimis {{dat|1884|11|30}}, miris {{dat|1969|12|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes arheologs, kas pētījis Senās Romas celtnes [[Itālija|Itālijā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Irāka|Irākā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] un [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: Šajā lapā ir [[filozofija|filozofu]] uzskaitījums hronoloģiskā secībā.

sentences: '''30. maijs''' ir gada 150. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (151. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 215 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hagātņa
 | official_name            = ''Hagåtña''<br />''Agaña''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Hagatna from Fort Santa Agueda.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Hagåtña, Guam.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Guama
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Atkarīgā teritorija
 | subdivision_name1        = {{GUM}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džons Kruzs
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[ChST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 144 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''[[Pārdzesēts lietus]]''' ir šķidri [[nokrišņi]] ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0 °C (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C), galvenokārt tas ir [[lietus]], kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences: {{Commonscat|Books from Azerbaijan|Azerbaidžānas grāmatas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists 2
| attēls                   = Beverly Hills Cop II.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop II''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Tonijs Skots]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Lerijs Fērgusons]]
* [[Vorens Skārens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Ronijs Kokss]]
* [[Brigita Nīlsena]]
| mūzika                   = [[Harolds Faltermeijers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|5|19|Losandželosas pirmizrāde|1987|5|20|ASV|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-ii-1987|title=Beverly Hills Cop II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518091326/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-ii-1987}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|300 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop2.htm|title=Beverly Hills Cop II|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Beverlihilsas policists]]
| nākamā                   = [[Beverlihilsas policists 3]]
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists 2''' ({{val|en|Beverly Hills Cop II}}) ir 1987. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Džons Eštons]], [[Ronijs Kokss]] un [[Brigita Nīlsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|5|19||bez}} Losandželosā. Filma ir turpinājum 1984. gada filmai "[[Beverlihilsas policists]]", savukārt 1994. gadā abām filmām iznāca vēl viens turpinājums "[[Beverlihilsas policists 3]]".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Volters Tjūksberijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Walter Tewksbury''
 |              attēls = Walter Tewksbury.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Volters Bīrdslijs Tjūksberijs
 |              dz_dat = {{dat|1876|3|21}}
 |             dz_viet = [[Ešlija]], [[Pensilvānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1968|4|24}}
 |            mir_viet = [[Tankannoka]], [[Pensilvānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 5 (2 zelta, 2 sudraba un 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešiem|200 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens vīriešiem|400 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Cita nozīme|vienu no ražošanas faktoriem|[[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] grāmatu sēriju|Kapitāls (grāmata)}}
'''Kapitāls''' [[ekonomika]]s teorijā ir viens no trim galvenajiem [[ražošanas faktori]]em. Pārējie divi ir [[zeme]] (plašā nozīmē ar to saprot arī [[izrakteņi|dabīgos izrakteņus]] un citus dabas resursus) un [[strādāšana|darbs]] ([[darbaspēks]]).<ref>Paul A. Samuelson and William D. Nordhaus (2004) Economics, 18th ed.,{{ISBN|978-0-07-287205-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Ekonomiskajā praksē ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]]) ar kapitālu (fizisko kapitālu) saprot [[ražošana]]i vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanai nepieciešamos [[resurss|resursus]] (fiksētais kapitāls) un [[grāmatvedība|apgrozāmo līdzekļu]] (apgrozāmais kapitāls) kopumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es mīlu Hakabijus
 | oriģinālnos = ''I Heart Huckabees''
 |      attēls = I Heart Huckabees poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Deivids Rasels]]
 |  producents =
* [[Skots Radins]]
* [[Gregorijs Gudmens]]
* Deivids Rasels
 |   scenārijs =
* [[Džefs Baena]]
* Deivids Rasels
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Izabella Huperta]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Lilija Tomlina]]
* [[Naomi Votsa]]
 |      mūzika = [[Džons Brions]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2004|9|10|Toronto kinofestivāls|2004|10|1|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 106 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ihearthuckabees.htm|title=I Heart Huckabees (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 1, 2018}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM" />
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es mīlu Hakabijus"''' ({{val|en|I Heart Huckabees}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Deivids Rasels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Dastins Hofmans]], [[Izabella Huperta]], [[Džūds Lo]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Lilija Tomlina]] un [[Naomi Votsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|10||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''9. jūnijs''' ir gada 160. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (161. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 205 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Žurku skrējiens
| attēls                   = Rat Race poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rat Race''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džerijs Cakers]]
| producents               =
* [[Dženeta Cakere]]
* [[Šons Daniels]]
* Džerijs Cakers
| scenārija autors         = [[Endijs Brekmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Džons Klīss]]
* [[Vūpija Goldberga]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Sets Grīns]]
* [[Džons Lovics]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Keitija Nadžimi]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fireworks Pictures]]''
* ''[[Alphaville Films]]''
* ''[[Zucker Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|8|17}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rat-race-2001|title=Rat Race|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 13, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|85,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ratrace.htm|title=Rat Race (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Žurku skrējiens"''' ({{val|en|Rat Race}}) ir 2001. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džerijs Cakers]]. Galvenās lomas atveido [[Rovans Atkinsons]], [[Džons Klīss]], [[Vūpija Goldberga]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Sets Grīns]], [[Džons Lovics]], [[Brekins Meijers]], [[Eimija Smārta]] un [[Keitija Nadžimi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|8|17||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Atvadas
| operators =
| attēls = Last Looks.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Tims Kērkbijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlijs Hanems]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Morēna Bakarina]]
* [[Lūsija Fraja]]
* [[Rūperts Frends]]
* [[Dominiks Monagans]]
* [[Džeisons Skipio]]
* [[Klensijs Brauns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Last Looks''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|2|4}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Atvadas"''' ({{Val|en|Last Looks}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Tims Kērkbijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlijs Hanems]], [[Mels Gibsons]], [[Morēna Bakarina]], [[Lūsija Fraja]], [[Rūperts Frends]], [[Dominiks Monagans]], [[Džeisons Skipio]] un [[Klensijs Brauns]]. Filma balstīta uz [[Hauards Maikls Gūlds|Hauarda Maikla Gūlda]] tāda paša nosaukuma 2018. gada romānu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bretons''' var būt:

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences: '''Īkšķis''' ({{val-la|pollex}}, ''digitus primus'') ir pirmais no [[rokas pirksti]]em. Atšķirībā no citiem pirkstiem, kurus veido trīs [[falanga (anatomija)|falangas]], īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Īkšķis ļauj satvert dažādus [[priekšmetus]], jo to var nostatīt pretim pārējiem pirkstiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Acalyptratae''
| attēls =Marsh_fly01.jpg
| att_nosaukums =[[Gliemežmušu dzimta|Gliemežmuša]] (''Sciomyzidae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Maquart]], 1835)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Sciomyzoidea|Gliemežmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Nerioidea|Kaktusmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Diopsoidea|Kātiņacu mušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Ephydroidea|Krastmalmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Conopoidea|Lielgalvmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Lauxanioidea|Mežumušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Carnoidea|Putnumušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Tephritoidea|Raibspārnmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Opomyzoidea|Slaidmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Sphaeroceroidea|Trūdmušu virsdzimta}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sylvilagus_audubonii_showing_tail.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = [[Tuksnešu trusis]] (''Sylvilagus audubonii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Sylvilagus
|      ģints_lv =Baltastes truši
|      binomial = Sylvilagus <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1867)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Hydrolagus''<ref name=mam/>
*''Limnolagus''
*''Paludilagus''
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Mazmeldri|autors=|binomial=Trichophorum|att_nosaukums=[[Alpu mazmeldrs]] (<i>Trichophorum alpinum</i>)|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Trichophorum alpinum Kiiminki, Finland 16.06.2013.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Trichophorum|sinonīmi=}}'''Mazmeldri''' ({{val-la|Trichophorum}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Eirāzija|Eirāzijas]] cirkumboreālajos apgabalos, tostarp [[Latvija|Latvijā]], kā arī [[Andi|Andu]] un tropiskajos [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijas]] kalnos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=133521|title=Trichophorum in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-04}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Patriks Pīrss
| vārds_orģ = ''Pádraig Piarais''
| attēls = Patrick_Pearse_cph.3b15294.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats =
| term_sākums =
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dat|1879|11|10}}
| dzim_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1916|5|3|1879|11|10}}
| mir_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| apglabāts =
| tautība = [[īri|īrs]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = Īrijas Karaliskā universitāte
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Patriks Pīrss''' ({{val|ga|Pádraig Anraí Mac Piarais}}) bija [[Īri|īru]] dzejnieks, rakstnieks, skolotājs, jurists, [[Revolūcija|revolucionārs]] un politiķis. Viens no 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] līderiem.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=Vikipēdija urdu valodā
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|lozungs=
|veids=[[Interneta enciklopēdija]]
|valsts=
|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]
|izveidotāji=
|darbību_uzsāka={{dat|2004|1|27||bez}}
|valodas=[[urdu valoda|urdu]]
|komerciāla=Nē
|reģistrācija=Iespējama
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences:
{{Automobiļu paaudzes infokaste
| image          =
| name           = VAZ-2121
| manufacturer   = VAZ
| parent_company =
| aka            =
| production     = 1977—pašlaik
| assembly       = Volgas autorūpnīca
| predecessor    =
| successor      =
| class          = Apvidus
| body_style     = Hečbeks
| layout         = Pilnpiedziņa
| platform       =
| engine         = Benzīns: 1.6 litri, Dīzelis: 1.7 litri.
| transmission   = [[Manuālā transmisija]]
| wheelbase      =
| length         =
| width          =
| height         =
| weight         =
| fuel_capacity  =
| electric_range =
| related        =
| designer       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumsas robeža
| operators =
| attēls = Edge of Darkness the Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Mārtins Kempbels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Bojana Novakoviča]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''Edge of Darkness''
| studija = * ''GK Films''
* ''BBC Films''
* ''Icon Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* ''Icon Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|1|29}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl173114881/|title=Edge of Darkness |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumsas robeža"''' ({{Val|en|Edge of Darkness}}) ir 2010. gada spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Mārtins Kempbels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Rejs Vinstons]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Bojana Novakoviča]]. Filma ir balstīta uz 1985. gada ''[[BBC]]'' seriālu ar tādu pašu nosaukumu, kura režisors arī bija Kempbels.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=114|ipa=109|unicode=U+006D|ipa-image=Xsampa-m.png|xsampa=m|kirshenbaum=m|sound=bilabial nasal.ogg}}
Balsīgs '''bilabiāls nazāls līdzskanis''' tiek lietots lielākajā daļā pasaules valodu. Zināmas tikai dažas valodas (piem. [[mohauku valoda]]), kurās šī patskaņa nav.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Apači
| skaits    = aptuveni 56 tūkstoši
| vieta     = [[Arizona|Arizonā]], [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]], [[Oklahoma|Oklahomā]] (visi ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] štati)
| valoda    = atšķirīgas ciltis runā dažādās dienvidu [[atapasku valodas|atapasku valodās]], runā arī [[angļu valoda|angļu valodā]]
| reliģija  =
| grupas    =
| radi      = [[navahi]]
}}

sentences:
, Talsu novada aizvēsture, 1935).]]
'''"Velna laivas"''' jeb '''laivveida akmens krāvuma senkapi''' ir ļoti senas [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] (ap 950—750. gads p.m.ē.) apbedījumu vietas [[Kurzeme]]s ziemeļu daļā. Šādas apbedīšanas tradīcijas bronzas laikmetā un līdz pat [[vikingu laiki]]em bija izplatītas arī citās [[Baltijas jūra]]s reģiona zemēs, galvenokārt [[Gotlande]]s salā, kā arī [[Igaunija]]s un [[Somija]]s rietumu daļā, [[Zviedrija]]s dienvidu daļā, [[Vācija]]s ziemeļu daļā un [[Dānija|Dānijā]].

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{cita nozīme|Ventas pieteku|Straumēnu grāvja pieteku|Pastaru grāvis}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Alekšupīte
  | attēls            = Alekšupīte Kuldīgā.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Alekšupīte Kuldīgā
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = [[Kurmāles pagasts]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Venta]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 8
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 30
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 30,2
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Kurmāles upīte]], [[Taurkalna upīte]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=56 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=31 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=58 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=35 | iet_gar_EW=E
}}
'''Alekšupīte''', augštecē saukta arī '''Čūtene''', '''Dzirnavupīte''', '''Pelčupīte''', vidustecē '''Sūre''', '''Sūrupīte''', lejtecē arī '''Alekša upīte''', ir [[Venta]]s kreisā pieteka [[Kuldīga]]s pilsētas teritorijā. Upes izteka [[Kurmāles pagasts|Pelču pagastā]] [[Kurmāles pauguraine|Kurmāles paugurainē]] netālu no [[Upenieku dīķi]]em augšpus Sūrniekiem. Ietek Ventā {{nobr|70 m}} lejpus vecā tilta. Pirms ietekas Ventā izveidots dzirnavu dīķis, lejpus kura atrodas dabīgs 4,15 m augsts un 8 m plats [[ūdenskritums]], kas ir augstākais ūdenskritums Latvijā. 17. gadsimtā tas ticis apbūvēts un  nostiprināts, lai to varētu izmantot dzirnavu darbināšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vietas.lv/objekts/aleksupites_udenskritums/|title=Alekšupītes ūdenskritums|access-date={{dat|2016|08|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160827042728/http://www.vietas.lv/objekts/aleksupites_udenskritums|archivedate={{dat|2016|08|27||bez}}}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex scandinavica|suga_lv=Skandināvijas grīslis|autors=E.W.Davies|binomial=Carex scandinavica|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex oederi subsp. oederi inflorescens (1).jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Carex pulchella <i>(Loennr.) Lindm.</i>;

sentences:
13. gadsimta kaujas ar zemgaļu piedalīšanos:
[[Kategorija:13. gadsimts]]
[[Kategorija:Kaujas]]
[[Kategorija:Zemgale]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Jackal Cape cross 2009.JPG
| att_nosaukums =[[Melnmuguras šakālis]] (''Canis mesomelas'')
| attēls2=Side-striped Jackal.jpg
| att2_nosaukums =[[Svītrainais šakālis]] (''Canis adustus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| izplatība =

Zeltainais šakālis - ''Canis aureus''
Svītrainais šakālis - ''Canis adustus''
Melnmuguras šakālis - ''Canis mesomelas''
}}
Par '''šakāļiem''' tiek sauktas trīs [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') sugas. Tās visas mājo [[Āfrika|Āfrikā]], bet [[zeltainais šakālis]] (''Canis aureus'') sastopams arī [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa]]s dienvidaustrumos.<ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/information/Canis_aureus.html Canis aureus]</ref> Šakālis ieņem tādu pašu [[Ekoloģiskā niša|ekoloģisko nišu]] kā [[koijots]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Koijotu reizēm sauc par Amerikas šakāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.canids.org/species/coyote.pdf |title=Coyote |access-date={{dat|2011|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110104151039/http://www.canids.org/species/Coyote.pdf |archivedate={{dat|2011|01|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mella
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Möll
| attēls            = Rafting_Moell.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mella pie Raplahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Pasterce]]s ledājs
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=39 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=38 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 84,2
| iztekas_augstums  = 2500
| ietekas_augstums  = 549
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1100,8
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Naftalīna struktūrformula

 Naftalīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H8
|molmasa=128,17052
|blīvums=1140
|kušanas temperatūra=80,2 °C
|viršanas temperatūra=218 °C
}}
'''Naftalīns''' (C10H8) ir balta kristāliska viela ar raksturīgu [[smarža|smaržu]]. Tas ir vienkāršākais [[arēni|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar kondensētiem cikliem. Naftalīna molekulas sastāv no diviem kondensētiem benzola cikliem. Plaši pazīstams ir naftalīna kā [[kode|kožu]] atbaidīšanas līdzekļa pielietojums saimniecībā. Naftalīns viegli [[sublimācija (fizikā)|sublimējas]].

sentences: '''Nostrifikācija''' ({{val|en|nostrification}} — 'pielīdzināšana') ir ārzemju vai citas sistēmas izglītības dokumenta, zinātniskās pakāpes pielīdzināšana attiecīgam savas valsts vai citas sistēmas dokumentam, pakāpei.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=cits&id=2060993&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. nostrifikācija|website=www.letonika.lv|access-date=2019-02-27}}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Sibujanas jūra
|attēls=[[Sibujana]]s sala Sibujanas jūrā
| vietaskarte  = Filipīnas
| alt_karte = Philippines relief location map.jpg
| label = ''Sibujanas
jūra''
| mark = noimage.png
| label_size = 105
| paraksta_izvietojums = top
|latd=12 |latm=30 |lats=0 |latNS=N |longd=122|longm=30 |longs=0 |longEW=E
|platība     = 8127<ref>[http://www.bfar.da.gov.ph/images/pdf/CNFIDP.pdf Comprehensive National Fisheries Industry Development Plan]</ref>
|garums      = 270
|platums     = 210
|Vid_dziļums =
|Max_dziļums = 1700<ref>[http://slovari.yandex.ru/%D0%A1%D0%B8%D0%B1%D1%83%D1%8F%D0%BD/%D0%91%D0%A1%D0%AD/%D0%A1%D0%B8%D0%B1%D1%83%D1%8F%D0%BD/ Сибуян в БСЭ]{{Novecojusi saite}}</ref>
|valstis     = {{PHL}}
|pilsētas    = [[Lusena]], [[Rohasa]]
}}
'''Sibujanas jūra''' ({{val|en|Sibuyan Sea}}, {{val|tl|Dagat Sibuyan}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. To norobežo [[Lusona]]s sala ziemeļos un ziemeļaustrumos, [[Masbate]]s sala austrumos, [[Panaja]]s sala dienvidos un [[Mindoro]] sala rietumos. [[Verdes salas šaurums]] ziemeļrietumos to savieno ar [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūru]], [[Tablasas šaurums]] dienvidrietumos — ar [[Sulu jūra|Sulu jūru]], [[Hintololo šaurums]] dienvidaustrumos — ar [[Visaju jūra|Visaju jūru]] un [[Tikao šaurums|Tikao]] un [[masbates šaurums|Masbates]] šaurumi austrumos — ar [[Samaras jūra|Samaras jūru]]. Jūrā daudz salu, lielākās no kurām ir [[Marinduke]], [[Tablasa]] un [[Sibujana]].

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = pilsētas
| Article = [[Rēzekne]]s
| Type =
| Image =Flag of Rēzekne.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:1:2
| Adoption =
| Design = Taisnstūra forma, tā audekls sadalīts trīs horizontālās vienāda platuma joslās: augšējā un apakšējā daļa - gaiši zilā, vidējā daļa - baltā krāsā. Karoga vidū attēlots Rēzeknes pilsētas ģerbonis
| Designer =
}}
'''Rēzeknes karogs''' ir viens no [[Rēzekne|Rēzeknes]] oficiālajiem simboliem kopā ar [[Rēzeknes ģerbonis|Rēzeknes pilsētas ģerboni]].
, Atbrīvošanas alejas laternas.]] Karogam ir 2 krāsas - zila un balta. Tas sadalīts trīs daļās, proporcionāli 2:1:2, gar malām ir zila krāsa, bet pa vidu balta. Karoga vidū ir novietots [[Rēzeknes ģerbonis]].<ref>http://www.likumi.lv/doc.php?id=246715</ref> Bieži karogs tiek izkārts vertikāli, piemēram, pie apgaismes stabiem, ēku sienām un citos gadījumos. Zilā krāsa tajā, iespējams, norāda uz pilsētas piederību Latgalei un Rēzeknes kā "Latgales sirds" simbolismu.
Karoga krāsas ir noteiktas Rēzeknes domes saistošajos noteikumos Nr.10 un ir šādas:
{{Rēzeknes karoga krāsas}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Koura
| citvalsts         = Krievija
| citnosaukums      = Kira
| citvaloda         = ru
| citvaloriģin      = Кира
| attēls            = Kira pie Viļakas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Koura pie [[Viļaka]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Slūtukolns|Slūtukolna]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vāda]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=06 | sāk_plat_s=19 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=21 | iet_plat_s=07 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}<br />{{RUS}}
| garums            = 59
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 58
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 295,4
| baseins_latvijā   = 276,8
| pietekas          = [[Nidrupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Diskorboideja ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|         binomial = Discorboidea <small>Ehrenberg, 1838</small>
|         sinonīmi = ''Discorbacea''
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Bagginidae}}
* {{TaksoSaite|Bronnimanniidae}}
* {{TaksoSaite|Bueningiidae}}
* {{TaksoSaite|Cancrisidae}}
* {{TaksoSaite|Conorbinidae}} †
* {{TaksoSaite|Discorbidae}}
* {{TaksoSaite|Eponididae}}
* {{TaksoSaite|Mississippinidae}}
* {{TaksoSaite|Pannellainidae}}
* {{TaksoSaite|Pegidiidae}}
* {{TaksoSaite|Placentulinidae}}
* {{TaksoSaite|Rosalinidae}}
* {{TaksoSaite|Ungulatellidae}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Bumbvedēji]]
[[Kategorija:Vācijas Otrā pasaules kara ieroči]]

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Armēņu genocīds
| attēls            = Armenian Genocide Map-en.svg|thumb|500px|Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| attēla_apraksts   = Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| vieta             = {{vieta|Osmaņu impērija}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1915]]. gads—[[1917]]. gads
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]], [[piespiedu islamizācija]]
| bojā_gājušie      = 600 000-1,5 miljoni<ref>Morris, Benny; Ze'evi, Dror (2019). The Thirty-Year Genocide: Turkey's Destruction of Its Christian Minorities, 1894–1924. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-91645-6.</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Savienības un progresa partija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 77
 | lv  = Septiņdesmit septiņi
}}

sentences:
'''Vadībzinība''', '''pārvaldība''', '''vadība''' jeb '''menedžments''' ({{val-en|management}}) ir viena no [[uzņēmējdarbība]]s jomām, kurā apskata [[uzņēmums|uzņēmuma]] vai [[organizācija]]s vadīšanas spēju un iespējas, kas ietver [[plānošana|plānošanu]], [[organizēšana|organizēšanu]], [[koordinēšana|koordinēšanu]], personāla veidošanu, motivēšanu un kontroli. Par mūsdienu vadībzinības pamatlicēju uzskata amerikāņu inženieri [[Frederiks Teilors|Frederiku Teiloru]].<ref>* {{Citation |last = Aitken |first = Hugh G.J. |year = 1985 |origyear = 1960 |title = Scientific Management in Action: Taylorism at Watertown Arsenal, 1908-1915 |edition =  |publisher = Princeton University Press |location = Princeton, NJ, USA |url = http://www.worldcat.org/oclc/1468387 | doi =  |isbn = 978-0-691-04241-1 |oclc = 1468387 |ref = harv |postscript =. ''First published in 1960 by Harvard University Press. Republished in 1985 by Princeton University Press, with a new foreword by [[Merritt Roe Smith]].'' |lccn = 84026462}}
 * {{Citation |last = Beissinger |first = Mark R. |year = 1988 |title = Scientific Management, Socialist Discipline, and Soviet Power |publisher = I.B. Tauris & Co Ltd |location = London, UK |url = http://books.google.com/books?id=cHPO_yLx5ToC&lpg=PP1&pg=PP1#v=onepage&q&f=false |doi =  |isbn = 978-1-85043-108-4 |ref = harv |postscript =. }}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zasas pagasts
| karte             = Zasas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Zasa
| platība           = 114,62
| iedzīvotāji       = 993<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 993 / 114.62 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bernhards Gregori
|     vārds_orig = ''Bernhard Gregory''
|         attēls = Bernhard Gregory.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Rēvele|2s=Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{DEU}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cutter's Way''
| operators =
| attēls = CUTTERSW-00AA1-poster hires.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Ivans Pasers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Līza Aikhorna]]
* [[Anna Dasenberija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cutter's Way''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|20}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3998057985/|title=Cutter's Way |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|5|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cutter's Way''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Ivans Pasers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Hērds]], [[Līza Aikhorna]] un [[Anna Dasenberija]]. Filma ir balstīta uz 1976. gada Ņūtona Tornburga romānu ''Cutter and Bone''.

sentences:
''Halogēni ir aktīvi 7. grupas nemetāli. Sīkākus datus par halogēniem var atrast galvenajā rakstā par [[halogēni]]em.''
{{Commonscat|Halogens|Halogēni}}

sentences:
glezna]]
'''Ārsts''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''arste'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''aerste''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 |page=80 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 }}</ref>) ir [[ārstniecības persona]], kas ieguvusi augstāko [[medicīna|medicīnisko]] [[izglītība|izglītību]] un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz [[cilvēks|cilvēku]] un savas profesionālajā darbībā izmeklē [[pacients|pacientus]] fizisku, garīgu vai psihisku [[slimība|slimību]] konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic [[profilakse|profilaktiskos]] pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību [[dzemdības|dzemdībās]]; veic [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]; izdara [[līķis|līķa]] sekcijas.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =林毅夫
| attēls =JustinYifuLin Portrait.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1952
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =15
| dz_vieta =[[Ķīnas Republika|Taivāna]]
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| pilsonība =Ķīna
| tautība =
| darba_vietas = [[Pasaules Banka]]
[[Pekinas Universitāte]]
| alma_mater = Ķīnas Republikas Militārā akadēmija
Nacionālā Čženčži universitāte
[[Pekinas Universitāte]]
[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Līns Ifu''' ({{val|zh|林毅夫}}; dzimis {{dat|1952|10|15}} [[Ķīnas Republika|Taivānā]]) ir [[Ķīna]]s ekonomists. 1979. gadā pārbēdzis no Taivānas uz Ķīnu. Kļuvis par [[Pekinas Universitāte]]s profesoru, dibinājis Ķīnas Ekonomisko pētījumu centru. Bijis [[Pasaules Banka]]s galvenais ekonomists un vecākais viceprezidents (2008—2012). Izstrādājis akadēmisko teoriju, sauktu par Jauno strukturālo ekonomiku.

sentences:
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = Islāma valsts – Horasānas province
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|الدولة الإسلامية – ولاية خراسان}}

| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Islamic_State_–_Khurasan_Province.svg|size=200px|alt=ISIS Horasānas provinces logo}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = ISIS Horasānas provinces logo
| label1         = Izveidota
| data1          = 2015. gada 26. janvārī
| label2         = Līderis
| data2          = Šahabs al Muhadžirs
| label3         = Citi nosaukumi
| data3          = Islāma valsts – Horasānas vilājets, Islāma valsts – Horasāna, ISIS–K, IS–KP, IS-K, Horasānas province, Dāiš–Horasāna, ''Wilayah Khorasan'', ''Khurasan Wilayah''
| label4         = Reliģija
| data4          = [[Sunnītu islāms]]
| label5         = Ideoloģija
| data5          = {{ubl|[[islāmisms]]|[[salafisms]]||[[vahābisms]]|[[panislāmisms]]|}}
| label6         = Darbības veids
| data6          = [[Terorisms]]
[[Partizānu karš]]
| label7         = Galvenā mītne
| data7          = Ačinas apgabals, Nangarhāras province, [[Afganistāna]]
| label8         = Daļa no
| data8          =  [[Islāma valsts]]
| label9         = Darbības reģions
| data9          = Afganistāna, Pakistāna, [[Kašmīra]], Tadžikistāna, Irāna, Krievija
| label10         = Biedru skaits
| data10          = 4 000 – 6 000<ref>[https://www.terrorism-info.org.il/en/spotlight-on-global-jihad-june-15-21-2023/ Spotlight on Global Jihad (June 15–21, 2023)] ''Meir Amit Intelligence and Terrorism Information Centre'' 2023. gada 22. jūnijā</ref><ref>[https://www.currenttime.tv/a/chto-iszvestno-ob-igil-khorasan-i-napadeniu-na-crocus/32874547.html Что известно о группировке "Вилаят Хорасан", которая может быть причастна к нападению на "Крокус", и почему их целью стала Россия] ''Настоящее Время'' 2024. gada 23. martā</ref>
| label11         = Pretinieki
| data11          =  [[Afganistānas Islāma Republika]] (līdz 2021)
 [[Afganistāna|Afganistānas Islāma Emirāts]]
{{karogs|ASV}}
{{karogs|Krievija}}
{{karogs|Ķīna}}
{{karogs|Pakistāna}}
{{karogs|Tadžikistāna}}
{{karogs|Irāna}}
{{karogs|Indija}}
{{karogs|Uzbekistāna}}
| label12         = Kari un terorakti
| data12          = [[Afganistānas pilsoņu karš (2015—2021)]]
Islāma valsts – ''Taliban'' konflikts
[[Terorakts Maskavas apgabalā (2024)]]<ref>[https://www.nytimes.com/2024/03/22/us/politics/isis-k-moscow-attack.html What We Know About ISIS-K, the Group That Has Been Linked to the Moscow Attack] ''The New York Times'' 2024. gada 23. martā</ref>
}}
'''Islāma valsts — Horasānas province'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/27.03.2024-arpolitikas-petnieks-islama-ekstremistiem-bija-iegansts-uzbrukt-krievijai.a548381/|title=Ārpolitikas pētnieks: Islāma ekstrēmistiem bija iegansts uzbrukt Krievijai|website=www.lsm.lv|access-date=2024-03-31|language=lv}}</ref> ({{val|ar|الدولة الإسلامية – ولاية خراسان}}), zināma arī kā '''ISIS–K''', ir [[Džihāds|džihādistu]] grupējuma [[Islāma valsts]] reģionālais atzars, kas darbojas galvenokārt [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Pakistāna|Pakistānā]]. ISIS-K cenšas destabilizēt valstis un gāzt pašreizējās valdības vēsturiskajā [[Horasāna|Horasānas reģionā]] ar mērķi izveidot [[Kalifāts|kalifātu]] visā Dienvidcentrālāzijā, ko pārvaldītu saskaņā ar stingru [[Islāms|islāma]] [[Fundamentālisms|fundamentālistu]] [[Šariats|šariata]] likumu interpretāciju, kuru viņi plāno izplatīt ārpus reģiona.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.csis.org/programs/former-programs/transnational-threats-project-archive/terrorism-backgrounders/islamic|title=Islamic State Khorasan (IS-K) {{!}} Terrorism Backgrounders {{!}} CSIS|website=www.csis.org|access-date=2024-03-31|language=en}}</ref> Grupa tika izveidota 2015. gadā, vervējot [[Puštuni|afgāņus]], pakistāniešus un pārbēdzējus no ''[[Taliban]]'', ''[[Al-Qaida]]'' un "Uzbekistānas Islāma kustības".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Bruno Jirgensons
|     vārds_orig =
|         attēls = Bruno Jirgensons.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Ādažu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Hjūstona]], [[Teksasa]] {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = [[Arnolds Jirgensons]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Bioķīmija]]
|    pasniedzēji = [[Aleksandrs Janeks]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Bruno Jirgensons''' (dzimis {{dat|1904|5|16}}, miris {{dat|1982|10|8}})<ref name="lat">{{LAT e|3|203}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[bioķīmiķis]], starptautiski pazīstams koloīdķīmijas speciālists. [[Latvijas Universitāte]]s un [[Teksasa]]s Universitātes [[Dallasa|Dallasā]] profesors.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žaklīna Pjatigorska
|     vārds_orig = ''Jacqueline Piatigorsky''
|         attēls = Jacqueline Piatigorsky, 1966.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna Pjatigorska 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Losandželosa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FRA}} <br />{{USA}}
|   nodarbošanās = mecenāte, [[šahs|šahiste]], [[tēlniecība|skulptore]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
Writer'' lietojumprogrammatūra]]
'''Lietojumprogrammatūra''' ({{val|en|Application software}}) jeb vienkārši '''lietotne''' ({{val|en|Application}}) ir [[programmatūra]]s apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar [[dators|datora]] palīdzību.

sentences:
{| class="infobox" style="font-size: 88%;"
|-
|+ '''{{{name}}}'''
|-
| colspan="2" align="center" | {{#ifeq:{{{name_latin}}}|Serpens|[[File:Serpens Caput IAU.svg|250px|Serpens Caput]]
[[File:Serpens Cauda IAU.svg|250px|Serpens Cauda]]|[[File:{{{name_latin}}} IAU.svg|250px|{{{name_latin}}}]]}}
Zvaigznāja karte ar tā robežām
|-
| '''Saīsinājums (latīniski):'''
| {{{abbreviation|}}}
|-
| '''Nosaukums (latīniski)'''
| {{{name_latin|}}}
|-
| '''[[Rektascensija]]:'''
| {{{RA|}}} h
|-
| '''[[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]:'''
| {{{dec|}}}°
|-
| '''Zvaigznāja platība:'''
| {{{areatotal|}}} kv. grādi.{{ #if:  {{{arearank|}}}| ([[Zvaigznāju uzskaitījums pēc leņķiskās platības{{!}}{{{arearank}}}]])}}
|-
| '''Galvenās zvaigznes:'''
| {{{numbermainstars|}}}
|-
| '''Zvaigznes ar eksoplanētām:'''
| {{{numberstarsplanets|}}}
|-
| '''{{Piezīme|Spožas zvaigznes:|Redzamais spožums 3 un vairāk}}'''
| {{{numberbrightstars|}}}
|-
| '''{{Piezīme|Tuvās zvaigznes:|Attālums 50 gaismas gadi un mazāk}}'''
| {{{numbernearbystars|}}}
|-
| '''Spožākā zvaigzne:'''
| {{{brighteststarname|}}} ({{{starmagnitude|}}}[[redzamais spožums|m]])
|-
| '''Tuvākā zvaigzne:'''
| {{{neareststarname|}}} ({{{stardistance|}}} [[gaismas gads|ly]])
|-
| '''[[Mesjē katalogs|Mesjē kataloga objekti]]:'''
| {{{numbermessierobjects|}}}
|-
| '''Meteoru plūsmas:'''
| {{{meteorshowers|}}}
|-
| '''Robežzvaigznāji'''
| {{{bordering|}}}
|-
| '''Redzams Latvijā'''
| {{{r_latvija|}}}
|-
| colspan="2" style="text-align: center;" | Redzams platuma grādos no +{{{latmax|}}}° līdz −{{{latmin|}}}°
|}<noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Hetere Lina Maka Donalda
| vārds_orig = ''Heather Lynn MacDonald''
| attēls = Attēls:Heather Mac Donald (cropped).jpg
| att_nosaukums = Maka Donalda 2015. gadā
| dz_gads = 1956
| dz_mēnesis = 11
| dz_vieta = [[Losandželosa]], ASV
| dz_diena = 23
| nodarbošanās = Rakstniece, esejiste, politiskā komentētāja
|dzimums=S
}}

sentences:
ziemeļrietumu provinces]]
'''Irānas Azerbaidžāna''' jeb '''Dienvidazerbaidžāna''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Cənubi Azərbaycan'') ir vēsturiska un ģeogrāfiska teritorija [[Irāna|Irānas]] ziemeļrietumos.

sentences: '''Burts''' ir [[alfabēts|alfabētiskas]] rakstu sistēmas elements. Katrs burts [[rakstu valoda|rakstu valodā]] parasti tiek asociēts ar vienu [[mutvārdu valoda]]s [[fonēma|fonēmu]]. Agrīno rakstību rakstzīmes saucamas par sillabogrammām (apzīmējošas [[zilbe]]s) vai [[Logogramma|logogrammām]] (apzīmējošas [[vārds|vārdus]] vai [[frāze]]s).

sentences: '''Belvijas muiža''' ({{val|fr|Bellevue}} – "daiļais skats")  ir [[baroks|baroka]] stilā celta Rīgas piepilsētas muižiņa [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas ielā 48]], [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnā]]. Muižas ēka parkā pie Bauskas ielas pārvada pāri [[Kārļa Ulmaņa gatve]]i ir saglabājusies līdz mūsdienām, tā ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 8073).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fantastiskā mīlestība un kur to rast
| attēls                   =  This Beautiful Fantastic.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Beautiful Fantastic''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Saimons Abouds]]
| producents               =
* [[Andrea Īrvolino]]
* [[Monika Barsadi]]
* [[Kristīne Aldersone]]
* [[Kami Nahdi]]
* [[Mets Trīdvels]]
* [[Dženifere Levaina]]
* [[Komptons Ross]]
* [[Fils Hants]]
* [[Normans Merijs]]
* [[Iliana Ogilvija Tompsone]]
| scenārija autors         = Saimons Abouds
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Brauna Findlija]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Endrū Skots]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Anna Čanselore]]
* [[Eilīna Deivisa]]
* [[Šeila Henkoka]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Smudge Films]]''
* ''[[Ipso Facto Productions]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|29|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beautiful-fantastic-2016|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fantastiskā mīlestība un kur to rast"''' ({{val|en|This Beautiful Fantastic}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Saimons Abouds]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Brauna Findlija]], [[Toms Vilkinsons]], [[Endrū Skots]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Anna Čanselore]], [[Eilīna Deivisa]] un [[Šeila Henkoka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|29||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Alise Manro
|         vārds_orig = ''Alice Munro''
|             attēls = Alice Munro.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Kanāda|Ontārio|Vingema}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Kanādiete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = [[Īsais stāsts|Īsie stāsti]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = {{plainlist|
* [[Bukera starptautiskā balva]] (2009)
* [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmija]] (2013)
}}
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Alise Ena Manro''' ({{val|en|Alice Ann Munro}}; dzimusi '''Leidlova''' (''Laidlaw'') {{dat|1931|7|10}}) ir kanādiešu [[rakstniece]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Asunsjona
 | native_name              = ''Asunción''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Asuncion Montage.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Asunción.svg
 | image_seal               = Escudo de Asunción (Paraguay).svg
 | pushpin_map              = Paragvaja
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 25 | latm  = 16 | lats  = 55  | latNS  = S
 | longd = 57 | longm = 38 | longs = 36  | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Paragvaja}}
 | subdivision_type1        = [[Paragvajas administratīvais iedalījums|autonoms galvaspilsētas apgabals]]
 | subdivision_name1        = [[Lielā Asunsjona]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1537|8|15||bez}}
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 117
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_m              = 43
 | population_total         = 542023
 | population_as_of         = {{dat|2019|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2329061
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  = {{url|http://www.mca.gov.py/}}
 | footnotes                =
}}
'''Asunsjona''' ({{val|es|Asunción}}, pilnais nosaukums ''Nuestra Señora Santa María de la Asunción''; {{val|gn|Paraguay}}) ir [[Paragvaja]]s lielākā pilsēta un valsts [[galvaspilsēta]]. Pilsētā dzīvo vairāk nekā 1,2 miljoni [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]], bet Asunsjonas [[metropole|metropolē]] šis skaits sasniedz 1,8 miljonus.

sentences: '''"Mazsalacas meteorīts"''' bija mobilo sakaru kompānijas [[Tele2]] mārketinga akcija {{dat|2009|10|25}}, kas ievadīja reklāmas kampaņu par jaunu kompānijas tarifu plānu "Meteorīts". Akcija izraisīja starptautisku ažiotāžu un tās organizatoriem nācās publiski atvainoties un kompensēt radītos izdevumus.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ilūkstes Vissvētākās Dievmātes Piedzimšanas baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ilūkste, Ilūkstes pilsēta, Latvia - panoramio (1).jpg
| image_size            =
| caption               = Ilūkstes pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ilūkstes pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 55.979045 | latNS  = N
| longd = 26.296721 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Ilūkste}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1880. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jumpravas pagasts}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena parks.
2010. gada 13. septembris
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Norvēģijas personifikācija (1914)
| tauta = Norvēģi
''Nordmenn''
| skaits = ap 10 miljoniem
| vieta = {{Norvēģija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}} u.c.
| valoda = [[norvēģu valoda]]
| reliģija = lielākoties [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[angļi]], [[vācieši]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[flāmi]], [[islandieši]]
| flag =
| flag_caption = Norvēģi pasaulē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Barkavas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10062821
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Okeāniskā Zemes garoza''' ir daļa no [[Zeme]]s [[litosfēra]]s, kas atrodas zem [[okeāns|okeāniem]]. Okeāniskā Zemes garoza sastāv galvenokārt no [[mafiskie ieži|mafiskajiem iežiem]] jeb [[sima]]s. Okeāniskā Zemes garoza ir plānāka nekā [[kontinentālā Zemes garoza]] ([[sials]]) - tā parasti ir plānāka par 10 kilometriem. Taču okeāniskā Zemes garoza ir no blīvāka materiāla - vidējais blīvums ir 3,2 - 3,3 g/cm³.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Iecavas vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 1876
|vieta        = Skolas iela 37, [[Iecava]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Kārlis Kravis
|skoleni      = 801(2022)
|mlapa        = http://iecavas-vsk.lv/
}}
'''Iecavas vidusskola''' ir pamatizglītības un vispārējās vidējās izglītības iestāde [[Iecava|Iecavā]], kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Juris Rekšņa
| attēls =
| amats = [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Latvijas Iekšlietu ministrijas]] [[Valsts sekretārs (Latvija)|valsts sekretārs]]
| term_sākums = {{dat|2003|01|13}}
| term_beigas = {{dat|2005|12|21}}
| priekštecis = [[Andris Staris]]
| pēctecis = [[Aivars Straume]]
<!------ Otrais amats ------>| amats2 = Valsts policijas priekšnieks
| term_sākums2 = {{dat|1998|06|02}}
| term_beigas2 = {{dat|2003|01|14}}
| priekštecis2 = [[Aldis Lieljuksis]]
| pēctecis2 = [[Jānis Zaščirinskis]]
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1959|04|11}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| profesija = [[jurists]], [[uzņēmējs]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|2023|08|25|1959|04|11}}
}}
'''Juris Rekšņa''' (dzimis {{dat|1959|4|11}} Rīgā,<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|title=Rekšņam piešķir ģenerāļa pakāpi|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/reksnam-pieskir-generala-pakapi.d?id=782854|website=Delfi.lv|accessdate=2017. gada 3. aprīlis|date=2000. gada 29. novembris}}</ref> miris {{dat|2023|8|25}}) bija [[Latvieši|latviešu]] [[policija]]s [[ģenerālis]], [[Latvijas Valsts policija|Valsts policijas]] priekšnieks<ref name=":0" /> un [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrijas]] [[Valsts sekretārs (Latvija)|Valsts sekretārs]]<ref name=":1">{{tīmekļa atsauce|title=Iekšlietu ministrijas valsts sekretāra amatā apstiprina Rekšņu|url=http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193622-iekslietu_ministrijas_valsts_sekretara_amata_apstiprina_reksnu|website=Tvnet.lv|accessdate=2017. gada 3. aprīlis|date=2003. gada 13. janvāris}}</ref>.

sentences:
{{jāuzlabo}}
.]]
'''Karnevāls''' ({{val-it|carnevale}}) ir [[kristietība|kristiešu]] svētku sezona, kas norisinās pirms [[Lielais gavēnis|lielā gavēņa]]. Parasti karnevāls risinās zem klajas debess, tā laikā notiek gājiens ar maskarādi, dejas un rotaļas. Sevišķā cieņā karnevāli ir [[Romas katoļu baznīca|katoļu]] zemēs — [[Latīņamerika|Latīņamerikā]], [[Francija|Francijā]], [[Itālija|Itālijā]] un citur.

sentences:
uz SLE pacienta sejas.]]
'''Sistēmiskā sarkanā vilkēde''' (SLE) ({{val-la|lupus erythematosus}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, ko raksturo autoantivielas pret šūnu kodolu komponentiem organismā. Tā ir multisistēmu slimība un var skart jebkuru orgānu: [[niere]]s, [[āda|ādu]], [[locītava]]s, [[plaušas]], [[nervu sistēma|nervu sistēmu]], [[sirds|sirdi]] u.c. Vissmagākās komplikācijas ir [[nefrīts]], neiroloģiskie traucējumi un [[ateroskleroze]]. Sistēmiskā sarkanā vilkēde ir pazīstama kā slimība, kas atdarina citu slimību simptomus. Vislielākās izredzes tikt pie pareizās diagnozes ir, konsultējoties ar ārstu reimatologu.<ref name="preventlup"/> Raksturīga SLE ārējā izpausme ir M tauriņveida [[eritēma]] uz sejas. Šī sarkanā maska arī deva slimības latīņu nosaukumu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā, jo atgādināja kopš viduslaikiem zināmo sejas ādas tuberkulozi jeb ‘’lupus vulgaris’’, kas tika dēvēta par “vilka purnu” ({{val-la|lupus}} “vilks”). Saskarsmē ar slimnieku, kuram tā ir, nav iespējams saslimt veselam cilvēkam, jo sistēmiskā sarkanā vilkēde nav [[infekcijas slimība]].<ref name="luporph"/> Neskatoties uz izdzīvošanas izredžu uzlabošanos pēc [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] un citu imūnsupresīvo preparātu ieviešanas, mirstība no sistēmiskās sarkanās vilkēdes joprojām ir augsta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Samtfußkrempling.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda
| dzimta = Tapinellaceae
| dzimta_lv =
| ģints = Tapinella
| ģints_lv =
| suga = Tapinella atrotomentosa
| suga_lv = Samtainā mietene
| binomial = Tapinella atrotomentosa (Batsch) Šutara 1992
| sinonīmi =  Paxillus atrotomentosus
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Karels Hineks Māha
|     vārds_orig    = ''Karel Hynek Mácha''
|         attēls    = Jan Vilímek - Karel Hynek Mácha.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1810
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 16
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austrijas impērija]]
({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1836
|      m_mēnesis    = 11
|        m_diena    = 6
|        m_vieta    = [[Litomeržice]], [[Austrijas impērija]]
({{CZE}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[čehi|čehs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = poēma "Maijs" (''Máj'', 1836)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Plūdmaiņas''' ir periodiskas [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]] ūdens līmeņa svārstības, kuras rodas [[Saule]]s un [[Mēness]] un dažreiz arī jūras straumju ietekmē. Lielākajā daļā pasaules katru dienu ir divi plūdmaiņas cikli, kas sastāv no diviem paisumiem un diviem bēgumiem, bet ir vietas tikai ar vienu plūdmaiņu ciklu dienā. Plūdmaiņas ir iemesls ūdens līmeņa mainīgumam jūrās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Diplomdarbs
| operators =
| attēls = Tesis1996.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, šausmu filma
| režisors = [[Alehandro Amenabars]]
| producents =
| scenārijs = Alehandro Amenabars
| aktieri = * [[Ana Torrenta]]
* [[Fele Martiness]]
* [[Eduardo Norjega]]
| mūzika = Alehandro Amenabars
| oriģinālnos = ''Tesis''
| studija = * ''Las Producciones del Escorpión, S.L.''
* ''Sogepaq''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|12}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{Eiro|721,214}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Diplomdarbs"''' ({{Val|es|Tesis}}) ir 1996. gada [[Spānija]]s trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un mūzikas autors ir [[Alehandro Amenabars]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Ana Torrenta]], [[Fele Martiness]] un [[Eduardo Norjega]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada jūnijs}}
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Kazaņas metropolitēns
|fona krāsa        = green
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = [[Kazaņa]], [[Tatarstāna]]
|atklāts           = {{dat|2005|8|27}}
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 15 km
|līniju skaits     = 1
|staciju skaits    = 10
|pieturu skaits    =
|transporta vienīb =
|depo              =
|parks             =
|pasažieri dienā   = 86 000 (parasti)
|pasažieri gadā    = 31,3 miljoni (2013)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.business-gazeta.ru/article/96293/|title=С казанского электротранспорта сняли «ценовую дискриминацию»}}</ref>
|mājas lapa        =
|apakšveidne       =
}}
'''Kazaņas metropolitēns''' ({{val|ru|Казанский метрополитен}}) ir [[metro]] sistēma, kas apkalpo [[Krievija]]s pilsētu [[Kazaņa|Kazaņu]]. To atklāja [[2005. gads|2005.]] gadā, un tā ir jaunākā metro sistēma [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Tanetes princeses (ap 1870. gadu)
|tauta=Bugi
|native_name = ''To Ugi''
|skaits=ap 6 mlj.
|vieta={{IDN}} 5,2 mlj
{{MYS}} 0,7 mlj
|valoda=[[bugu valoda]]
[[indonēziešu valoda]]
[[malajiešu valoda]]
|reliģija=[[musulmaņi]]
|grupas=
|radi= [[makasari]]
}}
'''Bugi''' (pašnosaukums: ''To Ugi'') ir viena no [[Indonēzija]]s tautām.<ref>{{PZT|129}}</ref> Kompakti apdzīvo [[Sulavesi]] salas dienvidrietumus, [[Dienvidsulavesi]] provinces daudzskaitlīgākā tauta. Runā [[bugu valoda|bugu valodā]], kurai kopš 14. gadsimta ir sava rakstība un plaša literatūra. Lielākā daļa bugu nodarbojas ar lauksaimniecību. Tautas nosaukums «bugi» ir malajiešu eksoetnonīms, pašnosaukums ''To Ugi'' nozīmē ‘Ugi (pirmais bugu Činas karalistes valdnieks) cilvēki’.

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences:
mačs [[Umanaka]]s pilsētā, [[Grenlande|Grenlandē]].]]
'''[[Futbols]]''' ir samērā plaši izplatīts sporta veids '''[[Grenlande|Grenlandē]]''', kur aptuveni 10% no kopējiem 57 000 salas iedzīvotājiem spēlē futbolu vai ir citādā veidā saistīti ar to ikdienā, kas tādējādi to padara par populārāko nacionālo sporta veidu salas teritorijā.<ref name="TheGurdian">{{cite web|url= https://www.theguardian.com/football/these-football-times/2014/oct/22/unlikely-success-story-football-greenland|title= The unlikely success story of football on the massive island of Greenland|work=thegurdian.com|publisher=The Gurdian|first=Tomos|last=Knox|date=22 October 2014|accessdate=24 June 2018}}</ref><ref name="cnn">{{Tīmekļa atsauce|url= https://edition.cnn.com/2017/08/18/football/greenland-the-worlds-shortest-football-season/index.html|title= Greenland: The football season where you can glimpse whales and icebergs|work=cnn.com|publisher=CNN|first=Chris|last=Scott|date=18 August 2017|accessdate=24 June 2018}}</ref>

sentences: '''Katastrofa''' (no {{val|la|catastropha}}, kas savukārt no {{val|el|καταστροφή}} ''(katastrophē)'' — 'apvērsums') ir liela [[nelaime]], kas negatīvi ietekmē [[sabiedrība|sabiedrību]] vai apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]]. Katastrofu rezultātā bieži vien tiek iznīcinātas [[ēka]]s, [[tilts|tilti]] un citi cilvēku radītie [[Fizikāls ķermenis|objekti]]. Katastrofas var būt dažādas, no kurām lielākā daļa ir [[daba]]s izraisītas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=348}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leho Laurine
|     vārds_orig = ''Leho Laurine''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{EST}} <br />{{SWE}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Ekocīds''' ir [[noziegums]] pret apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]] jeb cilvēka apkārtējās vides izpostīšana un ekoloģiskā līdzsvara izjaukšana.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tehnoloģija]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Parastā pīpene
|      binomial = Leucanthemum vulgare
|        attēls = Leucanthemum vulgare 'Filigran' Flower 2200px.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Parastā pīpene
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         ģints = Leucanthemum
|      ģints_lv = Pīpenes
|          suga = Leucanthemum vulgare
|       suga_lv = Parastā pīpene
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastā pīpene''' (''Leucanthemum vulgare''), arī '''margrietiņa''', ir daudzgadīgs, vidēja lieluma [[kurvjziežu dzimta]]s [[lakstaugs]].

sentences: {{Commonscat|Capitals in South America}}

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buļļu sala
|attēls              = Ritabulli Pludmale 2005.jpg
|attēla paraksts     = Pludmale salas ziemeļu krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija#Rīga
|reljefa_karte = jā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Rīga]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=02|lats=32|latNS=N |longd=24|longm=00|longs=48|longEW=E
|platība             = 13
|garums              = 8.5
|platums             = 1—2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 14
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Pilsēta
|valsts adm vienība       = [[Rīga]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Buļļu''' jeb '''Daugavgrīvas sala'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=72471&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[sala]] starp [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] un [[Buļļupe|Buļļupi]] pie [[Daugava]]s un [[Lielupe]]s ietekas jūrā. Tā ir lielākā sala [[Latvija|Latvijā]]. Administratīvi ietilpst [[Rīga]]s pilsētā un uz tās izvietojušās [[Daugavgrīva]]s (austrumos), [[Rītabuļļi|Rītabuļļu]] (vidusdaļā) un [[Vakarbuļļi|Vakarbuļļu]] (rietumos) pilsētas daļas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antuāns Lorāns de Žisjē
|     vārds_orig = ''Antoine-Laurent de Jussieu''
|         attēls = Antoine Laurent de Jussieu.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1748
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liona]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Parīzes botāniskais dārzs]] (''Jardin des Plantes'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[augu klasifikācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Flandrijas tūre
| current_event = 2021. gada Flandrijas tūre
| image         = [[Image:Ronde van Vlaanderen logo.png]]
| date          = Aprīļa sākums
| region        = {{vieta|Beļģija|Flandrija}}
| latviski      =
| localnames    = Ronde van Vlaanderen {{nl icon}}
| nickname      = De Ronde
Vlaanderens mooiste
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Klasikas piemineklis]]
| organiser     =
| director      =
| first         = 1913
| number        = 106 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|BEL}} [[Pols Demāns]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Ahjels Bijsē]]
{{flaga|ITA}} [[Fjorenco Manji]]
{{flaga|BEL}} [[Ēriks Lemāns]]
{{flaga|BEL}} [[Johans Musēvs]]
{{flaga|BEL}} [[Toms Bonens]]
{{flaga|SUI}} [[Fabians Kančellāra]]
''(3 uzvaras)''
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Bullfinch_male.jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 = Pyrrhula_pyrrhula_female_2.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| dzimta = Fringillidae
| dzimta_lv = Žubīšu dzimta
| ģints = Pyrrhula
| ģints_lv = Svilpji
| suga = P. pyrrhula
| suga_lv = Svilpis
| binomial = Pyrrhula pyrrhula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Svilpis''' jeb '''sarkankrūtītis''' (''Pyrrhula pyrrhula'') ir neliels [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputns]], kas mājo [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720671/0 IUCN: Pyrrhula pyrrhula]</ref> Kā liecina putna [[latviešu valoda|latviskie]] nosaukumi, citu vidū tas izceļas gan ar savu [[dziedāšana]]s (jeb pareizāk būtu sacīt — svilpošanas) prasmi, gan ārējo izskatu. Izšķir 10 svilpja [[pasuga]]s,<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
{{infobox
|bodyclass      = vcard
|bodystyle      = width:21em;

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Zilupe (nozīmju atdalīšana)|Zilupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Zilupe
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Zilupes_katoļu_baznīca.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Zilupes katoļu baznīca
 | image_flag               =
 | flag_link                = Zilupes karogs
 | image_shield             = Zilupe COA.svg
 | shield_link              = Zilupes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd = 56| latm = 23| lats = 07| latNS =N
| longd = 28| longm = 07| longs = 19| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1931]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Rosenau}}
{{nobr|{{val|ru|Розеново, Зилупе}}}}
{{val|pl|Rezenmujża}}
{{val|ltg|Sīnuoja}}
 | area_total_km2           = 5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Zilupe}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 120
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5751
 | website                  = {{URL|www.zilupe.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Zilupe''' ({{val|ltg|Zylupe}},<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> vēsturiski ''Sīnuoja'', no ''sīna'' — 'robeža') ir pilsēta [[Latgale|Latgalē]], [[Ludzas novads|Ludzas novadā]]. Zilupe ir vistālāk uz [[austrumi]]em esošā [[Latvija]]s [[pilsēta]]. Pilsētu šķērso [[dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe]] un autoceļš [[P52]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Remī Volfa
|      Vārds_orig = Remi Wolf
|          Attēls = Remi Wolf - First Avenue - 02032022 04.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Remī Volfa 2022. gadā
|        Dz_vārds = Remī Frānsisa Volfa
|      Pseidonīms = Remī Volfa
|          Dzimis = 1996. gada 2. februārī
|        Vieta_dz = [[Paloalto]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Vieta =
|           Žanrs = {{hlist|[[Soulmūzika|Souls]]|[[Popmūzika|Pops]]|[[Fanks]]|bedroom pop}}
|    Nodarbošanās = {{hlist|dziedātāja| dziesmu autore|ierakstu producente}}
|            Gadi = 2019-pašlaik
|Izdevējkompānija = {{hlist|[[Island Records|Island]]|[[EMI]]}}
|   Darbojies_arī = {{hlist|[[Benee]]|[[Wallows]]|[[Dominic Fike]]|[[Lorde]]}}
|           Mlapa = {{URL|remiwolf.com}}
| Dzimums = S
}}
'''Remī Frānsisa Volfa''' (''Remi Francis Wolf'', dzimusi 1996. gada 2. februārī) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore no Kalifornijas. 2014. gadā, studējot [[Paloalto]] vidusskolā, viņa piedalījās šovā "[[Amerikāņu elks|American Idol"]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://thecampanile.org/3663/lifestyle/senior-remi-wolf-auditions-for-american-idol/|title=Senior Remi Wolf auditions for American Idol|last=Nee|first=Mischa|website=The Campanile|access-date=2023-10-22}}</ref> Pēc USC Torntona mūzikas skolas absolvēšanas 2018. gadā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://i-d.vice.com/en/article/y3m7nm/remi-wolf-woo-music-interview|title=10 things you need to know about LA's Remi Wolf, who makes ADHD love songs|last=Dunn|first=Frankie|website=i-d.vice.com|access-date=2023-10-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://music.usc.edu/remi-wolf-featured-in-la-times/|title=Remi Wolf featured in LA Times|website=USC Thornton School of Music|access-date=2023-10-22|date=2020-07-01|language=en-US}}</ref> Remī debitēja savu solo karjeru ar pašas izdotu pagarināto dziesmu (extended play) You're A Dog! 2019. gada oktobrī. Sekojoši tika izdots viņas otrais [[EP ieraksts|EP]] un debija I'm Allergic To Dogs! caur Island Records un [[EMI|Virgin EMI Records]] izdevniecībām 2020. gada jūnijā, kam sekoja viņas debijas studijas albums Juno, izdots 2021. gada oktobrī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Billija Lina ilgais puslaika ceļš
| attēls                   = Billy Lynn's Long Halftime Walk poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billy Lynn's Long Halftime Walk''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Rodri Tomass]]
* [[Stīvens Kornvels]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = [[Džons-Kristofs Kastelli]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džo Elvins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Makenzija Lī]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Kriss Takers]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Džefs Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Studio 8]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Bona Film Group]]''
* ''[[The Ink Factory]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2016|11|11|ASV un Ķīna|2017|2|10|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170218111709/http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billylynn.htm|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Billija Lina ilgais puslaika ceļš"''' ({{val|en|Billy Lynn's Long Halftime Walk}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Ķīnas Republika|Taivānas]] kara drāma, kas balstīta uz Bena Founteina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Džo Elvins]], [[Kristena Stjuarta]], [[Makenzija Lī]], [[Vins Dīzels]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Kriss Takers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
bieži tiek izmantots, lai apzīmētu psiholoģiju.]]
'''Psiholoģija''' ({{val-gr|ψυχή}}, ''psychē'' — '[[dvēsele]]' + ''λόγος'', ''logos'' — 'jēdziens, mācība') ir mācība, kas pievēršas [[psihiska parādība|psihisko parādību]] pētīšanai un zināšanu izmantošanai, lai veicinātu cilvēku spēju attīstību un apmierinātību ar [[dzīve|dzīvi]].<ref name="Psihvārdnīca">{{lv ikona}} {{grāmatas atsauce |title= Psiholoģijas vārdnīca |last= Breslavs |first= G. |authorlink=  |year= 1999 |publisher=  |location=  |isbn= 9984182428 |page= 111 |url= https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#issue:644273 |accessdate= 2022-06-06 }}</ref> Vienlaikus šis jēdziens bieži tiek lietots arī kā apzīmējums daudzveidīgām psiholoģiskām terapijām. Atšķirībā no radniecīgajām [[socioloģija]]s, [[antropoloģija]]s, [[ekonomika]]s un [[politoloģija]]s zinātnēm, psiholoģijā galvenā uzmanība tiek pievērsta [[indivīds|indivīdam]], nevis [[sabiedrība]]i. Cilvēkus, kas savu tiešo darbu veic psiholoģijā, sauc par [[psihologs|psihologiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Šadurskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Varšava]]?, [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Francišeks Jans Šadurskis]], Karolīna [[Hilzeni|Hilzena]]
|          brāļi = [[Jans Šadurskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rūta Konela
 | vārds_orig              = ''Ruth Connell''
 | attēls                  = Ruth Connell by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Rūta Konela 2016.gadā
 | dz. vārds               = Rūta Konela
 | dz. datums              = {{ddv|1979|4|20}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Skotija|Falkērka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinoproducente, dejotāja, horeogrāfe
 | darbības gadi           = 1998—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Rūta Konela''' ({{val|en|Ruth Connell}}; dzimusi {{dat|1979|4|20}}) ir skotu teātra, televīzijas un kino [[aktrise]], kinoproducente, profesionāla [[dejotāja]] un [[horeogrāfe]]. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu [[The CW|CW]] seriālā ''[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]'' (2014—2020).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 Adding New Mysterious Witch to the Mix, New Details|url=http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|publisher=Hollywood Hills|accessdate=6 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141211111533/http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|archivedate=11 December 2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 spoilers: Scot Ruth Connell to play Rowena & more!|url=http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/|publisher=Prime Time|accessdate=6 October 2014|archive-date={{dat|2016|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160324091647/http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā naksniņa
| attēls                   = MezonigaNaksnina.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rough Night''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Lūsija Aniello]]
| producents               =
* [[Mets Tomehs]]
* [[Pols V. Daunss]]
* [[Deivs Bekijs]]
* Lūsija Aniello
| scenārija autors         =
* Lūsija Aniello
* Pols V. Daunss
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Zoja Kravica]]
| mūzika                   = [[Dominiks Lūiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Paulilu Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|6|12|Ņujorka|2017|6|16|ASV|2017|7|7|Latvija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017|title=Rough Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2018|10|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181014041336/http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockthatbody.htm|title=Rough Night (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā naksniņa"''' ({{val|en|Rough Night}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Lūsija Anielo]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Keita Makinona]], [[Džiliana Bella]] un [[Zoja Kravica]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|6|12||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Cedrāts
|         binomial = Citrus medica
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Chinesische Zedrat Zitrone.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. medica
|          suga_lv = Cedrāts
|  izcelsmes_vieta =
|         sinonīmi =
* saldais citrons
* cidrs
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dziedātājs''' jeb '''vokālists''' ({{val|la|vox}} — 'balss' un ''vocalis'' — 'skanošs') ir [[mūziķis]], kura mūzikas instruments ir viņa balss saites. Atkarībā no [[balss]] [[diapazona]] izšķir šādas balsis: [[soprāns]], [[mecosoprāns]], [[alts (balss)|alts]], [[tenors]], [[baritons]], [[Bass (balss)|bass]].

sentences:
'''Zemvirsmas izkliede''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface scattering'') jeb '''zemvirsmas gaismas pārnese''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''subsurface light transport'') ir gaismas pārneses mehānisms, kurā gaisma iekļūst [[Caurspīdīgums (optika)|caurspīdīga]] objektā cauri tā virsmai, tad tiek izkliedēta, mijiedarbojoties ar materiālu, un iziet no virsmas citā punktā. Gaisma parasti iekļūst virsmā un tiek atstarota vairākkārt neregulāros leņķos materiāla iekšienē, pirms tā iziet ārā no materiāla [[Difūzā atstarošanās|leņķī, kas nav vienāds]] ar to, kādā tā būtu izgājusi, ja tiktu tieši atstarota no virsmas. Zemvirsmas izkliede ir svarīga [[3D datorgrafika|3D datorgrafikā]], jo nepieciešama reālistiskai materiālu, piemēram, [[Marmors|aarmora]], [[āda]]s, [[lapas|lapu]], [[vasks|vaska]], [[piens|piena]] renderēšanai.
== Renderēšanas paņēmieni ==
Lai uzlabotu renderēšanas efektivitāti, daudzi reāllaika datorgrafikas algoritmi aprēķina tikai objekta virsmas atstarojumu. Realitātē daudzi materiāli ir nedaudz caurspīdīgi: gaisma iekļūst virsmā; tiek absorbēta, izkliedēta un atkārtoti izstarota — potenciāli citā punktā. Piemēram, tikai 6% atstarojas tieši no ādas, pārējie 94% tiek izkliedēti zem tās virsmas.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Biophysically-Based Spectral Model of Light Interaction with Human Skin |url=http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf |publisher=web.archive.org |access-date={{dat|2018|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2005|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20051014194937/http://eg04.inrialpes.fr/Programme/Papers/PDF/paper1189.pdf }}</ref> Jo tālāk caur materiālu gaisma pārvietojas, jo lielāka tās daļa tiek absorbēta. Lai simulētu šo efektu, ir jāgūst mērījums, kas atspoguļo attālumu, ko gaisma ir veikusi caur materiālu.

sentences: '''Ģermānisms''' jeb '''vācisms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Vācisms |publisher= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/#/sv/v%C4%81cisms |accessdate= 2019. gada 20. jūlijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/v%C4%81cisms |archivedate= {{dat|2020|03|15||bez}} }}</ref> ir [[aizguvums]] no [[vācu valoda]]s (piemēram, [[augšvācu]], [[lejasvācu valoda]]s vai tās dialektiem). Plašākā nozīmē par ģermānismiem sauc aizguvumus no jebkuras [[ģermāņu valoda]]s.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:141 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |page=137 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:141 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Balāde par Basteru Skragsu
| attēls = The Ballad of Buster Scruggs (2018 poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ballad of Buster Scruggs''
| žanrs = drāma, komēdija, vesterns
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents = * [[Megana Elisone]]
* [[Sjū Negle]]
* [[Robers Grafs]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors = Džoels un Ītans Koeni
| galvenajās lomās = * [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Toms Vaitss]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Taina Delija]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|9|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018|title=The Ballad of Buster Scruggs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424172912/http://www.bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Balāde par Basteru Skragsu"''' ({{val|en|The Ballad of Buster Scruggs}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Džeimss Franko]], [[Brendans Glīsons]], [[Toms Vaitss]], [[Zoja Kazana]], [[Liams Nīsons]] un [[Taina Delija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu ''All Gold Canyon'' un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu ''The Girl Who Got Rattled''.

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences:
{{Mēneši}}
'''Septembris''' ({{val|la|September}} — no {{val|la|septem}} — 'septiņi') ir [[gads|gada]] devītais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''silu''', '''veselo''' vai '''Miķeļa mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''šilinis'' vai ''rudens mėnuo'', bet mūsdienās — ''rugsėjis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>  Septembris ir pirmais [[rudens]] mēnesis. Septembrī ir rudens [[ekvinokcija]], kad [[diena]] izlīdzinās ar [[nakts|nakti]] un tās ir vienāda garuma. [[Latvija|Latvijā]] septembris ir pirmais skolas mēnesis.

sentences: {{cita nozīme|sengrieķu filozofu|5. gadsimta baznīcas vēsturnieku|Sokrats Sholastiķis}}

sentences: '''ARPANET''' jeb '''Advanced Research Projects Agency Network''' bija pirmais [[pakešu komutācija]]s [[datortīkls]], kuru [[1960. gadi|1960. gados]] izstrādāja [[ASV Aizsardzības departaments|ASV Aizsardzības departamenta]] aģentūra [[DARPA|ARPA]]. Tas bija globālā [[internets|interneta]] priekštecis.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kamonikas ielejas petroglifi
| native_name    =  ''Incisioni rupestri della Val Camonica''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Antropomorfi_detti_astronauti_(a)_-_R_1_-_Area_di_Zurla_-_Nadro_(ph_Luca_Giarelli).jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Itālija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 45.957056 | latNS  = N
| longd = 10.297333 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Itālija|Lombardija|Brešas province}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[mezolīts]] - [[Senā Roma]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kamonikas ielejas petroglifi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, vi
|        designation1_date = 1979. gads <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/94 94]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 432,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Rāpuļi| ]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Rāpuļi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
'''Neikšāns''' var būt:
* [[Andis Neikšāns]] — latviešu autosportists;
* [[Arturs Neikšāns]] — šahists;
* [[Māris Neikšāns]] — latviešu autosportists.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A300''
|attēls               = attēls:Airbus A300B4-605R, Lufthansa AN0481981.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A300B4-600R'' 2003. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1972|11|28|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1974|5|30|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1971–2007
|skaits               = 561
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = ''[[Airbus Beluga|A300-600ST Beluga]]''{{br}}''[[Airbus A310]]''
|pēctecis             = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
}}
'''''Airbus A300''''' ir pasažieru divu dzinēju [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1971. līdz 2007. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.
''A300'' bija pasaulē pirmā divu dzinēju platas fizelāžas lidmašīna.

sentences: '''Pentagramma''' - regulārs [[piecstūris]], kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu [[trijstūris|trijstūrus]].

sentences: {{Commonscat|History by region|Vēsture pēc reģiona}}

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences:
{{Tauta
| native_name = Kaszëbi
| attēls =
| population = [[Polija|Polijā]] no 500 000 (2007) līdz 570 000 (2005)
| regions = {{Polija}}
{{Vācija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}}
| reliģija = [[katolicisms]]
| map =
| languages = [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[poļu valoda|poļu]]
}}'''Kašūbi''' ([[Kašūbu valoda|kašūbu]]: ''Kaszëbi'', [[Poļu valoda|poļu]]: ''Kaszubi'', [[Vācu valoda|vācu]]: ''Kaschuben'') ir [[Rietumslāvi|rietumslāvu]] [[etniskā grupa]], kas apdzīvo daļu no [[Polija|Polijas]] [[Pomerānija|Pomerānijas]] jeb [[Kašubija|Kašubiju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Viens pats mājās
| attēls = Home alone cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = Home Alone
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents = [[Džons Hjūzs]]
| scenārija autors = Džons Hjūzs
| galvenajās lomās = * [[Makolijs Kalkins]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Džo Peši]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators = [[Hulio Masats]]
| montāža = [[Radža Gosnels]]
| studija = ''Hughes Entertainment''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1990|11|16}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{ASV}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homealone.htm|title=Home Alone (1990)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|3||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|476,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Viens pats mājās 2]]" (1992)
| imdb = 0099785
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lisjēns Demanē
 |       piktogramma_1 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Lucien Démanet''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Žoržs Lisjēns Demanē
 |              dz_dat = {{dat|1874|12|6}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = {{dat|1979|3|16}}
 |            mir_viet =
 |             tautība = francūzis
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[sporta vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|1920]])
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |           pč_dalība = 1 ([[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|1905]])
 |          pč_medaļas = 3 (1 zelta un 2 bronzas)
 |         pč_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|FRA}} [[Francija olimpiskajās spēlēs|Francija]] (FRA)}}
{{MedalSport       | [[File:Gymnastics pictogram.svg|20px]] [[Vingrošana]] (sporta)}}
{{MedalCompetition |VOS}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vingrošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālā daudzcīņa vīriešiem|Individuālā daudzcīņa]]}}
{{MedalBronze      | [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|Antverpene 1920]] | [[Vingrošana 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu daudzcīņa vīriešiem|Komandu daudzcīņa]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | komandu daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | individuālā daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | vingrošanas stienis}}
}}

sentences: '''17. maijs''' ir gada 137. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (138. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 228 dienas.

sentences:
naktī ar izgaismotām debesīm]]
'''Gaismas piesārņojums''' ir debesu izgaismojums naktī no mākslīgajiem gaismas avotiem, kuru gaisma izkliedējas [[atmosfēra]]s zemākajos slāņos.

sentences:
{{Automobiļa infokaste
| name              = ZIS-150
| image             = Zis 150 museum.jpg
| manufacturer      = [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]]
| parent_company    =
| aka               =
| production        =
| production_start  = 1947
| production_end    = 1958
| model_years       =
| assembly          =
| predecessor       =
| successor         =
| class             = [[kravas automašīna]]
| body_style        =
| layout            =
| platform          =
| engine            = benzīna, karburatora, sešcilindru
| transmission      = piecu pārnesumu, mehāniskā
| wheelbase         = 4000 mm
| length            = 6720 mm
| width             = 2470 mm
| height            = 2180 mm
| weight            = 3900 kg
| fuel_capacity     = 150 litri
| related           =
| designer          =
}}
'''ZIS-150''' ({{val|ru|ЗИС-150}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] daudztonnu [[kravas automašīna]], ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIS]] rūpnīcā laika posmā no 1947. gada līdz 1957. gadam. 1957. gadā modelis tika aizstāts ar [[ZIL-164]], kas faktiski ir uzlabots ZIS-150.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Genādijs Aigi''' ({{val|cv|Геннадий Николаевич Айхи}}, {{val|ru|Генна́дий Никола́евич Айги́}}; dzimis 1934. gada 21. augustā, miris 2006. gada 21. februārī) bija [[čuvaši|čuvašu]] izcelsmes [[Krievija]]s [[dzejnieks]] un tulkotājs.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''USA-235''
| Nosaukums_orig         = ''AEHF 2''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Advanced Extremely High Frequency|AEHF]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[A2100M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Lockheed Martin]]'', ''[[Northrop Grumman]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|4|SK}} 18:42:00 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Atlas V/531]]'' {{USA}}
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 14 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-019A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 6168 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = ({{dat|2012|3|25|SK|bez}}<ref name="zarya 2012" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 40° R (?)
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[USA-214]]'' (''AEHF 1'')
| KA_nāk                 = ''[[USA-246]]'' (''AEHF 3'')
}}
'''''USA-235''''' jeb '''''AEHF 2''''' (''Advanced Extremely High Frequency'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārais [[sakaru pavadonis]]. To orbītā palaida 2012. gada maijā; izvietots [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]].
Tas ir otrais [[Advanced Extremely High Frequency]] sistēmas pavadonis, paredzēts sakaru nodrošināšanai ASV un tās sabiedroto bruņotajiem spēkiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          = Google Photos icon (2020).svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Fotogrāfiju glabāšana un koplietošana
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{release date and age|2015|5|28}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://photos.google.com}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Rahmans''' var būt:

sentences: '''Ziemassvētku vakars''' tiek atzīmēts dienā pirms [[Ziemassvētki]]em. Rietumu kristietībā un laicīgajā pasaulē tas tiek atzīmēts [[24. decembris|24. decembrī]]. Tiek uzskatīts par vienu no kulturāli nozīmīgākajām svinībām kristietībā un Rietumu sabiedrībā<ref name="Christmas Eve">{{Grāmatas atsauce|author=Mary Pat Fisher|title=Living Religions: An Encyclopaedia of the World's Faiths|url=http://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|year=1997|publisher=I.B.Tauris|isbn=978-1-86064-148-0|page=314|quote=Christmas is the celebration of Jesus' birth on eart|accessdate={{dat|2014|12|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507105624/https://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>, ko pilnībā vai daļēji, gaidot Ziemassvētkus, atzīmē gan kristieši, gan daudzi citi.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Repiblik Sesel''
''République des Seychelles''
''Republic of Seychelles''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Seišelu Republika
|            valsts_nosaukums = Seychelles
|               karoga_attēls = Flag of Seychelles.svg
|            karoga_nosaukums = Seišelu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Republic of Seychelles.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Seišelu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                valsts_himna = ''[[Seišelu himna|Koste Seselwa]]''
|               kartes_attēls = LocationSeychelles.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
| latd=4 | latm=37 | latNS=S | longd=55 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
[[Seišelu kreolu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Unitāra reprezentatīva [[prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Seišelu prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Veivels Ramkalavans]]<ref>https://seychellen.com/en/wavel-ramkalawan-the-new-and-5th-president-of-the-seychelles/</ref>
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Seišelu viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmed Afif]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Seišelu vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1976|6|2}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 451
|               platība_rangs = 197.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 84000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 95.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 186.2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 60
|                     IKP_PPP = $2,245 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $24 726
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,773
|                    HDI_gads = 2011
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 53.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Seišelu rūpija]]
|                valūtas_kods = SCR
|                  laika_zona = [[SCT]]
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sc]]
|              tālsarunu_kods = 248
|                iso_kods_num = 690
|              iso_kods_alfa2 = SC
|              iso_kods_alfa3 = SYC
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mēness lēkta karaļvalsts
| attēls                   = Moonrise Kingdom FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Moonrise Kingdom''
| žanrs                    = [[traģikomēdija]]
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Džeremijs Dousons]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
* [[Stīvens Reils]]
| scenārija autors         =
* Vess Andersons
* [[Romāns Kopola]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džēreds Gilmans]]
* [[Kara Heiverda]]
* [[Brūss Viliss]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Deplā]]
| operators                = [[Roberts Jomens]]
| montāža                  =
| studija                  =
* ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
* ''Scott Rudin Productions''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|05|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2012|05|16|Francija|2012|05|25|ASV}}
| ilgums                   =  94 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF287377/ |title=Title « Britu filmu klasifikācijas padome |publisher=Bbfc.co.uk |date=2012-05-08 |accessdate=2012-05-25}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=moonrisekingdom.htm | title=Moonrise Kingdom (2012) - Box Office Mojo}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|68,2 miljoni}}<ref name=mojo />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 1748122
}}
'''"Mēness lēkta karaļvalsts"''' ({{val|en|Moonrise Kingdom}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mākslas filma. Filmas režisors, viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Scenāriju Vess Andersons sarakstīja kopīgi ar [[Romāns Kopola|Romānu Kopolu]]. Galvenās lomas atveido jaunie aktieri [[Kara Heiverda]] un [[Džēreds Gilmans]]. Pasaules pirmizrāde filmai notika 2012. gada [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]].

sentences: {{cita nozīme|iezi|finansējuma veidu|Grants (nauda)}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jērika / Arīha
 | official_name            = {{ara|أريحا}}<br />יריחו
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Jericho cityscape from wall ruins.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Palestīna#Izraēla
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{PSE}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 58.701
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 20300
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+2]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[UTC+3]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 31 | latm = 52 | lats = 16 | latNS = N
 | longd = 35 | longm = 26 | longs = 39 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = –258
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Jērika''' ({{val|he|יְרִיחוֹ}},''Yeriho'') vai '''Arīha''' ({{val|ar|أريحا}}, ''Arīhā''), dažkārt arī '''Jerihona''', ir [[pilsēta]] mūsdienu [[Palestīnas autonomija|Palestīnas]] teritorijā [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], kas no [[arheoloģija|arheoloģiskā]] viedokļa tiek uzskatīta par vienu no senākajām pastāvīgi [[apdzīvota vieta|apdzīvotajām vietām]] pasaulē.<ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/place/Jericho-West-Bank|title=Jericho|first=Kathleen M.|last=Kenyon|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopedia Britannica]]|accessdate=9 November 2020}}</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Naruto Uzumaki
| series        = "[[Naruto]]"
| image         = naruto-uzumaki.jpg
| caption       =
| first         = "Naruto" 1. nodaļa
| last          =
| creator       = [[Masashi Kishimoto]]
| portrayer     =
| voice         = [[Junko Takeučī]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = Hinata Hyuga
| significantother =
| children      =
* Boruto Uzumaki
* Himawari Uzumaki
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         = Spējas
| data21        =
* Pārvēršanās
* Perversais Džutsu
* Harēma Džutsu
* Ēnu klonu tehnika
* Izsaukšanas tehnika (vardes)
* Rasengans
* Lielais rasengans
* Milzu rasengans (Zintnieka režīmā)
* Super milzu rasengans (Zintnieka režīmā)
* Zintnieka režīms
* Vēja stihija: Vēja šurikens
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
{{nihongo|'''Naruto Uzumaki'''|うずまき ナルト|Uzumaki Naruto}} ir galvenais personāžs [[manga]] un [[anime]] seriālā "[[Naruto]]", ko izveidoja [[mangaka]] [[Kisimota, Masasi|Masasi Kisimota]]. Naruto radīšanā Kisimota gribēja, lai personāžs paliktu "vienkāršs un stulbs", dodot viņam tādas iezīmes kā [[Son Goku]], galvenajam personāžam no [[Dragon Ball]] sērijas. Tomēr, Kisimota pievienoja viņam tumšu pagātni, lai padarītu viņu unikālu. Naruto izskats ir mainījies pāris reizes, Kisimoto iedodot viņam citas drēbes un padarot viņu pievilcīgāku rietumu publikai kā arī, lai viņu būtu vieglāk zīmēt.

sentences: {{cita nozīme|hidrotehnisku būvi|televīzijas kanālu|televīzijas kanāls}}

sentences:
[[Kategorija:Salaca]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

sentences:
{{Starptautiska sporta turnīra infokaste
 |          nosaukums = 1996. gada Pasaules čempionāts florbolā
 |     citi_nosaukumi =
 |               gads =
 |       gads_pa_labi =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |           apraksts =
 |          mājaslapa =
 |             valsts = {{SWE}}
 |            valsts2 =
 |            valsts3 =
 |            valsts4 =
 |            pilsēta = [[Stokholma]]
 |              laiks = 11.—18. maijs
 |     komandu_skaits = 12
 |  kval_dalībvalstis =
 |     konfederācijas =
 |             arēnas =
 |           pilsētas =
 |           čempioni = {{sp|fl|SWE}}
 |             tituls =
 |              otrie =
 |             trešie =
 |        trešie_cits =
 |           ceturtie =
 |             spēles =
 |          skatītāji =
 |    rezultatīvākais =
 |                mvp =
 |            pag_sez =
 |            nak_sez =
 |          atjaunots =
}}
'''1996. gada Pasaules čempionāts florbolā''' bija pirmais [[Pasaules čempionāts florbolā]]. Tas notika [[Zviedrija|Zviedrijā]] no 1996. gada 11. līdz 18. maijam.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Karoga infokaste
|Name = Arizonas
|Image = Flag of Arizona.svg
|Use =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1917|2|27}}
|Design =
|Type = National
}}
'''Arizonas karogs''' sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē [[Arizona]]s gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē [[Varš|vara]] ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Šarleruā Briseles Dienvidu lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Brussels South Charleroi Airport ''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aeroport de Charleroi Bruxelles Sud.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = CRL
| ICAO                       = EBCI
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Beļģija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =50 | plat_m  =27 | plat_s =36 | plat_NS =N
| gar_d  =004 | gar_m =27 | gar_s  =10 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Société Wallonne des Aéroports''
| apkalpo                    = [[Brisele]], [[Šarleruā]]
| atrasanas_vieta            = [[Valonija]], [[Šarleruā]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 614
| elevation-m                = 187
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.charleroi-airport.com}}
| r1-number                  = 07/25
| r1-length-m                = 2550
| r1-surface                 = asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 7 303 720 (2016)
| lidojumu_skaits            = 75 038 (2016)
| krava                      =
}}
'''Šarleruā Briseles Dienvidu lidosta''' (''Brussels South Charleroi Airport'', {{val|fr|Aéroport de Charleroi Bruxelles-Sud}}),<ref>[https://www.belgocontrol.be/html/belgocontrol_static/eaip/eAIP_Main/html/eAIP/EB-AD-2.EBBR-en-GB.html#AD-2.EBBR AIP Belgium & Luxembourg]{{Novecojusi saite}}</ref> saukta arī '''Goseljē lidosta''' ({{val|nl|Luchthaven van Gosselies}}), ir starptautiska lidosta [[Beļģija|Beļģijā]]. Izvietojusies 7 km uz ziemeļiem no [[Šarleruā]] centra un 46 km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas [[Brisele]]s. Pēc pasažieru plūsmas un apkalpoto lidojumu skaita otra lielākā valsts lidosta pēc [[Briseles lidosta|Briseles Nacionālās lidostas]]. Šarleruā lidostai ir divi termināļi un 1 skrejceļš. Lidostā darbojas arī trīs lidotāju skolas.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N2O3
|molmasa=132,118
|blīvums=1543
|kušanas temperatūra=235 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Asparagīns''' ('''''Asn''''', asparagīnskābes monoamīds, C4H8N2O3) ir [[aminoskābe]]. Asparagīns ir bezkrāsaini rombiski kristāli.

sentences: '''Jaoi''' ({{val|ja|やおい, yaoi}}) ir [[manga]]s un [[anime]] žanrs, kas attēlo homoseksuālas attiecības starp vīriešiem. Jaoi mērķauditorija un autori parasti ir heteroseksuālas meitenes un sievietes. Parādījās kā viens no satīriskā [[dodzinsi]] virzieniem, apsmejot pārliecīgu mākslas darbu erotizāciju,<ref>Ingulsrud, John E.; Allen, Kate (2009). ''Reading Japan Cool: Patterns of Manga Literacy and Discourse''. Rowman & Littlefield. p. 47. ISBN 978-0-7391-2753-7.</ref> bet drīz kā idealizēts homoseksuālu attiecību atspoguļojums ātri kļuva par populāru tēmu mangās, anime, datorspēlēs — iepazīšanās simulatoros, romānos.<ref>[https://web.archive.org/web/20140109042024/http://matt-thorn.com/shoujo_manga/outofhand/index.html Thorn, Rachel (2004). Kelly, William W. (ed.). ''"Girls And Women Getting Out Of Hand: The Pleasure And Politics Of Japan's Amateur Comics Community".''] Fanning the Flames: Fans and Consumer Culture in Contemporary Japan. State University of New York Press: 169—186. ISBN 0-7914-6032-0.</ref> Japānā bieži tiek lietots angliskais termins ''Boys' Love'' (''ボーイズラブ, bo:izu rabu'') vai BL, lai gan jaoi varoņi nav zēni šī vārda tiešajā nozīmē. Darbi, kas parāda homoseksuālas attiecības ar zēniem, pieder citam žanram, ko sauc par sjotakonu.

sentences: '''Anabolisms''' jeb '''plastiskā vielmaiņa''' ir [[vielmaiņa|vielmaiņas]] reakciju kopums, kurā no vienkāršākiem savienojumiem biosintēzes ceļā veidojas sarežģītāki savienojumi ar lielākām molekulām. No centrālajiem metabolītiem sintezējas vienkāršas molekulas ([[aminoskābes]], [[nukleotīdi]], [[taukskābes]], [[monosaharīdi]]) kuri tālāk kalpo sarežģītāku vielu veidošanai, piemēram, [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēzei. Anaboliskās reakcijas pārsvarā ir endotermiskas - tās prasa enerģijas pievadīšanu.<ref>A.Vīgants. Cilvēka bioķīmija un molekulārā bioloģija. 2008. {{ISBN|978-9984-45-027-8}}</ref> Šī enerģijas pievadīšana notiek lielākoties hidrolizējot adenozīntrifosfātu jeb ATP. <ref>Nicholls D.G. and Ferguson S.J. (2002) ''Bioenergetics'' Academic press 3rd edition {{ISBN|0-12-518121-3}}</ref> Pretējs process anabolismam ir [[katabolisms]], kad sarežģītākas molekulas tiek šķeltas vienkāršākās un enerģija tiek iegūta [[šūnu elpošana]]i.

sentences: '''29. marts''' ir gada 88. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (89. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 277 dienas.

sentences:
{{Zinātnes portāli}}
{{Portāla veidne
| portāla logo     = RocketSunIcon.svg        <!-- šeit jāuzraksta logo bildes nosaukums -->
| kādā portālā     = [[kosmonautika]]s       <!-- šeit jānorāda kādā portālā cilvēks ir iegājis -->
| par ko informācija = kosmonautiku          <!-- šeit norāda par ko būs atrodama informācija šajā portālā -->
| title            = Kosmonautikas portāls   <!-- Portāla nosaukums -->
| border           = #009ACD                <!-- Ramja malu krāsa -->
| titlebackground  = #009ACD                <!-- Portāla fona krāsa -->
| titleforeground  = white                  <!-- Portāla teksta krāsa -->
| background       = #fafafa                <!-- Fona krāsa rakstītajam tekstam -->
| foreground       = black                  <!-- Burtu krāsa rakstītajam tekstam -->
| editpage         = {{FULLPAGENAME}}/Ievads     <!-- Nosaukums titulveidnei -->
| titulveidne      = {{{{FULLPAGENAME}}/Ievads}} <!-- Šeit jāieraksta Titulveidnes nosaukums ar visām iekāvām -->
| title1 = Izmeklēts raksts
| editpage1 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts
| 1. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts raksts}}
| title2 = Izmeklēts attēls
| editpage2 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls
| 2. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēts attēls}}
<!--
| title3 = Saistītie portāli
| editpage3 = Veidne:Saistītie portāli
| 3. šūnas veidne = {{Saistītie portāli}}
-->
| title3 = Izmeklēta biogrāfija
| editpage3 = {{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija
| 3. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Izmeklēta biogrāfija}}
| title4 = Saites
| editpage4 = {{FULLPAGENAME}}/Saites
| 4. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Saites}}
| title5 = Jaunumi
| editpage5 = {{FULLPAGENAME}}/Jaunumi
| 5. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Jaunumi}}
| title6 = Tuvākie starti
| editpage6 = {{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti
| 6. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Nākamie starti}}
| title7 = Kategorijas
| editpage7 = {{FULLPAGENAME}}/Kategorijas
| 7. šūnas veidne = {{{{FULLPAGENAME}}/Kategorijas}}
}}
__NOTOC__ __NOEDITSECTION__
[[Kategorija:Portāli]]
[[Kategorija:{{PAGENAME}}| {{FULLPAGENAME}}]]<noinclude>

sentences: '''Patogēns''' ({{val|fr|pathogène}}; cēlies no {{val-el|πάθος}} — ‘ciešanas, slimība’ un {{gree|-γενής}} — ‘izcelsme’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=569}}</ref> ir jebkura bioloģiska sistēma, kas var inficēt ķermeni un izraisīt [[slimība|slimību]]. Patogēni uzbrūk ķermeņa [[šūna|šūnām]] un izdala stipras [[inde]]s jeb [[toksīni|toksīnus]]. Gandrīz visi patogēni ir [[mikroorganismi]]. Izplatītākie patogēni ir [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], bet dažas slimības var izraisīt arī [[vienšūņi]] un [[sēne]]s. Pie patogēniem pieskaita arī [[prioni|prionus]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour      = #DEDEE2
| name        = Vills Šusters
| series      = "[[Radīti skatuvei]]"
| image       = [[File:Matthew Morrison 2009.jpg|240px]]
| caption     = Lomas atveidotājs [[Metjū Morisons]]
| first       = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator     = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer   = [[Metjū Morisons]]
| occupation  = Vidusskolas skolotājs
Ansambļa vadītājs
| nickname    = Šū kungs
| spouse      = [[Emma Filsberija]] (precējies)
[[Teri Šustere]] (šķīries)
| significantother = [[Hollija Holideja]]
| children      = Denjels Finns Šusters
| family      =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bačanu salas
|attēls              = Bacan Topography.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Bacan''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 0 |latm= 37 |lats= |latNS= S
|longd=127 |longm= 31|longs= |longEW=E
|platība             = 2792.85
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Batusibela
|augstums            = 2111
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 113 482 <small>2021</small>
|blīvums             = 406,3
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Labuha]]
|piezīme =
}}
'''Bačanu salas''' ({{val|id|Kepulauan Bacan}}) ir salu grupa [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, daļa no Dienvidhalmaheras apriņķa. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Labuha]]. Vēsturiski salās līdz pat 19. gadsimta beigām pastāvēja neatkarīgs Bačanas sultanāts.

sentences: '''Trīs māsas''' ir apzīmējums trim galvenajiem [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[kultūraugi]]em — [[kukurūza]]i, [[parastās pupiņas|pupām]] un [[ķirbis|ķirbjiem]]. Tos audzēja ciltis kontinenta austrumu mežainajos apgabalos no [[Lielie ezeri|Lielajiem ezeriem]] līdz [[Florida]]i dienvidos, [[pueblu kultūra|pueblu]] tautas [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienoto Valstu]] dienvidaustrumos un [[Vidusamerika|Mezoamerikas]] iedzīvotāji. Arī vairākām [[bizoni|bizonu]] mednieku prēriju ciltīm pusi no pārtikas veidoja "trīs māsas".

sentences: '''Valkas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 76 [[iela]]s [[Valka|Valkā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Valka, Valkas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name=Berlīnes Zooloģiskais dārzs<br />''Zoologischer Garten Berlin''
|logo=
|logo_width=150px
|logo_caption=
|image=Berlin Elefantentor 09-2017.jpg
|image_width=260px
|image_caption=Ziloņu vārti: viena no divām ieejām zooloģiskajā dārzā
|date_opened=1844. gadā<ref name="zoo-infos">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.zoo-infos.de/zoos-en/41.html|title=Zoologischer Garten Berlin|work=zoo-infos.de|publisher=Zoo-Infos.de |access-date=5 September 2010}}</ref>
|location={{vieta|Vācija|Berlīne}}
|coordinates={{Coord|52|30|30|N|13|20|15|E|type:landmark_region:DE-BE_scale:5000|display=inline,title}}
|area=35 hektāri<ref name="zoo-infos"/>
|num_animals=20,219 (2017)<ref name=info1>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|title=Das aufregende Jahr 2017 in Zahlen – Inventur in Zoo, Tierpark und Aquarium Berlin|trans-title=The Exiting Year 2017 In Numbers – Stocktaking In Zoo, Aquarium And Tierpark|language=de|date=2 March 2018|website=Zoologischer Garten Berlin's website|access-date=2 March 2018|archive-date=26 September 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190926164635/https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|dead-url=yes}}</ref>
|num_species=1,373 (2017)<ref name=info1/>
|members=[[Eiropas zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|EAZA]],<ref name="eaza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.eaza.net/membership/Pages/Zoos%20and%20Aquariums.aspx|title=EAZA Member Zoos & Aquariums|work=eaza.net|publisher=European Association of Zoos and Aquaria|access-date=5 September 2010}}</ref> [[Pasaules zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|WAZA]]<ref name="waza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums|title=Zoos and Aquariums of the World|work=waza.org|publisher=WAZA|access-date=5 September 2010|archive-date={{dat|2016|03|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160303215751/http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums}}</ref>
|annual_visitors=vairāk kā 3,5 miljoni (2017)<ref name=info1/>
|exhibits=
|website={{URL|zoo-berlin.de}}
}}
'''Berlīnes Zooloģiskais dārzs''' ({{val|de|Zoologischer Garten Berlin}}) ir vecākais līdz mūsdienām saglabājies un pazīstamākais [[zooloģiskais dārzs]] [[Vācija|Vācijā]]. Tas atklāts 1844. gadā un aizņem 35 hektārus no [[Berlīne]]s [[Tīrgartena (parks)|Tīrgartenas parka]]. Ar aptuveni 1380 dažādām sugām un vairāk nekā {{sk|20200}} dzīvniekiem, zooloģiskais dārzs piedāvā vienu no visplašākajām sugu kolekcijām pasaulē.<ref name=info1/><ref name="Tierstatistik 2013">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html|title=Zoo Berlin Tierstatistik 2013|work=zoo-berlin.de|publisher=Zoo Berlin|access-date=18 January 2014|language=de|archive-date={{dat|2014|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140712091933/http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences: '''Frankēšanas mašīna''' ir ierīce, kuru izmanto liela daudzuma nosūtāmās [[korespondence]]s [[frankēšana]]i jeb apzīmogošanai [[pastmarka|marku]] līmēšanas vietā. Galvenais frankēšanas mašīnas uzdevums ir marķēt [[aploksne|aploksni]] ar sūtītāja nosaukumu un atpakaļadresi, logotipu, kalendāra zīmogu vai pastmarku. Frankēšanas mašīnas sniegtās priekšrocības ir atkarīgas no piedāvātajiem modeļiem.

sentences: Par '''digrāfu''' sauc [[burts|burtu]] pāri, ar ko apzīmē vienu [[fonēma|fonēmu]] vai fonēmu sekvenci, kas neatbilst šo burtu parastajai skaniskajai vērtībai. Parasti (bet ne vienmēr) tā ir skaņa, ko dotās valodas [[ortogrāfija|ortogrāfijā]] nav iespējams apzīmēt ar vienu burtu. Parasti terminu "digrāfs" lieto [[grafēma|grafēmām]], kuru [[izruna]] gandrīz vienmēr ir viena un tā pati.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-60
|ķīm_formula=(Y,Ce,Ca)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Trešmetāls
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = #BB0022
| stila_izcelsme         = ''[[NWOBHM]]'',
[[spīdmetāls]],
[[pankroks]],
[[smagais pankroks]]
| kultūras_izcelsme      = [[1980. gadi|1980. gadu]] sākums [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija|Vācijā]]
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]] un [[balss|vokāls]]
| popularitāte           = visā pasaulē; kulminācija no [[1980. gadi]]em līdz [[1990. gadi]]em
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanri             = [[nāves metāls]],
[[melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnais metāls]],
 [[grūvmetāls]]
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
| jauktie_žanri          = ''[[Crossover thrash]]'', [[graindkors]], [[metālkors]]
}}

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
[[File:Best01.jpg|thumb|Vertikālais vēja tunelis Latvijas paviljonā [[Expo 2010]].]]
'''Vertikālais vēja tunelis''' ir tunelis, kurā tiek radīta augšupejoša gaisa plūsma. Vertikālos vēja tuneļus izmanto [[aerodinamika]]s izpētei, taču to plašākais pielietojums ir [[izpletņlēkšana]]s treniņiem vai atpūtai — [[cilvēks]] var lidot gaisa strūklā, kuras ātrums aptuveni sakrīt ar cilvēka ķermeņa krišanas [[ātrums|ātrumu]] (vidēji 200 km/h).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
{{Atsauces+}}
{{Vikisaites+}}
{{Slikts tulkojums}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = "Lubene"
| attēls = Attēls:Pulp Fiction cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pulp Fiction''
| žanrs = Kriminālfilma,
melnā humora komēdija,
drāma,
mafijas filma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārija autors = [[Kventins Tarantīno]]
[[Rodžers Everijs]]
| galvenajās lomās = [[Džons Travolta]]
[[Semjuels Džeksons]]
[[Uma Tūrmane]]
[[Hārvijs Keitels]]
[[Tims Rots]]
[[Amanda Plumere]]
[[Marija de Medeirosa]]
[[Vings Reimss]]
[[Ēriks Stolcs]]
[[Rozanna Ārkete]]
[[Kristofers Volkens]]
[[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| operators = [[Andžejs Sekula]]
| montāža = [[Sellija Menke]]
| studija =
| izplatītājs = [[Miramax|Miramax Films]]
''(ASV kinoteātri)''
| izdošanas laiks = 1994. gada maijs {{small|(Kannu kinofestivāls)}}
{{flaga|ASV}} {{dat|1994|10|14}}
| ilgums = 154 min
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|212,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0110912
}}
'''"Lubene"''' ({{val|en|Pulp Fiction}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Kventins Tarantīno]], viņš kopā ar [[Rodžers Everijs|Rodžeru Everiju]] sarakstīja arī filmas scenāriju. Filma ir pazīstama ar bagātajiem dialogiem, ironisko humora un vardarbības sajaukumu, nelineāro sižeta līniju. "Lubene" tika nominēta septiņām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], tai skaitā par labāko filmu, taču filma uzvarēja tikai kategorijā "Labākais oriģinālais scenārijs". 1994. gada Kannu kinofestivālā tā tika pie festivāla galvenās balvas — [[Zelta palmas zars|Zelta palmas zara]]. Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Dalība filmā palīdzēja [[Džons Travolta|Džonam Travoltam]] atkārtoti kļūt slavenam.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Muzeja infokaste
|name = ''Serralves''
|image = Lonely Dancer (4937475766).jpg
|image_caption =
|map_type = Portu
|latitude = 41.1585
|longitude = -8.6577
| coordinates_region  = PT-13
| coordinates_display = inline,title
| map_caption         = Atrašanās vieta Portu
|established = {{dat|1999|6|6}}
|location = {{vieta|Portugāle|Portu}}
|visitors = 1 340 670 (2010-2012) <ref>[http://www.serralves.pt/FLIPBOOK/ReC_2012/ Annual Report]</ref>
|director = Suzanna Kotera
|owner               = ''Fundação de Serralves''
|publictransit =
|website = {{URL|http://www.serralves.pt}}
}}

sentences: {{cita nozīme|romānu|filmu|Kas nogalina lakstīgalu... (filma)}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d10 4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Dabiskais varš un vara caurules fragments
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

sentences: '''Zvejniekciema vidusskola''' bija vispārizglītojoša mācību iestāde, kurā mācības notika no 1. līdz 12. klasei. Skolas galvenā ēka atradās Atpūtas ielā 1 [[Saulkrasti|Saulkrastos]]. Tagad oficiāli skolas nosaukums ir Saulkrastu novada vidusskola, pēc skolu apvienošanas.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Malaizija]]
[[Kategorija:Malaizija]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Frederiks Ogists Bartoldi
| image = Frederic Auguste Bartholdi1898.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1834|8|2}}
| location = [[Kolmara]], {{FRA}}
| deathdate = {{dat|1904|10|4|1834|8|2}}
| deathplace =  [[Parīze]], {{FRA}}
| nationality =
| field = [[tēlniecība]]
| training = [[Nacionālā Daiļo Mākslu augstskola]] (''École nationale supérieure des Beaux-Arts'')
| movement = [[neoklasicisms]]
| famous works = [[Brīvības statuja]]
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences: '''23. janvāris''' ir gada 23. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 342 dienas (343 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|       suga = Camelus dromedarius
|       suga_lv = Vienkupra kamielis
|         binomial = Camelus dromedarius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Kuldīgas vecpilsēta
| image       = Kuldīga, Kurzeme, Latvija.jpg
| imagesize   =
| caption     = Ķieģeļu tilts un vecpilsētas kopskats
| Country     = {{LAT}}
| Location    = [[Kuldīga]]
| Type        = Kultūra
| Criteria    = (v)
| ID          = 1658
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 2023
| Session     = 45
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Latvija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 3.9 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  58 | longs = 17.5 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      =
| embedded   =
}}
'''Kuldīgas vecpilsēta''' ir [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]] iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|objekts]]. UNESCO sarakstā to ierakstīja {{dat|2023|09|17||bez}} ar nr. 1658.<ref name="whc" /> Kuldīgas vecpilsēta ir 84,33 [[hektārs|ha]] liela, aizsardzības zona 88,85 ha.<ref name="whc"/> Šis ir viens no trim objektiem Latvijā, kas iekļauti Pasaules mantojuma sarakstā (arī [[Rīgas vēsturiskais centrs]] un [[Strūves ģeodēziskais loks]]).

sentences: '''Aidaho Universitāte''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''University of Idaho'') ir vecākā publiskā universitāte [[Aidaho]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā atrodas štata ziemeļu centrālajā daļā [[Moskova]]s pilsētā.

sentences: {{Commonscat|Musicians by genre|Mūziķi pēc žanra}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli palatāls līdzskanis''' tiek artikulēts ar [[mēle]]s virspusi pret cietajām [[Aukslējas|aukslējām]] un vienlaicīgu [[Lūpas|lūpu]] [[Koartikulācija|noapaļojumu]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ekonomikas infokaste
|country              =
|image                =
|width                =
|caption              =
|currency             =
|fixed exchange       =
|year                 =
|organs               =
|rank                 =
|gdp                  =
|growth               =
|per capita           =
|sectors              =
|components           =
|inflation            =
|poverty              =
|gini                 =
|labor                =
|occupations          =
|unemployment         =
|average gross salary =
|average net salary   =
|industries           =
|edbr                 =
|exports              =
|export-goods         =
|export-partners      =
|imports              =
|import-goods         =
|import-partners      =
|FDI                  =
|gross external debt  =
|debt                 =
|deficit              =
|revenue              =
|expenses             =
|aid                  =
|credit               =
|reserves             =
|cianame              =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Grimsvehtns
| Photo           = Iceland Grimsvoetn 1972-B.jpg
| Paraksts        =
| karte                = Islande
| reljefa_karte        = y
| label_position = top
| latd=64|latm=25|lats=12|latNS=N
| longd=17|longm=19|longs=48|longEW=W
| Augstums        = 1725
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta = [[Vahdnajēgidls]]
| Kalnu grēda     =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent        = {{dat|2011|5|21}}
}}

sentences:
{{Infobox stadium
| name = Rubē velodroms
| services engineer =
| scoreboard =
| estimated_cost =
| suites =
| architect =
| project_manager =
| structural engineer =
| general_contractor =
| operator =
| main_contractors =
| capacity = 2000
| record_attendance =
| executive_suites =
| dimensions = 500 m treks
| acreage =
| surface = [[betons]]
| owner = Rubē pilsēta
| native_name = ''Vélodrome André-Pétrieux''
| former_names =
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Vélodrome André Pétrieux Roubaix 08.JPG
| caption = Velodroms 2012. gadā
| fullname =
| location = {{vieta|Francija|Nora|Rubē|2s=Nora (departaments)}}
| demolished =
| coordinates = {{coord|50.6781|N|3.2052|E|type:landmark|display=inline,title}}
| broke_ground =
| built =
| opened = 1936
| renovated =
| expanded =
| closed =
| tenants = ''Vélo Club Roubaix Lille Métropole''
}}
'''Rubē velodroms''', oficiāli '''Andrē-Petrjē velodroms''' ({{Val-fr|Vélodrome André-Pétrieux}}) ir velodroms [[Rubē]], Francijā, [[Nora (departaments)|Noras departamentā]]. Tas tika atklāts 1936. gadā, un kopš 1943. gada tajā notiek viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskā]] velobrauciena [[Parīze—Rubē]] finišs.<ref name="Müller-Schell2012">{{Grāmatas atsauce|last=Müller-Schell|first=Werner|title=Classic Cycle Routes of Europe: The 25 Greatest Road Cycling Races and how to Ride Them|url=https://books.google.com/books?id=k01xAwAAQBAJ&pg=PA53|year=2012|publisher=A&C Black|isbn=978-1-4081-5752-7|page=53}}</ref> <ref name="HeijmansMallon2011">{{Grāmatas atsauce|last=Heijmans|first=Jeroen|last2=Mallon|first2=Bill|title=Historical Dictionary of Cycling|url=https://books.google.com/books?id=ZdXCmwpk-SAC&pg=PA155|year=2011|publisher=Scarecrow Press|isbn=978-0-8108-7175-5|page=155}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Buckley''''' var būt:
* Baklija — sieviešu uzvārds:
** [[Džesija Baklija]] (''Jessie Buckley''; dzimis 1989. gadā), īru aktrise un dziedātāja,

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Ļihačova rūpnīca
''Завод имени Лихачёва''
| logo             = Amo-zil-logo.svg
| caption          =
| image            = Экскурсия на ЗИЛ (14869234063).jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1916. gads]]
| founder          =
| defunct          = [[2013. gads]] (bankrots)
[[2015. gads]] (slēgšana)
[[2020. gads]] (nojaukšana)
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas automašīna]]s
[[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]
[[ledusskapis|ledusskapji]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|amo-zil.ru}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Ļihačova rūpnīca''' ({{val|ru|Завод имени Лихачёва}}), jeb saīsināti '''ZIL''' ({{val|ru|ЗИЛ}}), bija [[autobūve]]s uzņēmums [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija|Krievijā]], kas darbojās no 1916. gada līdz 2016. gadam.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Rongelapa''' ({{val|mh|Ron̄ļap}}) ir [[koraļļu atols]] no 61 [[sala]]s Klusajā okeānā, [[Māršala salas|Māršala salās]] Ralika arhipelāgā. Tā [[sauszeme]]s teritorija ir 8 kvadrātjūdzes (21 kvadrātkilometrs), bet tajā ir [[lagūna]] ar aptuveni 1000 kvadrātjūdžu teritoriju.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Madagaskaras
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Madagascar.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = [[1958]]. gada [[14. oktobris]]
| Design =
| Designer =
}}
'''Madagaskaras karogs''' ir viens no [[Madagaskara]]s nacionālajiem simboliem.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = n
| abovestyle  = background-color:{{#switch:{{lc:{{{type|}}}}}|priesteris|priest=#808080|pope|pāvests=#F7D79C|cardinal|kardināls=#f66|#default=plum}};
| above       = <includeonly>{{#if:{{{honorific-prefix|}}}|{{{honorific-prefix|}}}
}}{{{name|{{{Full name|{{{English name|}}} }}} }}}{{#if:{{{honorific-suffix|}}}|
{{{honorific-suffix|}}}}}</includeonly>
| subheader   = {{#if:{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}|''{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}''}}
| headerstyle = background-color:#DDDDDD;
| subheaderclass = role
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|{{{imagesize|}}}}}}|sizedefault=frameless|upright=1|alt={{{alt|}}}|suppressplaceholder=yes}}
| caption     = {{{caption|}}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Grāfs Monte Kristo
| attēls                   =  The Count of Monte Cristo film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Count of Monte Cristo''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Kevins Reinoldss]]
| producents               =
* [[Gerijs Barbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         = [[Džejs Volperts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kevizels]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Ričards Heriss]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Luiss Guzmans]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25|}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002|title=The Count of Monte Cristo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2019|archive-date={{dat|2019|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190814183824/https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{IRL}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=countmontecristo.htm|title=The Count of Monte Cristo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Grāfs Monte Kristo"''' ({{val|en|The Count of Monte Cristo}}) ir 2002. gada piedzīvojumu drāma, kuas balstīta uz [[Aleksandrs Dimā (tēvs)|Aleksandra Dimā]] tāda paša nosaukuma [[Grāfs Monte-Kristo|grāmatu]]. Filmas režisors ir [[Kevins Reinoldss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Kevizels]], [[Gajs Pīrss]], [[Ričards Heriss]], [[Džeimss Freins]] un [[Luiss Guzmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie telefoni|Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie datori|Programmatūra]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Organizācijas infokaste
|name = Konservatīvās politiskās rīcības konference
|image = CPAC 2020.png
|size =
|map =
|type = Politiska biedrība
|formation = {{dat|1973}}
|headquarters = [[Mērilenda]]
|leader_title =
|leader_name =
|language = angļu
|website= [http://cpac.conservative.org cpac.conservative.org]
|}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Krusts
| abbreviation = Cru
| name_latin = Crux
| RA = 12,5
| dec = −60
| areatotal = 68
| arearank = 88. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cru''
| starmagnitude = 0,87
| neareststarname = ''η Cru''
| stardistance = 64,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''USA-261''
| Nosaukums_orig         = ''X-37B OTV-4''<br />''AFSPC-5''
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma              = ''[[X-37B]]''
| KA_veids               = [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma        = ''[[X-37B]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks    =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki]]/[[DARPA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|5|20|SK}} 15:05  [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Atlas V/501]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ULTRASat]]'', ''[[Lightsail-A]]'', ''[[USS Langley (pavadonis)|USS Langley]]'', ''[[BRICSat-P]]'', ''[[ParkinsonSat]]'', ''[[GEARRS-2]]'', ''[[AeroCube-8A]]'', ''[[AeroCube-8B]]'', ''[[OptiCube 1]]'', ''[[OptiCube 2]]'', ''[[OptiCube 3]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           = {{dat|2017|5|7|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 718 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 5400 kg
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="spaceflightnow 2015-05-27" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija            = 38°
| Periods =
| Apoapsīda              = 325 km
| Periapsīda             = 312 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[USA-240]]'' (''OTV-3'')
| KA_nāk                 = ''[[USA-277]]'' (''OTV-5'')
}}
'''''USA-261''''' jeb '''''X-37B OTV-4''''', kodētais nosaukums '''''AFSPC-5''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Boeing]]'' būvēta militāra bezpilota [[kosmoplāns|kosmoplāna]] ''[[X-37B]]'' otrā eksemplāra otrais kosmiskais lidojums. Tas orbītā palaists 2015. gada maijā; uz zemes atgriezās 2017. gada maijā.

sentences:
'''Trīs R princips''' ir [[Bioētika|bioētikas]] princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas [[dzīvnieku tiesības]] pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā<ref name="altweb.jhsph.edu">Russell, W.M.S. and Burch, R.L., (1959).  ''The Principles of Humane Experimental Technique'', Methuen, London. {{ISBN|0900767782}} [http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927060555/http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc |date={{dat|2011|09|27||bez}} }}</ref> un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana ('''''R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana ('''''R'''eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana ('''''R'''efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0063:LV:HTML Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES] par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.</ref>.

sentences: Ar jēdzienu '''literatūrzinātne''' ([[vācu valoda|vācu]] ''Literaturwissenschaft'', [[krievu valoda|krievu]] ''литературоведение'') [[Latvija|Latvijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Polija|Polijā]] un vairākās citās [[Eiropa]]s valstīs saprot humanitāru [[zinātne|zinātni]], kas no dažādiem aspektiem pēta [[literatūra|literatūru]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Baševiss Zingers
|     vārds_orig = Isaac Bashevis Singer
|         attēls = Isaac Bashevis Singer.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Leoncina (''Leoncin'') pie [[Novi Dvora Mazovecka|Novi Dvoras Mazoveckas]],  [[Kongresa Polija]],  [[Krievijas Impērija]], (tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = Sarfsaida (''Surfside''), [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[jidišs]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Knuts Hamsuns]], [[Šoloms Aleihems]], [[Ichoks Leibušs Perecs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1978. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktašīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.12-30
|ķīm_formula=Cu6Hg3As4S12
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Tumšpelēks, metālisks
|svītra=Melna
|habituss=Graudiņi, labi veidoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=5,5
}}
__NOTOC__

sentences: '''Valūta''' (no {{val|it|valuta}} — ‘vērtība’) ir [[maiņas līdzeklis]], lai veicinātu [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] tirdzniecību. Visbiežāk izmantotā valūta ir [[nauda]], bet, piemēram, mazāk attīstītās sabiedrībās vai [[ekonomiskā krīze|ekonomisko krīžu]] laikā par valūtu var kalpot arī citas tajā brīdī vērtīgas lietas, piemēram, [[mājlopi]], [[tabaka]] un citas lietas. Ar jēdzienu "valūta" saprot tieši maiņas līdzekli, nevis kaut ko vērtīgu pašu par sevi.

sentences: '''Priekšindoeiropiešu valodas''' jeb '''pirmsindoeiropiešu valodas''' ir neidentificējamu valodu grupa, kurā runāja [[Eiropa]]s, daļēji arī [[Āzija]]s iedzīvotāji pirms [[Indoeiropiešu pirmvaloda|indoeiropiešu pirmvalodā]] runājošo cilšu ierašanās. Uzskatīta, ka priekšindoeiropiešu valodu substrāts ir ietekmējis daudzas [[indoeiropiešu valodas]] gan vārdu krājuma, gan gramatikas ziņā. Vienīgās Eiropā saglabājušās pirmsindoeiropiešu valodas ir [[basku valoda]] un [[Kaukāza valodas]], bet Āzijā [[dravīdu valodas]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lukunora
|attēls              = Lukunor ISS004.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Lukunor''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Mortloka salas]]
|latd= 5 |latm= 31 |lats=  |latNS= N
|longd=153 |longm= 46 |longs=  |longEW=E
|platība             = 2,822
|garums              = 13,5
|platums             = 8
|lagūna              = 55
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 18
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1248 (2010)
|blīvums             = 442
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Lukunora''' ({{val|chk|Lukunor}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā, viens no [[Mortloka salas|Mortloka]] grupas atoliem. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, administratīvi veido divas municipalitātes — Lekinioču (848 iedzīvotāji) atola austrumos un Oneopu (400 iedzīvotāji) rietumos. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu valodā]].

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           = Dagat-Geli.jpg
| at_izm           = 260px
| paraksts         =
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         =
| iesaukas         =
| izcelsme         = [[Tuvie Austrumi]], [[Irāna]]
| svars            = 320 - 430 kg
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =  Vidēji 160 cm
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     =
| apvalks          =
| apmatojums     =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            = [[zirga krāsa|bērs, ruds, melns, palss, pāls, perlamutra]]
| metiens          =
| dzīve            =
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         =
| vernacular_name  = [[Mājas zirgs]] (''Equus caballus'')
| binominal_name   =
| trinominal_name  =
}}
'''Ahaltekes zirgs''' jeb '''ahaltekinietis''' ir viena no [[karstasiņu zirgi|karstasiņu]] [[zirgs|zirgu]] [[šķirne|šķirnēm]]. Tas ir [[tuksnesis|tuksneša]] zirgs, bet ļoti labi spēj aklimatizēties arī citās klimatiskajās zonās. Ahaltekinietis, iespējams, ir visvecākā zirgu [[šķirne]] pasaulē,<ref>[http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0015311 Cieslak, Michael, et al. "Origin and history of mitochondrial DNA lineages in domestic horses."] PLoS One 5.12 (2010): e15311. "Eleven out of these 39 haplotypes were lineages that were confined to a single primitive breed (B/Arabian; D2d/Cheju; G1/Akhal Teke; H/Garrano; H1/Marismeno; H1a/Lusitano; K2b1/Sicilian Oriental Purebred; K3b/ Yakut; X1/Pottoka; X2a/Debao; X3c/Lusitano; X5/Fulani). " {{Wayback|url=http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0015311|date =20140405043823}}</ref> un to veidojušas senās tautas, kas apdzīvoja mūsdienu [[Turkmenistāna]]s teritoriju. Nosaukums radies no Ahaltekes oāzes Turkmenistānā. Ir uzskats, ka Ahaltekes zirgi ir bijuši jau pirms 5000 gadiem. Visu šo tūkstošu gadu laikā tie turēti kā tīrasiņu zirgi un nav bijuši jaukti ar citām zirgu šķirnēm. Ahaltekes zirgs ir ietekmējis daudzas mūsdienu zirgu šķirnes, kā arī ietekmējis [[arābu zirgs|arābu zirga]] izveidi. Ir viedoklis, ka [[Baierlija turku zirgs]], kas bija viens no ciltstēviem [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirga]] šķirnes izveidē, ir bijis ahaltekinietis.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Virtuālais privātais tīkls (VPT)''' jeb '''''VPN''''' ({{val|en|virtual private network}}) ir vispārējs nosaukums tehnoloģijām, kuras nodrošina vienu vai vairākus [[datortīkls|tīkla]] savienojumus (virtuālu tīklu) kāda tīkla vai vairāku tīklu (piemēram, [[internets|interneta]]) ietvaros. Lai nodrošinātu datu nepārtveršanu publiskajos tīklos, tiek izmantota [[kriptogrāfija]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Britu Austrumindijas kompānija''
| logo             = Flag of the British East India Company (1707).svg|150px
| image            = File:Coat_of_arms_of_the_East_India_Company.svg|80px
| caption          = Kompānijas ģērbonis
| genre            = [[Starptautiskā tirdzniecība]]
| fate             = [[Nacionalizēta]]
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1600. gadā
| founder          = Džons Vots<br>Džordžs Vaits
| defunct          = 1874. gada 1. jūnijā
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = [[Lielbritānija]]
| location         = [[East India House]]
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Melanīni''' ir augstmolekulāri [[Pigments|pigmenti]], kas ir [[Indols|indola]] vai tam līdzīgu vielu atvasinājumu [[polimēri]]. Tos [[Sintēze|sintezē]] vairums dzīvo organismu. Melanīnu dabas pētījumi un to metabolisma īpašības norāda uz melanīnu polifunkcionalitāti ([[Farmakoloģija|farmakoloģiskie]] efekti pie dažādas ģenēzes [[Slimība|slimību]] ārstēšanas).<ref name="Korolyov.etal2007"/>

sentences:
uz siltasiņu būtnes — [[cilvēks|cilvēka]] — rokas]]
'''Homeostāze''' ({{val|gr|ὅμοιος}}, ''homoios'' — ‘līdzīgs’ un {{gree|στάσις}}, ''stasis'' — ‘miera stāvoklī’) ir sistēmu, to vidū arī dzīvo [[Organisms|organismu]], spēja jebkurā līmenī saglabāt patstāvību un pastāvību. Tā ir organisma patstāvīgas eksistences pamatā, kas nodrošina funkcionālo sistēmu vienotību un pilnvērtīgu fizioloģisko procesu saglabāšanu. Siltasiņu dzīvnieku nemainīgas temperatūras nodrošināšana, kā arī skābas un sārmainas vides sabalansēšanās, ir piemēri homeostāzei. Cilvēka ķermenī tas ir process, kas nodrošina stabilitāti, neskatoties uz ķermeni ietekmējošām ārējās vides izmaiņām.

sentences: '''Veto''' ({{val|la|veto}}, latviski — 'aizliedzu') ir pilnvarojums aizliegt vai apturēt kāda lēmuma stāšanos spēkā.

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences: '''Nacionālais kopienākums (NKI)''' — ir [[makroekonomika]]s pamatrādītājs, kas nosaka, kādu summu gada laikā iegūst noteiktas [[valsts]] rezidentu mājsaimniecības un visi uzņēmumi, pārdodot savus resursus. Tajā ir iekļauti visi iedzīvotāju gūtie ienākumi — peļņas, rentes, darba algas u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati 10.-12. klasei|last=Siņicins|first=Mihails|publisher=Raka|year=2001|isbn=9984153258|location=Rīga|pages=228.-232.}}</ref> Nacionālais kopienākums aptver tikai tos ienākumus, kas pieder noteiktas valsts rezidentiem (tai skaitā ienākumus no šīs valsts iedzīvotāju veiktajām ekonomiskajām darbībām ārvalstīs).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.makroekonomika.lv/ar-ko-atskiras-iekszemes-kopprodukts-no-nacionala-kopienakuma-nacionala-kopprodukta|title=Ar ko atšķiras iekšzemes kopprodukts no nacionālā kopienākuma / nacionālā kopprodukta?|website=Makroekonomika|access-date=2021-02-12|language=lv}}</ref>

sentences: '''Kumiku deportācija''' bija [[Padomju Savienība]]s okupācijas iestāžu veikta [[Kumiki|kumiku]] tautības iedzīvotāju izvešana uz citiem PSRS apgabaliem [[1944. gads|1944]]. gada [[12. aprīlis|12. aprīlī]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Moldova|Moldovas riteņbraucēji}}

sentences: {{Citas nozīmes|ģenerālisimusu|Aleksandrs Suvorovs (nozīmju atdalīšana)|Aleksandrs Suvorovs}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{Dokumenta infokaste
| dokumenta_nosaukums  = Kosovas pase
| attels               = Passaporta e Kosoves.svg
| attela_paraksts      = Pirms 2011. gada izsniegtās Kosovas biometriskās pases priekšējais vāks
| attela_izmers        =
| attela_alt_teksts    =
| attels2              =
| attela_paraksts2     =
| attela2_izmers       =
| attela2_alt_teksts   =
| sakts_izmantot_no    =
* 2008. gada 30. jūlijs (nebiometriskās pases)
* 2011. gada 31. oktobrī (biometriskās pases)
| tiek_izmantots       = {{flaga|Kosova}}[[Kosova]]
| pielietojums         = personas identificēšana, ceļošana
| dokumenta_tips       = [[pase]]
| pielietosanas_merkis =
| atbilstibas_prasibas =
| deriguma_termins     = 5 gadi bērniem, 10 gadi pieaugušajiem
| izmaksas             =
}}
'''Kosovas pase''' ({{val|sq|Pasaporta e Kosovës}}; {{val|sr|Косовски пасош}}) ir ceļošanas dokuments, kuru izsniedz [[Kosova]]s [[pilsonība|pilsoņiem]]. Šis dokuments atvieglo starptautiskus ceļojumus, kā arī ļauj identificēt konkrētu personu. Ar [[pase|pasu]] izsniegšanu nodarbojas Kosovas Iekšlietu ministrija, diplomātiskās pases izsniedz Kosovas Ārlietu ministrija. Kosovas pases atbilst visiem ieteiktajiem standartiem, ko mašīnlasāmām pasēm ir noteikusi [[Starptautiskā civilās aviācijas organizācija]] (ICAO), izņemot valsts/pilsonības kodu, kas neatbilst ''ISO 3166-1 alpha-3'' standartiem. Pases dizains tika parādīts 2008. gada 14. martā.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |title=Kosovo unveils new passport – SBS World News Australia |publisher=SBS World News Australia |date=2008-03-14 |accessdate=2008-03-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080403090541/http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |archive-date=2008-04-03 }}</ref> Pirmās pases sāka izsniegt 2008. gada 30. jūlijā. Kopš 2009. gada maija Kosovas pilsoņiem izsniedza 300 000 pasu.<ref>[http://www.telegrafi.com/?id=2&a=4416 "Rreth 300 mijë qytetarë kosovarë pajisen me pasaporta" (In Albanian)."] ''telegrafi.com''. Published on May 20, 2009.</ref><ref name="Kosovo Passport">[http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 "The process of production of Passports of the Republic of Kosovo, is fully normalised"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081014084147/http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 |date={{dat|2008|10|14||bez}} }} ''mpb-ks.org''18 August 2008.</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|leģendas varoni|Lielais Kristaps (nozīmju atdalīšana)|Lielais Kristaps}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Citroën''
| logo             = Citroen 2022.svg
| caption          =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1919. gads
| founder          = [[Andrē Sitroēns]]
| defunct          =
| location_city    = [[Senvena (Sēna-Sendenī)|Senvena]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[automašīna]]s, komerciālais transports
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Stellantis]]'', {{NLD}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.citroen.com citroen.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'''''Citroën''''' (oficiālais nosaukuma '''''Automobiles Citroën S.A.''''') ir [[Francija]]s [[autobūve]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 1919. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Senvena (Sēna-Sendenī)|Senvenā]]. Tas ietilpst [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrētas pārvaldītājsabiedrības ''[[Stellantis]]'' grupā.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]|Venta (nozīmju atdalīšana)|Venta}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Venta
  | citvalsts         = Lietuva
  | citnosaukums      = Venta
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Venta
|attēls=Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
|paraksts=[[Ventas rumba]] [[Kuldīga|Kuldīgā]]
  | karte             = Latvijas upe Venta karte.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
|garums=346
|garums_latvijā=178
|baseins=11 811,1
|baseins_latvijā=6613,6
|caurtece=92,8<ref>{{LPE|52|64}}</ref>
|gada_notece=2,94
|izteka=[[Veņu ezers]] ([[Lietuva]])
|ieteka=[[Baltijas jūra]]
|tek_caur={{LTU}}<br />{{LAT}}
|pietekas= [[Abava]], [[Virvīča]]
| sāk_plat_d=55 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=23 | iet_plat_s=44 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=32 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
}}
'''Venta'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97472 |title=Informācija par objektu: Venta |accessdate={{dat|2016|08|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Garums — 346 km (178 km Latvijā un 168 km Lietuvā), baseina platība — 11 811,1 km².<ref name="garums">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.meteo.lv/public/27986.html |title=Ūdens saimniecisko iecirkņu klasifikators<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070815123723/http://www.meteo.lv/public/27986.html |archivedate={{dat|2007|08|15||bez}} }}</ref> Lielākās pilsētas Ventas krastos ir [[Mažeiķi]], [[Kuldīga]] un [[Ventspils]]. Lielākā pieteka — [[Abava]]. Uz Ventas atrodas platākais dabīgais [[ūdenskritums]] Eiropā — [[Ventas rumba]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref>

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Malonskābes struktūrformula
 Malonskābes molekulas modelis
|CAS numurs=141-82-2
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–COOH
|molmasa=104,03
|blīvums=1631
|kušanas temperatūra=135 - 137 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Rēkīvas ezers
|attēls=Rekyvos ezeras su aitvarais.jpg
|map = Lietuva
| plat_d=55 | plat_m=52 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=18 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{LTU}}
|platība=11,792
|garums=
|Vid_dziļums=2,0
|Max_dziļums=4,5
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=[[Kulpe]], [[Tilže]]
|baseins=18,9
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Šauļi]]
}}
'''Rēkīvas ezers''' ({{val|lt|Rėkyvos ežeras}}) ir [[ezers]] [[Lietuva]]s ziemeļu daļā, [[Šauļi|Šauļu]] pilsētas teritorijā. Devītais lielākais ezers Lietuvā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ludmila Kondratjeva
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1958|4|11}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Rostovas apgabals|Šahti|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 168 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 57 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība = Rostovas Valsts pedagoģiskais institūts (1981)
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = sprints
 |         kar_sāk = 1973
 |        kar_beig = 1988
 |           klubs = "Burevestņik" ([[Rostova pie Donas]])
 |        treneris = Valerijs Sokovņins
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ([[1980. gada vasaras olimpiskās spēles|1980]], [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]])
 |            rc-a = 5 (1962, 1966, 1969, 1971, 1974)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 10,87 sek (1980)
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 22,31 m (1980)
 |           PR2_d = 200 m
 <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|PSRS}}}}
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[1980. gada vasaras olimpiskās spēles|Maskava 1980]]|[[Vieglatlētika 1980. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Sievietes, 100 m sprints|100 m]]}}
{{MedalBronze|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Maskava 1980]]|[[Vieglatlētika 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — Sievietes, 4x100 m stafete|4x100 m stafete]]}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[1978. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Prāga 1978]]|100 m}}
{{MedalGold|[[1978. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Prāga 1978]]|4x100m stafete}}
}}
'''Ludmila Kondratjeva''' ({{val|ru|Людми́ла Андре́евна Кондра́тьева}}, dzimusi {{dat|1958|4|11}} ir bijusī [[Padomju Sociālistisko Republiku Savienība|PSRS]] [[vieglatlēte]], kas specializējās sprinta distancēs, olimpiskā čempione, [[PSRS Nopelniem bagātā sporta meistare]] (1978). Sacensībās pārstāvēja [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] sporta biedrību "Burevestņik" (''Буревестник'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://infosport.ru/person/legkaya-atletika/kondrateva-lyudmila |title=КОНДРАТЬЕВА Людмила Андреевна |accessdate=2021-03-27 |work= |publisher=infosport.ru |date= |language=ru }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2009-09-28 Lactarius deliciosus cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. deliciosus
| suga_lv =Priežu rudmiese
| binomial =Lactarius deliciosus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Priežu rudmiese''' (''Lactarius deliciosus'') ir Latvijā bieža liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]
(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Bratalida
| native_name    =  ''Brattahlíð''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Reproduction of brattahlíð viking church (6141364662).jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Bratalidas baznīcas 21. gadsimta replika
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 61.152222 | latNS  = N
| longd = 45.515 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kasiarsuka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 10. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Bratalida''' ({{val|dk|Brattahlíð}}) bija [[vikingi|vikinga]] [[Ēriks Rudais|Ērika Rudā]] mājvieta [[Grenlande]]s galējos dienvidos [[Tunulliarfikas fjords|Tunulliarfikas fjorda]] rietumu krastā. Mūsdienās arheoloģiskais piemineklis atrodas [[Kasiarsuka]]s apdzīvotajā vietā.

sentences: '''Sutināšana''' ir [[pārtika]]s [[siltumapstrāde]]s veids, kurā to noteiktu laiku karsē 70—90°C temperatūrā ļoti niecīgā šķidruma daudzumā vai pārtikai ar lielu mitruma saturu, piemēram, sulīgiem [[augļi]]em un [[ogas|ogām]], vispār bez [[ūdens]] pievienošanas. Sutināšanai vajadzīgi piemēroti trauki — katli ar biezu dibenu un sieniņām, kas tajos nodrošina vienmērīgu temperatūru.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=259 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pedvāle
| settlement_type          = mazciems
| image_skyline            = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_caption            = Firksu Pedvāles muižas ēka
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Abavas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1230}}
| area_total_km2           = 0,555
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=19796 |title=Informācija par objektu: Pedvāle |accessdate={{dat|2016|01|19||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total         = 22
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 01 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 34 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3294
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Linnansāri nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Linnansaari1.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 62.110556
| longd = 28.509444
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 38 km2
| established         = 1956
| visitation_num      = 31 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/linnansaarinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Linnansāri nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1826934"
}
</mapframe>
'''Linnansāri nacionālais parks''' ({{val|fi|Linnansaaren kansallispuisto}}) ir 1956. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, kurā ietilpst [[Haukivesi]] ezera salas. Pats Haukivesi ezers ietilpst [[Saimā]] ezeru sistēmā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andrejs Gromiko
| vārds_orģ           = ''Андре́й Андре́евич Громы́ко''
| attēls              = Andrei Gromyko 1972.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andrejs Gromiko 1972. gadā
| amats               = [[PSRS Ārlietu ministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1957|2|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1985|7|2|N}}
| premjers            =
| priekštecis         = [[Dmitrijs Šepilovs]]
| pēctecis            = [[Eduards Ševardnadze]]
| amats2               = [[PSRS Augstākās padomes Prezidija priekšsēdētājs]]
| term_sākums2         = {{dat|1985|7|2|N}}
| term_beigas2         = {{dat|1988|10|1|N}}
| priekštecis2         = [[Vasilijs Kuzņecovs]] (v.i.)
| pēctecis2            = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1909|7|18}}
| dzim_vieta          = Starija Hramiki (''Стары́я Грамы́кі''), [[Mogiļevas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vjetkas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], {{BLR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1989|7|2|1909|7|18}}
| mir_vieta           = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[PSKP]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = ekonomists, diplomāts
| alma_mater          = [[Minskas Lauksaimniecības institūts]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Ikri''' ir dažādu ūdens [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] neapaugļotu [[ola|oliņu]] masa iznērstā veidā vai arī atrodoties mātītes ķermenī. Ikrus nērš tādas dzīvnieku grupas, kā [[zivis]], [[apaļmutnieki]], [[abinieki]], [[moluski]], [[adatādaiņi]] u.c. Apaugļoti ikri vēlāk pārtop par dzīvnieku [[Kāpurs|kāpuriem]], kas tālāk izaug par briedušiem organismiem. Zivju ikrus no mātītēm lieto [[Pārtika|pārtikā]], gan svaigā, gan pārstrādātā veidā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilsētas meitenes
| attēls                   = Uptown Girls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Uptown Girls''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Boazs Jakins]]
| producents               = [[Fišers Stīvenss]]
| scenārija autors         =
* [[Džūlija Dāla]]
* [[Lisa Deividovica]]
* [[Elisona Džeikobsa]]
* [[Mo Ogrodņika]]
| galvenajās lomās         =
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Mārlija Šeltona]]
* [[Donalds Feisons]]
* [[Hetere Loklīra]]
| mūzika                   = [[Džoels Maknīlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Metro–Goldwyn–Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|15||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=uptowngirls.htm|title=Uptown Girls (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pilsētas meitenes"''' ({{val|en|Uptown Girls}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Boazs Jakins]]. Galvenās lomas atveido [[Britānija Mērfija]], [[Dakota Faninga]], [[Mārlija Šeltona]], [[Donalds Feisons]] un [[Hetere Loklīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|15||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eva Rubene
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Latvija
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = žurnāliste, rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elza Grundmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Elsa Yakovlevna Grundman.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Jēkabs Grundmanis
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fenakīts
|attēls=
|klase= Berilija silikāts
|ŠtruncaID=09.AA.05
|ķīm_formula=[[Be]]2[[Si]][[O]]4
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns
|svītra=
|habituss=Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus
|skaldnība=Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011
|lūzums=
|cietība= 7,5 - 8
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 2,96 - 3
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms fon Štamms
|     vārds_orig = ''Wilhelm von Stamm''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}
'''Vilhelms fon Štamms''' ({{val|de|Wilhelm von Stamm}}; dzimšanas gads nezināms — {{dat|1905|1|30|N}}, [[Rīga]]) <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_003_duze1905s01n009{{!}}article:DIVL16{{!}}page:3{{!}}query:Wilhelm%20von%20Stamm{{!}}issueType:P |title=Sēru paziņojums |access-date={{dat|2015|09|29||bez}} |archive-date={{dat|2016|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_003_duze1905s01n009{{!}}article:DIVL16{{!}}page:3{{!}}query:Wilhelm%20von%20Stamm{{!}}issueType:P }}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Latvija]]s [[šahs|šahists]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Klupanodonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C22H34O2
|molmasa=330,50
|blīvums=941
|kušanas temperatūra=<-78 °C
|viršanas temperatūra=236 °C pie 5 mmHg
}}
'''Klupanodonskābe''' (''cis,cis,cis,cis,cis''-7,10,13,16,19-dokozānpentaēnskābe, DPA, C21H33COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar piecām divkāršajām saitēm molekulā (''omega-3'' [[taukskābe]]). Klupanodonskābe ir iedzeltens eļļains šķidrums. Klupanodonskābei ir izomērs - adrēnskābe (''cis,cis,cis,cis,cis''-4,7,10,13,16-dokozānpentaēnskābe), kam ir citāds dubultsaišu novietojums molekulā un kas pieder pie ''omega-6'' taukskābēm.

sentences: '''Individuālā psiholoģija''' ir viens no [[psiholoģija]]s dziļuma virzieniem, kura pamatlicējs ir [[Alfrēds Ādlers]] (ebreju izcelsmes austriešu psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, individuālās psiholoģijas pamatlicējs). Tā izriet no Ādlera koncepcijas par, indivīdam piemītošā nepilnvērtības kompleksa un centieniem to pārvarēt, kā galveno motivācijas avotu. Nepilnvērtības izjūtu, kura rodas jau agrā bērnībā, nosaka cilvēkam specifisks „dzīves stils”. Atšķirībā no psihoanalīzes Individuālā psiholoģija uzskata, ka sociālā rakstura pamatā ir iedzimta sociāla sajūta, kuras uzdevums, galvenokārt ir audzināšana sevis pilnīgākas attīstības labā. Neirotiķiem un nesociāliem elementiem, šī sajūta nepiemīt, to aizstāj tieksme pēc neapzinātiem fiktīviem mērķiem. Individuālās psiholoģijas terapijas mērķis ir šāda veida izkropļojumu atklāšana un noteikšana pacienta dzīves stilā. Pats Ādlers, kurš piederēja pie Austrijas sociāldemokrātijas, saskatīja individuālajā psiholoģijā reformistisku programmu ar kuras mērķi sasniegt harmoniju cilvēkā un sabiedrībā. Individuālā psiholoģija pievērsās arī daiļrades izpētei, pamatojoties uz savu mācību par kompensējošo darbību, kā bioloģisko un sociālo nepilnvērtību pārvarēšanas veidu. Individuālā psiholoģija tāpat nodarbojās arī ar grupu psiholoģiju, t.i., ar izteiktu sociālo nepilnvērtības sajūtu. Kopumā individuālā psiholoģija nav izstrādājusi sev vispārpsiholoģisku teoriju, aprobežojoties lielākoties ar empīriska rakstura novērojumiem. Lielāku popularitāti tā sasniedza 1920. gados, jo īpaši pedagoģijas un psihoterapijas jomās. Vēlāk individuālā psiholoģija pēc būtības sevi noliedza, tai pat laikā dodot spēcīgu stimulu attīstīties kā sociālpsiholoģiskajām un grupu metodes terapijām tā arī socioloģiskiem novirzieniem psiholoģijā un medicīnā.

sentences:
]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

sentences: '''Balvu un Gulbenes slimnīcu apvienība''' ir III līmeņa neatliekamās palīdzības lokālā daudzprofilu [[slimnīca]], kas pamatā ārstē Balvu, Rugāju, Viļakas, Baltinavas, Gulbenes novadu iedzīvotājus. Slimnīcu apvienība dibināta 2011. gadā un tajā ietilpst divas slimnīcas Vidzemes ielā 2, [[Balvi|Balvos]] un Upes ielā 1, [[Gulbene|Gulbenē]].

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Bērzkalne
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna Bērzkalne.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = "Āriņi", [[Vējavas pagasts]]<ref name="lrb">{{LRB|79.-80}}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latviete]]
|   nodarbošanās = Folkloriste, pedagoģe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Anna Bērzkalne''' (dzimusi {{dat|1891|1|15}}, mirusi {{dat|1956|3|1}}), pseidonīms — A. Vītole,<ref name="lrb" /> bija [[latvieši|latviešu]] [[folkloriste]], [[pedagoģe]]. [[Latviešu folkloras krātuve]]s dibinātāja. Dr. filoz. (1942).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = Russkij vitjaz
''Русский витязь''
  |tips = četrmotoru [[divplāksnis]]
  |ražotājs = [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]
  |attēls = Attēls:Sikorsky Russky Vityaz (Le Grand).jpg|150px
  |paraksts =
  |konstruktors = [[Igors Sikorskis]]
  |pirmais lidojums = {{dat|1913|5|10}}
  |nodošana = [[1913]]. gadā
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis =
  |lietotājs = [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]
  |pārējie lietotāji =
  |izgatavots =
  |kopskaits = 1
  |programmas izmaksa =
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''''Russkij vitjaz''''' ({{val|ru|Ру́сский ви́тязь}}) bija pasaulē pirmā četrmotoru [[lidmašīna]], smagās [[aviācija]]s pirmsākumi. Lidmašīnu uzbūvēja [[Igors Sikorskis]] [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]i. Lidmašīna bija paredzēta stratēģiskai izlūkošanai.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{CompactTOC}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Uzlecošā mezgla garums''' ir viens no [[orbīta|orbītu]] raksturojošiem elementiem.  To izmanto, lai matemātiski aprakstītu [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] orbītas [[plakne]]s orientāciju attiecībā pret atskaites plakni. Saules sistēmas debess ķermeņiem tas ir leņķiskais attālums starp [[pavasara punkts|pavasara punktu]] un orbītas [[uzlecošais mezgls|uzlecošo mezglu]], mērīts pa [[ekliptika|ekliptiku]] no pavasara punkta pretēji [[pulksteņa rādītāja kustības virziens|pulksteņa rādītāja kustības virzienam]].

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences:
[[Kategorija:Anglijā dzimušie]]
[[Kategorija:Rietumsaseksa]]
{{catmore|Rietumsaseksa}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Cita nozīme|viduslaiku kņazisti|mūsdienu valsti|Moldova}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big><big>'''Moldāvijas kņaziste
''Moldova, Ţara Moldovei'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:235px; background:#d3daed"
|-
| width=22px |
| rowspan=3 width=160px align=center valign=down | <big>'''[[1359]] — [[1861]]'''</big>
|  [[Rumānijas Karaliste|→]]
|-
|
|  [[Besarābijas guberņa|→]]
|}
|-
|-
| colspan=2 align=center |
Moldāvija 1483. gadā

|-
| colspan=2 |
{| style="width:235px; background:#F9F9F9"
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Baia]] (1359—1385)
[[Sučava]] (1385—1572)
[[Jasi]] (1572—1861)
|-
| '''Valodas''' || [[Rumāņu valoda]],
[[baznīcslāvu valoda]] (sākotnējā oficiālā valoda)
|-
| '''Reliģija''' || [[pareizticība]]
|-
| '''Valsts pārvaldes
forma''' || [[monarhija]]
|}
|}

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C18H32O2
|molmasa=280,45
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=260 °C
}}
'''Stearolskābe''' (9-oktadecīnskābe, CH3(CH2)7C≡C(CH2)7−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Stearolskābe ir bezkrāsaini prizmatiski kristāli. Stearolskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā — [[tarirīnskābe]].

sentences: '''Pavlovas kūka''' ir [[deserts]], kas tika radīts par godu slavenai krievu baletdejotājai [[Anna Pavlova|Annai Pavlovai]], kas 20. gadsimta 20. gados viesojās [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>[https://svetkulaiks.lv/raksts/pavlova-kuka Pavlovas kūka]</ref>

sentences:
s mikrorajons]]
'''Mikrorajons''' ({{val-ru|микрорайон}}) ir [[Padomju Savienība|PSRS]] radies apzīmējums standartizētam daudzstāvu dzīvojamo ēku kompleksam lielo pilsētu perifērajās daļās. Šis nosaukums sarunvalodā vēl arvien tiek lietots padomju laikā tapušo [[Rīga]]s, [[Daugavpils]], [[Liepāja]]s, [[Jelgava]]s, [[Ventspils]] [[apkaime|apkaimju]] apzīmēšanai.

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vienna Insurance Group AG''
| native_name      = ''Wiener Versicherung Gruppe''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1824. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[apdrošināšana]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vig.com vig.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Vienna Insurance Group AG''''' ('''''VIG''''') ir [[Austrija|Austrijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dažāda veida [[apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tas ir viens no lielākajiem apdrošinātājiem Centrālajā un Austrumeiropā. Dibināts 1824. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]].

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences: '''Elo reitings''' ir [[šahs|šaha]] individuālo reitingu sistēma, kuru izmanto [[Starptautiskā šaha federācija]] (FIDE) kopš 1970. gada. Nosaukta [[ungāri|ungāru]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] profesora [[Arpads Elo|Arpada Elo]] vārdā, kas to 1960. gadā ieviesis ASV šaha federācijā. Kopš 2012. gada FIDE papildināja savu reitingu sistēmu ar ātrā šaha un šaha ātrspēles reitingiem.<ref>[http://www.fide.com/component/content/article/1-fide-news/5721-rapid-and-blitz-rating-lists.html Rapid and blitz rating lists]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Netīrais Harijs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2320467457/|title=Dirty Harry (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|12|23}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija = ''[[The Malpaso Company]]''
| operators = [[Brūss Surtess]]
| oriģinālnos = ''Dirty Harry''
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Endijs Robinsons]]
* [[Harijs Gvardino]]
* [[Reni Santoni]]
* [[Džons Vernons]]
| scenārijs = * [[Harijs Džulians Finks]]
* [[Rita Finka]]
* [[Dīns Rīsners]]
| producents = Dons Sīgels
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| žanrs = asa sižeta trilleris, ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Dirty harry.jpg
| imdb =
}}'''"Netīrais Harijs"''' ({{Val|en|Dirty Harry}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Endijs Robinsons]], [[Harijs Gvardino]], [[Reni Santoni]] un [[Džons Vernons]].

sentences:
'''Heidens''' var būt:
* [[Ēriks Heidens]] (''Eric Arthur Heiden''; dzimis 1958. gadā) — amerikāņu ātrslidotājs;
* [[Harolds van der Heidens]] (''Harold van der Heijden''; dzimis 1960. gadā) — nīderlandiešu šaha problēmists;
* [[Nikijs Heidens]] (''Nicholas "Nicky" Patrick Hayden''; 1981—2017) — profesionāls amerikāņu šosejas motobraucējs;
* [[Stērlings Heidens]] (''Sterling Hayden''; 1916—1986) — amerikāņu aktieris un rakstnieks.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jānis Neimanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Piltene|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = 1904
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = veterinārārsts
|        dzimums = V
|         vecāki = Jānis Neimanis, Tija Neimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Tā Svēta Grāmata"
| attēls           = Tā Svēta Grāmata.jpeg
| att_izm          =
| image_caption    = Tulkojuma pirmizdevuma titullapa
| author           =
| title_orig       =
| translator       = [[Ernsts Gliks]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Latviešu valoda]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1694}}
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = apmēram 2500
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Tā Svēta Grāmata"''', pilnais nosaukums — '''"Tā Svēta Grāmata jeb Dieva Svētais Vārds.."''',<ref name="valodnieciba" /> ir pirmais pilnīgais [[Bībele]]s ([[Vecā Derība|Vecās]] un [[Jaunā Derība|Jaunās Derības]]) izdevums [[latviešu valoda|latviešu valodā]], ko tulkojis [[Ernsts Gliks]].<ref name="letonika" /> Izdevumā ir apmēram 2500 lappušu.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Adrea alba Luc Viatour.jpg
 |    att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 |        dzimta = Ardeidae
 |     dzimta_lv = Gārņu dzimta
|   apakšdzimta=Ardeinae
|  apakšdzimta_lv=Gārņu apakšdzimta
 |         ģints = Ardea
 |      ģints_lv = Gārņi
 |          suga = Ardea alba
 |       suga_lv = Lielais baltais gārnis
 |      binomial = Ardea alba ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|  sinonīmi=
* ''Casmerodius albus''
* ''Egretta alba''
 | izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ventspils draudzes novads''' ({{val-de|Kirchspiel Windau}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]], pēc 1818. gada [[Kurzemes guberņa]]s [[Ventspils pilskunga iecirknis|Ventspils pilskunga iecirknī]], vēlāk [[Ventspils apriņķis|Ventspils apriņķī]].<ref name="Bienenstamm1841" >{{cite book|author1=H. von BIENENSTAMM|author2=Ernst August PFINGSTEN|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland, oder der ehemaligen Herzogthümer Kurland und Semgallen, mit dem Stifte Pilten ... Durchgesehen von E. A. Pfingsten, etc. [With maps.]|url=http://books.google.com/books?id=ixZbAAAAcAAJ&pg=PA142|year=1841|page=131}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
'''Salīdzināmo uzņēmumu un darījumu metode''' (sastopami nosaukumi '''multiplikatoru metode''', '''salīdzinošā vērtējuma metode''', '''tirgus datu salīdzināšanas metode''') ir otra biežāk izmantotā pieeja uzņēmuma (biznesa) vērtības noteikšanai pēc diskontētās naudas plūsmas metodes.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Corporate Finance Institute |url=https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/valuation/valuation-methods/}}</ref> To izmanto investīciju banku, korporatīvo finanšu nozarēs.

sentences: '' - ātrākais dators pasaulē no [[1985]]. līdz [[1989]]. gadam. Tas uzdevumu atrisināšanā pielietoja paralēlo skaitļošanu.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Imperatoru klubs
| attēls                   = The Emperor's Club Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Emperor's Club''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Maikls Hofmans]]
| producents               =
* [[Marks Abrahams]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* [[Maikls O'Nīls]]
| scenārija autors         = [[Nīls Tolkīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Embets Deividzs]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Edvards Hērmans]]
* [[Heriss Julins]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Beacon Communications]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[LivePlanet]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|9|9|Toronto kinofestivāls|2002|11|22}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/emperors-club-2002-1|title=The Emperor's Club|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191020134114/https://bbfc.co.uk/releases/emperors-club-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=emperorsclub.htm|title=The Emperor's Club|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Imperatoru klubs"''' ({{val|en|The Emperor's Club}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Etana Kanina īso stāstu ''The Palace Thief''. Filmas režisors ir [[Maikls Hofmans]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Klains]], [[Emīls Hiršs]], [[Embets Deividzs]], [[Robs Morovs]], [[Edvards Hērmans]] un [[Heriss Julins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|9||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Svešais pret Plēsoņu
| attēls = Avpmovie.jpg
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alien vs. Predator''
| režisors = [[Pols Andersons]]
| producents = * [[Gordons Kerols]]
* [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
* [[Deivids Gailers]]
* [[Volters Hills]]
| scenārija autors = Pols Andersons
| galvenajās lomās = * [[Sena Latena]]
* [[Lānss Henriksens]]
* [[Rauls Bova]]
* [[Jūens Bremners]]
* [[Kolins Selmons]]
| mūzika = [[Haralds Klozers]]
| operators = Deivids Džonsons
| montāža =
| studija = * ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Brandywine Productions]]''
* ''[[Impact Pictures]]''
* ''[[Stillking Films]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|8|12|pasaule|2004|8|13|ASV|2004|11|5|Latvija}}
| ilgums = 10 minūtes
| valsts = * {{DEU}}
* {{ASV}}
* {{CAN}}
* {{GBR}}
* {{CZE}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|177,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Alien vs. Predator (2004) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0370263/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|11||bez}}}}</ref>
| imdb =
}}
'''"Svešais pret Plēsoņu"''' ({{val|en|Alien vs. Predator}}) ir 2004. gada [[zinātniskās fantastikas filmażinātniskās fantastikas]] [[šausmu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Andersons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sena Latena]], [[Lānss Henriksens]], [[Rauls Bova]], [[Jūens Bremners]] un [[Kolins Selmons]]. Lānss Hendriksens piedalījies arī filmās "[[Svešie]]" (''Aliens'') un "[[Svešais 3]]" (''Alien 3'').

sentences:
[[Kategorija:Rumbula]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Rumbula]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Pīters Pauls Rubenss
| name_orig = ''Peter Paul Rubens''
| image = Rubens Self-portrait 1623.jpg
| imagesize =
| caption = Pašportrets. Ap 1623. gadu
| birthname =
| birthdate = {{dat|1577|6|28}}
| location = [[Zīgene]], [[Nasavas grāfiste]]
([[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{DEU}})
| deathdate = {{dat|1640|5|30}}
| deathplace = [[Antverpene]], [[Spāņu Nīderlande]]
({{BEL}})
| places = [[Ķelne]], [[Antverpene]], [[Mantuja]], [[Antverpene]], [[Stēna]]
| nationality =
| field = [[Glezniecība]]
| training =
| movement = [[Baroks]]
| famous works =
| patrons =
| awards =
| paraksts =
| influenced by =
| influenced =
| teachers = [[Adams van Norts]], [[Oto van Vēns]]
| pupils = [[Antoniss van Deiks]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Klāra Šūmane
|     vārds_orig = ''Clara Schumann''
|         attēls = Franz von Lenbach - Clara Schumann (Pastell 1878).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klāra Šūmane 1878. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Roberts Šūmanis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: Ir pieejamas divas dziedātājas [[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] diskogrāfijas lapas.

sentences: '''Donavas—Tisas—Donavas kanāls''' ({{val|sr|Канал Дунав-Тиса-Дунав}}) ir [[kanāls|kanālu]] sistēma [[Vojvodina|Vojvodinā]] [[Serbija|Serbijā]] netālu no Serbijas—[[Rumānija]]s robežas. Tas tiek izmantots [[plūdi|plūdu]] kontrolei, [[meliorācija]]i, ūdens apgādei, notekūdeņu izsūknēšanai, navigācijai, tūrismam, makšķerēšanai un medībām. Kanālu sistēma ir nosaukta [[Tisa]]s un [[Donava]]s — upju, kuras savieno kanāls — vārdā. Kanāla teritorijas kopējā platība ir aptuveni 12,700 km2.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Tallinas sinagoga
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_size              =
| map_label = Tallinas sinagoga
| position = left
| latd  = 59.438611  | latNS  = N
| longd = 24.766667  | longEW = E
| location              = {{Flag|Igaunija}}, [[Harju apriņķis]], [[Tallina]], [[Centrs (Tallina)|Centrs]]
| religious_affiliation =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               = https://www.ejc.ee/
| architecture_style    =
| architect = ''[[KOKO architects]]''
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[2005]]
| year_completed        = [[2007]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidauras teātris
| native_name    = {{gree|Θέατρο της Επιδαύρου}}
| image          = 07Epidaurus Theater06.jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 46| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Epidaura}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = teātris
| area           =
| built          = 340-330. gadi pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kabadiass
| condition      = daļēji atjaunotas drupas
| management     = Atēnu arheoloģiskā biedrība
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidauras teātris''' ({{val|el|Θέατρο της Επιδαύρου}}) ir labāk saglabājušais [[sengrieķu teātris]], kas darbojas arī mūsdienās, un izceļas ar izcilu akustiku un estētiku. Atrodas [[Epidaura]]s [[asklepions|asklepiona]] teritorijā netālu no [[Ligūrija (Argolīda)|Ligūrija]]s pilsētiņas.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Cērsupe
|attēls=
|paraksts=
|garums=10,0
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=[[Piltenes pagasts|Piltenes pagasta]] rietumos
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Venta]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=00 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=39 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudalopex fulvipes-primer plano.jpg
| att_nosaukums =[[Darvina zorro]] (''Lycalopex fulvipes'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Lycalopex
| ģints_lv =Zorro
| binomial =Lycalopex <small>([[Burmeister]], 1854</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Pseudalopex''
}}

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilns bruņojums
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0093058/|title=
Full Metal Jacket (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 3, 2021}}</ref>
| budžets = 16,5–{{ASV dolārs|30}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1987|6|17|[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]|1987|9|11|Apvienotā Karaliste}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[The Cannon Group, Inc.|Cannon]]''
| studija = * ''[[Natant]]''
* ''[[Harrier Films]]''
| operators = [[Daglass Milsoms]]
| oriģinālnos = ''Full Metal Jacket''
| mūzika = [[Ebigeila Mīda]]
| aktieri = * [[Metjū Modains]]
* [[Adams Boldvins]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Lī Ērmijs]]
* [[Dorians Hervuds]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Kevins Meidžors Hauards]]
* [[Eds O'Ross]]
| scenārijs = * Stenlijs Kubriks
* Maikls Hers
* Gustavs Hesfords
| producents = Stenlijs Kubriks
| režisors = [[Stenlijs Kubriks]]
| žanrs = kara filma, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Full Metal Jacket poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pilns bruņojums"''' ({{Val|en|Full Metal Jacket}}) ir 1987. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kara filma|kara]] [[drāma]]s filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Metjū Modains]], [[Lī Ērmijs]], [[Vinsents D'Onofrio]] un [[Adams Boldvins]]. Filmā ir balstīta uz Gustava Hesforda 1979. gada noveles "''The Short-Timers''".

sentences: '''Aristokrātija''' ({{val|grc|ἀριστοκρατία}} (''aristokratia''), no ''ἄριστος'' (''aristos'') — 'labākais'; ''κράτος'' (''kratos'') — 'vara') ir [[valsts pārvaldes forma]], kur [[valsts]] vara koncentrējas šaura valsts iedzīvotāju loka — aristokrātu — rokās. Aristokrāti šo statusu var ieņemt, pateicoties tam, ka izglītības, kultūras, gudrības, slavenu priekšteču vai pārticības ziņā tiek uzskatīti par piemērotākajiem valsts vadīšanai. Teorētiski aristokrātiska valsts pārvaldes forma ir vidū starp [[Monarhija|monarhiju]], kur vara koncentrējas viena cilvēka rokās, un [[Demokrātija|demokrātiju]], kur vara nomināli pieder visiem valsts pilsoņiem un to tieši realizē to vēlēti pārstāvji.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences: '''Pasaules Velokurjeru čempionāts''' (angliski ''The Cycle Messenger World Championships'' jeb '''CMWC''') ir ikgadējas pilsētas [[riteņbraukšana]]s sacensības, kurās [[velokurjers|velokurjeri]] un citi riteņbraucēji sacenšas dažādos uzdevumos, kuri lielākoties imitē velokurjera ikdienas pienākumus. Ideja par šādām sacensībām radās diviem [[Berlīne]]s velokurjeriem 1992. gadā, un jau 1993. gadā tur norisinājās pirmais Pasaules Velokurjeru čempionāts.

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Red-throated_Pipit.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus cervinus
 | suga_lv = Sarkanrīkles čipste
 | binomial = Anthus cervinus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1811)</small>
 | kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig = Martin Heidegger
|              attēls = Heidegger 4 (1960) cropped.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1889
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Meskirhe]],  [[Vācijas impērija]],
(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Meskirhe]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]], [[eksistenciālisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[ontoloģija]], [[metafizika]], [[māksla]], [[sengrieķu filozofija]], [[valoda]], [[dzeja]]
|              idejas = esamība, Heidegera terminoloģija
|          alma_mater = [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Edmunds Huserls]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Henrihs Rikerts]]
|           skolnieks = [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Herberts Markūze|Markūze]], [[Hanna Ārente|Ārente]]
|          ietekme_no = [[Anaksimandrs]], [[Hērakleits]], [[Platons]], [[Parmenīds]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants|Kants]],[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins|Helderlins]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings|Šellings]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Vilhelms Diltejs|Diltejs]], [[Francis Brentano|Brentano]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Rainers Marija Rilke|Rilke]], [[Georgs Trākls|Trakls]], [[Ernsts Jungers|E. Jungers]]
|          ietekmējis = [[Leo Štrauss|L. Štrauss]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], Markūze, [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Pols Rikērs|Rikērs]]
|               darbi = "[[Esamība un laiks]]" (''Sein und Zeit'', 1927)
"[[Kants un metafizikas problēma]]" (''Kant und das Problem der Metaphysik'', 1929)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aina Nagobads-Ābola
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]
Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
[[Visvaldis Georgs Nagobads]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Guntars Ābols
|          bērni = Jānis, Ingrīda
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aina Nagobads-Ābola''' (dzimusi {{dat|1920|6|9}}, mirusi {{dat|2021|9|29}}) bija viena no pirmajām un ilggadīgākajām atjaunotās [[Latvija]]s [[diplomāts|diplomātēm]]. Ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece [[Latvijas vēstnieks Francijā|Francijā]], Spānijā un Portugālē.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Segaudi''' klāj [[Augi|auga]] orgānus no ārpuses, saista augus ar apkārtējo vidi un izpilda [[Aizsardzības mehānismi augos|aizsargfunkciju]]. Segaudi aizsargā augu no pārmērīgas ūdens iztvaikošanas ([[Mitrais tropu mežs|tropu mežos]] epiderma transpirāciju neierobežo, bet gan pasargā lapas no saplaisāšanas tropu lietus laikā), pārāk spilgta apgaismojuma, no krasām temperatūras izmaiņām, no sīkiem mehāniskiem bojājumiem, no atmosfēras putekļiem, sīku dzīvnieku uzbrukumiem, kā arī no parazītisku [[Sēnes|sēņu]] un [[Baktērijas|baktēriju]] iekļūšanas organismā. Ūdens augu segaudi aizkavē ūdens ieplūšanu intercelulāros. Bez tam pa segaudiem notiek gāzu apmaiņa ar apkārtējo vidi un tiek uzņemtas barības vielas.
Izšķir '''''primāros''''', '''''sekundāros''''' un '''''terciāros''''' segaudus. '''Primārie''' segaudi ir '''''epiderma''''', '''sekundārie''' audi ir '''''periderma''''' un '''terciārie''' ir '''''kreve'''''.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Kondratovičs|first1=Rihards|title=Augu anatomijas praktikums|date={{dat|1976|07|29||bez}}|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|pages=108.-109.|accessdate={{dat|2015|12|12||bez}}}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from India|Autosportisti no Indijas}}

sentences:
{| class="toccolours vcard" border="2" cellspacing="0" cellpadding="4" rules="all" style=" float:right; margin:1em 0 1em 1em; border-style: solid; border-width: 1px; border-collapse:collapse; empty-cells:show;" align="right" width="310"
|-
!style="background-color:#ffdead;" colspan="2" class="fn org"|{{{Nuclear Power Plant|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if: {{{BILD|{{{Picture|}}}}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:smaller;" {{!}} [[Image:{{{BILD|{{{Picture}}}}}}|center|300px|{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des}}}}}}]]
{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des|}}}}}}
{{!-}} [[Category:Nuclear power station articles with no picture]]
}}
! colspan="2" style="background-color:#ffdead; text-align:center;"| Informācija
|- class="vcard"
{{#if: {{{LAND|{{{Country|}}}}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}}Valsts:
{{!}}{{{LAND|{{{Country}}}}}}
{{!-}}
}}
{{#if: {{{Location|}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}} Atrašanās vieta:
{{!}} {{{Location}}}
{{!-}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Luņins''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Rolāns Barts
|          vārds_orig = ''Roland Barthes''
|              attēls = RolandBarthes.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1915
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = [[Šerbūra]], {{FRA}}
|              m_gads = 1980
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{FRA}}
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Roland Barthes signature.svg
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = filozofs
|  rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|             periods = [[mūsdienu filozofija]]
|               žanri = [[strukturālisms]]<br />[[poststrukturālisms]]
|              temati =
|        lit virzieni = [[Eiropas filozofija]]
|    slavenākie darbi = ''Mythologies'' (1957), ''S/Z'' (1970)
|         ietekmējies =[[Ferdināns de Sosīrs|de Sosīrs]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Žoržs Batajs|Batajs]], [[Žils Mišlē|Mišlē]], [[Pols Valerī|Valerī]]
|          ietekmējis =[[Mišels Fuko|Fuko]], [[Jūlija Kristeva|Kristeva]], [[Žerārs Ženets|Ženets]], [[Sūzana Zontāga|Zontāga]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Rolāns Barts''' ({{val|fr|Roland Barthes}}, dzimis {{dat|1915|11|12}}, miris {{dat|1980|3|26}}) bija franču [[filozofs]] un [[Semiotika|semiotiķis]], kas parasti tiek pieskaitīts [[Strukturālisms|strukturālisma]] un [[poststrukturālisms|poststrukturālisma]] nozīmīgākajiem pārstāvjiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Stinkuls
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = [[amatnieks]], [[mākslinieks]] un [[rakstnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Inguna Galviņa<ref name="Latvijas Avīze">{{Laikraksta atsauce |title= Hipijs Alfrēds pāraudzis “baltajā tēvā” |date= 2017. gada 13. jūlijs |newspaper= [[Latvijas Avīze]] |url= https://www.la.lv/hipijs-alfreds-paraudzis-baltaja-teva |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|          bērni = Madara (1987)<ref name="Diena">{{Tīmekļa atsauce |title= Mežvidus puķu bērni |date= 2003. gada 2. augusts |newspaper= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/mezvidus-puku-berni-11739798 |accessdate= 2020. gada 5. jūlijā}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Bauskas Brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrība''' ir 1869. gada 22. aprīlī dibināta [[biedrība]]. Tās sākotnējais nosaukums bija '''Bauskas ugunsdzēsēju biedrība''', bet pēc statūtu maiņas 1923. gadā biedrība maina nosaukumu uz Bauskas Brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrību.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_wawe1923n63{{!}}article:DIVL324{{!}}issueType:P |title=Jelgavas apgabaltiesa |access-date={{dat|2014|02|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131231021955/http://www.periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_wawe1923n63{{!}}article:DIVL324{{!}}issueType:P |archivedate={{dat|2013|12|31||bez}} }}</ref> Pašlaik atrodas [[Bauska|Bauskā]], Pilskalna ielā 13a.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Adult_Asiatic_Lion.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
| att_izmērs = 220px
|        attēls2 = Asiatic_Lioness_in_Gir_Forest.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
| att2_izmērs = 220px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|   apakšdzimta=Pantherinae
|  apakšdzimta_lv=Panteru apakšdzimta
|          ģints = Panthera
|       ģints_lv = Panteras
|           suga = Panthera leo
|        suga_lv = Lauva
|         pasuga = Panthera leo persica
|    pasuga_lv =  Āzijas lauva
|       binomial = Panthera leo persica ([[Johann Nepomuk Meyer|Meyer]], 1826)
|      izplatība =

{{legend|#808000|Mūsdienu izplatības areāls}}
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Niuē Fekai<br />Niue
|    pilnais_valsts_nosaukums = Niue
|            valsts_nosaukums = Niue
|               karoga_attēls = Flag_of_Niue.svg
|            karoga_nosaukums = Niues karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of New Zealand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Niues ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Ko e Iki he Lagi''
|               kartes_attēls = LocationNiue.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Alofi]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=S | longd=169 | longm=55 | longEW=w <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[niueiešu valoda|niueiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = konstitucionālā monarhija
|        valsts_galvas_tituls = [[Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Niue premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Daltons Tagelagi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande|Jaunzēlandes asociēta valsts]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Konstitucionālais akts
|          neatkarības_datums = [[1974]].g. 19. oktobris
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 260
|               platība_rangs =212
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = 1607
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 218
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 6,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 222
|                     IKP_PPP = $6,2 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .nu
|              tālsarunu_kods = 683
|                iso_kods_num = 570
|              iso_kods_alfa2 = NU
|              iso_kods_alfa3 = NIU
}}
'''Niue''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidu daļā, 2400 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Jaunzēlande]]s. Tās kopējā platība ir 260 kvadrātkilometru. Lielākā tiesa iedzīvotāju ir [[polinēzieši]], iedzīvotāju kopējais skaits ir ap 1400. Niues galvaspilsēta ir [[Alofi]].

sentences: '''Imažisms''' ({{val-en|imagism}}) bija virziens angloamerikāņu [[dzeja|dzejā]] 20. gadsimta sākumā, kura pārstāvji atbalstīja [[brīvais pantmērs|brīvo pantmēru]] un pārdzīvojuma atspoguļojumu skaidriem, precīziem vārdiem. Imažisti noraidīja [[sentiments|sentimentu]] un [[diskursīvs|diskursīvu]], kas vairāk izpaudās tā laika [[romantisma dzeja|romatisma]] un [[Viktorijas laikmeta dzeja|Viktorijas laikmeta dzejā]]. Tas arī bija kontrastā ar tā laikabiedru, georgiāņu dzejnieku, tradīcijām. Lielākā daļa no publicētajiem imažistu darbiem tika publicēti laika posmā no [[1914]]. līdz [[1917]]. gadam. Tos publicēja arī vairāki ievērojami [[modernisma dzeja]]s pārstāvji.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Evergleidsas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Everglades National Park
 |   iucn_category = II
 |           photo = Sunset over the River of Grass, NPSphoto, G.Gardner (9255157507).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = ASV#Florida
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 25 |  latm = 19 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 80 | longm = 41 | longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|ASV|Florida}}
 |    nearest_city = [[Maiami]]
 |            area = {{mērv|km2=6106.61}}
 |     established = {{dat|1934|5|30|N|bez}}
 |  visitation_num = 597124
 | visitation_year = 2018
 |  governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests]]
 |         website = {{url|https://www.nps.gov/}}
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Evergleidas nacionālais parks''' ({{val|en|Everglades National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Florida]]s štata dienvidos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks galvenokārt sastāv no [[Evergleidsa]]s [[purvs|purviem]] un [[dumbrājs|dumbrājiem]]. Gada laikā to apmeklē mazliet vairāk nekā miljons cilvēku. Evergleida ir trešais lielākais parks "galvenajā" ASV teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Brachypelma edit.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brachypelma smithi|Meksikas tarantuls}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| bez nosaukuma =Invertebrata
| bez nosaukuma_lv =Bezmugurkaulnieki
| binomial =Invertebrata
}}
'''Bezmugurkaulnieki''' (''Invertebrata'') ir [[dzīvnieki]], kuriem nav [[mugurkauls|mugurkaula]]. Šai grupai pieder 95 % [[pasaule]]s dzīvnieku.<ref>Encarta Reference Library Home Premium 2005 DVD. Article - Invertebrate
</ref> Pie bezmugurkaulniekiem pieder [[plakantārpi]], [[vēži]], [[zirnekļi]], [[kukaiņi]], [[gliemji]] un citi dzīvnieki. Pretēji bezmugurkaulniekiem ir [[mugurkaulnieki]], pie kuriem savukārt pieder [[zivis]], [[abinieki]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]].

sentences:
'''Skeleta šķērssvītrotie muskuļaudi''' ({{val-la|textus muscularis striatus s. sceletalis}}) ir skeleta muskuļu uzbūves pamatelements, tie ar [[cīpsla|cīpslu]] palīdzību ir piesaistīti pie [[skelets|skeleta]] un šo muskuļaudu darbība ir pakļauta cilvēka gribai, taču tie var kontrahēties arī bez apzinātas gribas — tas ir, reflektori. Tie tiek saukti par šķērssvītrotajiem muskuļiem, jo muskuļšķiedras [[mikroskops|mikroskopā]] izskatās šķērssvītrotas.
Skeleta muskulatūru veido visi [[muskuļi]], kas saistās ar [[skelets|skeletu]] un tie veido vairāk kā 40% cilvēka ķermeņa masas. Šie muskuļi ir [[balsta un kustību orgānu sistēma]]s aktīvais kustību aparāts, bet [[skelets]] — pasīvais. Katrs muskulis ir atsevišķs [[orgāns]] un nodrošina skeleta kustības, tam ir īpaša attīstība, noteikta forma un uzbūve, kā arī novietojums un funkcija. Cilvēka ķermenī ir aptuveni 639 skeleta muskuļi, taču precīzu skaitu ir grūti definēt, jo dažādi avoti to dara atšķirīgi.
Mācība par muskuļiem ir [[mioloģija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer pseudosieboldianum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer pseudosieboldianum|suga_lv=Neīstā Zībolda kļava|attēls=Acer pseudosieboldianum (Kowal garden).JPG|attēls2=Acer pseudosieboldianum kz01.jpg}}
'''Neīstā Zībolda kļava''' ({{val-la|Acer pseudosieboldianum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2734|title=Neīstā Zībolda kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113054/https://database.smartgardens.eu/plant/2734}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Katerina Stefanidi
 |      vārds_orig = ''Κατερίνα Στεφανίδη''
 |          attēls = 2019 Birmingham Grand Prix - Katerina Stefanidi.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Katerina Stefanidi 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1990|2|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Atēnas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 4,91 m
 |           PR1_d = kārtslēkšana
 |             PR2 = 4,90 m
 |           PR2_d = kārtslēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{GRE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana sievietēm|Kārtslēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|Portlenda 2016|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|Birmingema 2018|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|Prāga 2015|Kārtslēkšana}}
}}
'''Katerina Stefanidi''' ({{val|el|Κατερίνα Στεφανίδη}}; dzimusi {{dat|1990|2|4}} [[Atēnas|Atēnās]]) ir [[Grieķija|grieķu]] [[kārtslēkšana|kārtslēcēja]], [[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|2016. gada olimpisko spēļu]] čempione. Viņa bieži tiek uzskatīta par izcilāko sievieti Grieķijas sporta vēsturē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.novasports.gr/alla-sports/stivos/article/400156/stathera-stin-korufi-i-stefanidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190524174055/http://www.novasports.gr/alla-sports/stivos/article/400156/stathera-stin-korufi-i-stefanidi/ }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.avgi.gr/athlitika/250418_katerina-stefanidi-pagkosmio-fainomeno-i-koryfaia-ellinida-olon-ton-epohon|title=ΣΤΙΒΟΣ - ΚΑΤΕΡΙΝΑ ΣΤΕΦΑΝΙΔΗ / Κατερίνα Στεφανίδη: Παγκόσμιο "φαινόμενο" η κορυφαία Ελληνίδα όλων των εποχών!|date=2017. gada 14. aug.|website=Αυγή}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Allianz Arena''
|attēls            = München - Allianz-Arena (Luftbild).jpg
|valsts            = {{flag|Vācija}}
|pilsēta           = Minhene
|adrese            =
|celtniecība-no    = {{dat|2002|10|21|Ģ}}
|pabeigts          =
|atklāts           = {{dat|2005|05|30}}
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|izmaksas1         = 340
|izmaksas2         = <!-- izmaksas miljonos ASV dolāru -->
|izmaksas3         =
|ēkas-garums       = <!-- hallei -->
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      = <!-- hallei -->
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     = <!-- hallei -->
|ēkas-apb-lauk     = <!-- hallei -->
|stadiona-apb-lauk = <!-- stadionam -->
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105x68 <!-- metros -->
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 69 901
|basketbols        =
|hokejs            =
|cits_sports_nos   =
|cits_sports       =
|klubu-mājvieta    = [[Minhenes "Bayern"|FC Bayern Munich]]<br />[[TSV 1860 München]]
|mājas-lapa        = http://www.allianz-arena.de/
}}

sentences: '''Programmaparatūra''' ({{val|en|firmware}}) ir īpaša datora [[programmatūra]]s klase, kas nodrošina ierīces specifiskās aparatūras zema līmeņa vadību. Programmatūra, piemēram, [[Personālais dators|personālā datora]] ''[[BIOS]]'', var saturēt ierīces pamatfunkcijas un var nodrošināt aparatūras abstrakcijas pakalpojumus augstāka līmeņa programmatūrai, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]]. Mazāk sarežģītās ierīcēs programmaparatūra var darboties kā pilnīga ierīces operētājsistēma, kas veic visas vadības, uzraudzības un datu apstrādes funkcijas. Tipiski tādu ierīču piemēri, kurās ir programmaparatūra, ir iegultās sistēmas (kurās darbojas [[iegultā programmatūra]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aduk.de/services/embedded-software-firmware-development/|title=Embedded Firmware Development|website=ADUK GmbH|access-date=2023-03-20|language=en-GB}}</ref>), sadzīves un personālās lietošanas ierīces, datori un datoru [[perifērijas ierīces]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gerhards Remlings
|     vārds_orig = ''Gerhard Remmling''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1633
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1695
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Bērna kopšanas atvaļinājums''' ir [[atvaļinājums]], ko pēc darbinieka pieprasījuma piešķir sakarā ar bērna dzimšanu vai [[Adopcija|adopciju]].

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = ''[[Rammstein]]''
| Image            =Rammstein_and_Apocalyptica_concert_-_2005.jpg
| Caption          = Grupas uzstāšanās [[Milāna|Milānā]] kopā ar [[Apocalyptica]], 2005. gada 24. februārī
| Alt              =
| Studio           = 6
| Studio link      =
| Live             = 2
| Live link        =
| Compilation      = 1
| Comp link        =
| Singles          = 24
| Singles link     =
| Video            = 3
| Video link       =
| Music videos     = 23
| MV link          =
| Option name      = Bokseti
| Option           = 1
| References       = no
|}}
Vācu [[Industriālais metāls|industriālā metāla]] grupas '''''[[Rammstein]]'' diskogrāfija''' sastāv no 6 [[Studijas albums|studijas albumiem]], 2 [[Koncertalbums|koncertalbumiem]] un 3 koncertu video ierakstiem. Vēl grupa ir izdevusi 24 [[Singls|singlus]], no kuriem divdesmit trim ir uzfilmēti [[Videoklips|videoklipi]]. Grupa tika izveidota 1994. gada janvārī. Tajā ietilpst seši mūziķi no [[Šverīne]]s un [[Austrumberlīne]]s: vokālists [[Tils Lindemans]], ģitārists [[Rihards Kruspe]], ģitārists [[Pauls Landerss]], basģitārists [[Olivers Rīdels]], bundzinieks [[Kristofs Šneiders]] un taustiņinstrumentālists [[Kristians Lorencs]].<ref name="Allmusic-Biography">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|title=Rammstein > Biography|last=Nimmervoll|first=Ed|work=Allmusic|publisher=Macrovision|accessdate=8 июля 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/67B2j9vj6?url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|archivedate=2012-04-25}}</ref>

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 11.
|attēls         = 11Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 2011. gadā
|sākums         = {{dat|2011|10|17|N}}
|beigas         = {{dat|2014|11|3|N}}
|priekšsēdētājs = [[Solvita Āboltiņa]]
|pr biedri      =
* [[Inga Bite]]
* [[Andrejs Klementjevs]]
|frakcijas      =
* [[Saskaņas Centrs]] (31)
* [[Vienotība]] (20)
* [[Zatlera Reformu partija]] (16)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (14)
* [[Zaļo un Zemnieku savienība]] (13)
* Pie frakcijām nepiederošie deputāti (6)
|pirms          = [[10. Saeima]]
|pēc            = [[12. Saeima]]
}}
'''11. Saeima''' ir [[Latvija|Latvijas Republikas]] [[Saeima|parlamenta]] 11. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2011. gada 17. oktobrī un pabeidza 2014. gada 3. novembrī. 11. Saeima tika ievēlēta ārkārtas vēlēšanās pēc [[2011. gada referendums par Saeimas atlaišanu|iepriekšējās Saeimas atlaišanas]], un tādēļ šī Saeimas sasaukuma pilnvaru termiņš ir trīs, nevis četri gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=57980&from=off |title=10. un 13. pants, Latvijas Republikas Satversme, ar grozījumiem, kas stājušies spēkā 02.11.2010. |accessdate={{dat|2013|01|10|SK}} |work=likumi.lv |publisher=VSIA Latvijas Vēstnesis |date= }}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Palma
 | official_name            = ''Palma''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Mallorca Palma from Bellver Castle viewpoint asv2023-04 img2.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Mallorca.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of Arms of the City of Palma, Majorca.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Spain#Baleāru salas
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{ESP}}
 | subdivision_name1        = [[Baleāru Salas]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 123. gadā p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 208.63
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 404681
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 39 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 39 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 070XX
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 13
 | website                  = [http://www.palmademallorca.es/ www.palmademallorca.es]
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Senslāvi''' bija agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] tauta. Saskaņā ar arheoloģiskajiem datiem etniskā kopiena izveidojās ne vēlāk kā 4. gadsimta otrajā pusē. [[Slāvi|Slāvu tautu grupa]] izveidojās senslāvu izplatīšanās procesā 7.-8. gadsimtā. Runāja [[Senslāvu valoda|senslāvu valodā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences: '''Sausais piens''' ir siltā ūdenī šķīdināms [[pulveris]], ko iegūst iztvaicējot pasterizētu [[piens|pienu]], un izmanto [[kulinārija|kulinārijā]], medicīnā, mazuļu pārtikā, kā arī piena ražošanai, jo šis produkts iztvaicēšanas procesā nezaudē savu vērtību. Galvenā priekšrocība — garāks uzglabāšanas termiņš, kas ļauj gan veidot piena rezervi, gan arī atvieglo tā pārvadāšanu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mufasa: The Lion King''
 | oriģinālnos = ''Mufasa: The Lion King''
 |      attēls = Mufasa The Lion King Movie 2024.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents = * [[Adele Romanski]]
* Marks Seriaks
 |   scenārijs = [[Džefs Natansons]]
 |     aktieri = * [[Ārons Pjērs]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Billijs Aikners]]
* [[Džons Kani]]
 |      mūzika = * [[Hanss Cimmers]]
* [[Farels Viljamss]]
* [[Nikolass Britels]]
 |   operators = [[Džeimss Lekstons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Pastel Productions''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|12|20}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mufasa: The Lion King''''' būs [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV muzikālā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]], scenārija autors [[Džefs Natansons]], filmu producē studijas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''Pastel Productions''. Tā paredzēta kā [[fotoreālisms|fotoreālistiska]] [[datora radīti attēli|datora radītu attēlu]] spēlfilma un tādā pašā tehnikā veidotās [[Karalis Lauva (2019. gada filma)|2019. gada versijas]] [[prikvels]].<ref name="DigitalSpy">{{Ziņu atsauce|last=Geisinger|first=Gabriella|url=https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|title=The Lion King 2 has been confirmed – here's everything you need to know|work=[[Digital Spy]]|date=September 30, 2020|access-date=March 7, 2021|archive-date=December 26, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201226052440/https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|dead-url=no}}</ref> [[Sets Rogens]], [[Billijs Aikners]] un [[Džons Kani]] atkal ieskaņos savus 2019. gada versijas tēlus, un viņiem pievienojās [[Ārons Pjērs]] un [[Kelvins Harisons jaunākais]], kuri ieskaņo Karaļa Mufasas un viņa jaunākā brāļa Naga bērnības tēlus.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kagajana
| official_name = ''Cagayan''
| image_skyline = Mt. Cagua, Cagayan Province, with rice fields - ZooKeys-266-001-g008.jpg
| imagesize =
| image_caption = Rīsa lauki ar [[Kagva]]s vulkānu fonā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Cagayan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1583
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 9398.07
| population_total = 1268603
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 18 | latm = 00 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 48 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tugegarao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 29
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tugegarao]]
| p3 = '''28 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[ibanagi]], [[itavisi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAG
| website                  = {{URL|http://www.cagayan.gov.ph/}}
}}
'''Kagajana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Cagayan}}, {{val|en|Province of Cagayan}}, {{val|ilo|Probinsia ti Cagayan}}, {{val|ibg|Provinsiya na Cagayan}}, {{val|itv|Provinsiya ya Cagayan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 28 municipalitātēs un sīkāk 820 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Tugegarao]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (54 %), [[ibanagi]] (14 %) un [[itavisi]] (7 %).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
{{Pov}}{{maznozīmīgs}}
'''Rektopuss''' ir populārs Latvijas [[Youtube]] kanāls.<ref>https://www.youtube.com/@rektopussofficial/videos</ref> 2022. gada 8. oktobrī oriģinālais kanāls tika izdzēsts Youtube noteikumu pārkāpumu dēļ.<ref>https://www.facebook.com/rektopuss/posts/pfbid0oU2pQpZoL1f2fwuxTgVkoAe45fpoMyLJShpueZrRJQfhe76eMuknmFu9qFEE7eTwl</ref> Kanālam pirms izdzēšanas bija teju 20 tūkstošu abonentu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://socialblade.com/youtube/c/rektopuss|title=RektoPuss's YouTube Stats (Summary Profile) - Social Blade Stats|website=socialblade.com|access-date=2022-11-28}}</ref> un tas bija viens no lielākajiem latviešu valodā.{{nepieciešama atsauce}} Nekavējoties Rektopuss autori izveidoja jaunu kanālu ar nosaukumu '''Rektopuss Official''', kas 1000 abonentus savāca ātrāk nekā mēnesī. Kanālu izveidotāji ir trīs draugi: Ingars, Mairis un Sandis.<ref>https://izklaide.tv3.lv/sovi/saimnieks-mekle-sievu/katram-istam-saimniekam-ir-jabut-traktoram-intervija-ar-jokdariem-kuri-radijusi-alternativo-saimnieks-mekle-sievu-versiju/</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Niderlandes}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Nīderlandē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Valodas infokaste
|        name = Abazīnu valoda
|  nativename = {{unicode|абаза бызшва}}
|      states = [[Krievija|Krievijā]]
|      region = [[Kaukāzs|Kaukāza]] ziemeļi ([[Karačaja-Čerkesija]], [[Stavropoles novads]])
|    speakers = 49,8 tūkstoši (2010)
| familycolor = Kaukāziešu
|        fam1 = [[ziemeļkaukāza valodas]]
|        fam2 = [[abhāzu-adigu valodas]]
|        fam3 = [[abhāzu-abazīnu valodas]]
|      script = [[kirilica]] (abazīnu ortogrāfija)
|      nation = {{flagicon image|Flag of Karachay-Cherkessia.svg}} [[Karačaja-Čerkesija]] ({{RUS}})
|        iso1 =
|        iso2 =
|        iso3 = abq
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 39 soļi
| operators =
| attēls = The 39 Steps (1935) - poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spiegu trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Donats]]
* [[Medlina Kerola]]
* [[Pegija Eškrofta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The 39 Steps''
| studija = ''Gaumont-British Picture Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''Gaumont British Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1935|6|6}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"39 soļi"''' ({{Val|en|The 39 Steps}}) ir 1935. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] spiegu trillera filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Donats]], [[Medlina Kerola]] un [[Pegija Eškrofta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bakens|Džona Bakena]] 1915. gada romānu ''The Thirty-Nine Steps''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.brentonfilm.com/alfred-hitchcock-collectors-guide-the-39-steps-1935|title=Alfred Hitchcock Collectors' Guide: The 39 Steps (1935)|last=Reid|first=Brent|website=Brenton Film|access-date=2023-08-29|date=2020-02-01|language=en-GB}}</ref>

sentences:
'''Metaanalīze''' ir kvantitatīvās analīzes instruments, lai salīdzinātu un kombinētu vairāku pētījumu rezultātus. Metaanalīzi definē kā pētījumu rezultātu no individuāliem pētījumiem, kopuma statistisko analīzi ar mērķi apvienot secinājumus vienā kopīgā. Tā ir sistemātiska tehnika esošo kvantitatīvo pētījumu rezultātu atrašanai, pārbaudīšanai, apkopošanai un analīzei. Metaanalīze ir veicama, lai izdarītu vispārējus secinājumus no vairākiem empīriskiem pētījumiem par kādu konkrētu tēmu, kā arī lai palīdzētu formulēt hipotēzes pirms konkrētā pētījuma sākuma.
== Metaanalīzes būtība ==
Termins '''metaanalīze''' nozīmē pētījumu analīze. Daudzi pētījumi atkārtojas dažādos līmeņos, izmantojot, piemēram, dažādus [[izlase]]s lielumus, dažādu vecumu cilvēkus un tiek veikti dažādās valstīs dažādos vidēs. Metaanalīze atļauj veikt precīzu salīdzinājumu, nevis tikai virspusēju subjektīvu novērtējumu. Metaanalīze ir kļuvusi populāra samērā nesen līdz ar elektronisko datubāzu attīstību, un līdz ar to vienkāršāku un ātrāku piekļuvi pētījumiem, kā arī tādēļ, ka pieaudzis pētījumu apjoms par līdzīgām tēmām. Sistemātiski apkopojot un savienojot vairākus pētījumus, ir iespējams salīdzināt paša veiktos pētījumus ar citiem nozarē veiktiem pētījumiem un izdarīt ticamākus un visaptverošākus secinājumus.

sentences:
{{Riteņbraucēja infokaste
 |          ridername = Robērs Maršāns
 |        piktogramma = Cycling (track) pictogram.svg
 |    piktogramma izm = 26px
 |  piktogramma saite = treka riteņbraukšana
 |         vārds_orig = ''Robert Marchand''
 |              image = Robert Marchand.jpg
 |         image_size =
 |      image_caption = Robērs Maršāns (centrā) 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |           fullname =
 |        dateofbirth = {{dat|1911|11|26}}
 |            dz_viet = {{vieta|Francija|Amjēna}}
 |        dateofdeath =
 |           mir_viet = {{miršanas datums un vecums|2021|5|22|1911|11|26}}
 |            tautība = [[franči|francūzis]]
 |        dzīvesvieta =
 |             height = {{mērvienība|cm=150}}<ref name=r4/>
 |             weight =
 |            country = {{FRA}}
 |            kar_sāk =
 |           kar_beig =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |          majorwins =
}}
'''Robērs Maršāns''' ({{val|fr|Robert Marchand}}; {{dat|1911|11|26|N}}—{{dat|2021|5|22|N}}) bija franču ilgdzīvotājs un riteņbraucējs.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences: '''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{citas nozīmes|tautu|Zemgaļi (nozīmju atdalīšana)|Zemgaļi}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .vu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Telecom Vanuatu Limited''
|sponsors              = ''Telecom Vanuatu Limited''
|domātais-pielietojums = Ar [[Vanuatu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Vanuatu
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Galvenokārt otrā līmeņa domēni, retu reizi tiek izmantoti arī trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.vunic.vu/ www.vunic.vu]
}}

sentences: '''Celofāns''' ir reģenerēta un plēves formā plastificēta [[celuloze]], Jau sākotnēji celofāns ir ticis ražots kā [[iesaiņošana]]s plēve. Savas izturības, caurspīdīguma, nekaitīguma un mērenās cenas dēļ plaši tiek izmantots [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sapņu scenārijs
| operators =
| attēls = Sapnu-scenarijs.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, fantāzija
| režisors = [[Kristofers Borgli]]
| producents = * [[Larss Knudsens]]
* [[Ari Asters]]
* Tailers Kampelone
* Džeikobs Džafke
* [[Nikolass Keidžs]]
| scenārijs = Kristofers Borgli
| aktieri = * Nikolass Keidžs
* [[Džūliana Nikolsone]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Tims Mīdovss]]
* [[Dilana Gelula]]
* [[Dilans Beikers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dream Scenario''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''Square Peg''
* ''Saturn Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''A24''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|9|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|11|10|ASV|2023|12|29|Latvija}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2292482817/?ref_=bo_da_table_13|title=Dream Scenario |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sapņu scenārijs"''' ({{Val|en|Dream Scenario}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas fantāzijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Borgli]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Džūliana Nikolsone]], [[Maikls Sera]], [[Tims Mīdovss]], [[Dilana Gelula]] un [[Dilans Beikers]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts fon Bardelebens
|     vārds_orig = ''Curt von Bardeleben''
|         attēls = Bardeleben.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Kurts fon Bardelebens aptuveni 1900. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Prūsijas Karaliste|Berlīne|td=Vācija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 7744
 | lv  = Septiņtūkstoš septiņsimt četrdesmit četri
}}
'''7744''' ir naturāls skaitlis, kas [[Veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp skaitļiem 7743 un 7745. Tas ir vienīgais kāda [[skaitļa kvadrāts]], kuram savā starpā ir vienādi gan pirmie divi [[cipars|cipari]], gan divi pēdējie cipari. Tā [[kvadrātsakne]] ir skaitlis 88, kuram arī abi cipari ir vienādi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
| att_nosaukums = [[Dromedārs]] (''Camelus dromedarius'')
| binomial = Tylopoda
| autors = Illiger, 1811
| att_izmērs = 240px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta = Tylopoda
| apakškārta_lv = Biezpēdaiņi
| kategorijas = nē
}}
'''Biezpēdaiņi''' jeb '''biezpēdaiņu apakškārta''' (''Tylopoda'') ir viena no [[pārnadži|pārnadžu kārtas]] (''Artiodactyla'') apakškārtām, kas apvieno [[lamas]], [[kamieļi|kamieļus]] un [[alpaka]]s.

sentences: '''Lūna algoritms''' ({{val-en|Luhn algorithm}}, {{val-de|Luhn-Algorithmus}}) jeb '''Lūna formula''' ({{val-en|Luhn formula}}, {{val-de|Luhn-Formel}}) ir vienkārša [[kontrolsumma]]s formula, ko izmanto, lai pārbaudītu dažādu identifikācijas numuru korektumu. To izmanto, piemēram, [[maksājumu karte|maksājumu karšu]] numuros un [[IMEI]] numuros. To radīja [[IBM]] zinātnieks [[Hanss Peters Lūns]] un to apraksta [https://www.google.com/patents?id=Y7leAAAAEBAJ ASV patents nr. 2950048]{{Novecojusi saite}}, pieteikts 1954. gada 6. janvārī, piešķirts 1960. gada 23. augustā.

sentences: '''Uvertīra''' ({{val|fr|ouverture}} — 'ievads') ir instrumentāls [[skaņdarbs]] — [[opera]]s, [[balets|baleta]] vai kāda cita dramatiska darba ievads, kā arī [[kantāte]]s vai [[oratorija]]s tipa skaņdarbu sērijas sākuma daļa. Uvertīra — vidēja garuma muzikāla daļa, kas vai nu iepazīstina ar kādu dramatisku darbu, vai iecerēta atskaņošanai koncertā.

sentences: '''Ziemassvētku pamiers''' ({{val|de|Weihnachtsfrieden}}, {{val|fr|Trêve de Noël}}) bija plaši izplatīts, bet neoficiāls [[pamiers]] [[Pirmā pasaules kara Rietumu fronte|Pirmā pasaules kara Rietumu frontē]] ap 1914. gada [[Ziemassvētki]]em.

sentences: '''Gūdu klintis''' (arī '''Gaviļu iezis''', '''Tālskatu iezis''') ir [[Devons|devona]] [[smilšakmens]] iežu atsegums [[Gauja]]s labajā krastā, [[Cēsu novads|Cēsu novadā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|rotaslietu|Amulets (nozīmju atdalīšana)|Amulets}}
 pastāvīgo krājumu par Indianapolisas Bērnu muzejs.]]
'''Amulets''' ir priekšmets (parasti piekariņš), kam piedēvē [[Maģija|maģisku]] spēju pasargāt tā īpašnieku no burvestībām, [[Slimība|slimībām]] un nelaimēm.

sentences: '''Vējš''' ir liela mēroga Zemes atmosfēras gāzu kustība jeb plūsma. Uz [[Zeme]]s vējš veido lielāko daļu [[gaiss|gaisa]] kustības, kas pārvietojas attiecībā pret Zemes virsmu ar [[ātrums|ātrumu]] vismaz 0,6 m/s. [[Kosmoss|Kosmosā]] galvenais gāzu un uzlādēto daļiņu virzītājs prom no [[Saule]]s ir tā saucamais [[Saules vējš]], kamēr planetārais vējš ir kādas planētas [[atmosfēra]]s neliels vieglu gāzu zudums kosmosā. Vējš parasti tiek klasificēts pēc to telpiskā mēroga, tā ātruma, tipa, spēka, kas izraisa to, reģiona, kuros tas notiek, un to ietekmes. Spēcīgākais novērotais vējš uz planētām mūsu [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] notiek uz [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] un [[Saturns (planēta)|Saturna]].

sentences:
{{cita nozīme|upi|dzelzceļa pieturu|Avīkne (stacija)}}
{{citas nozīmes|Ventas pieteku|Sudrabstrauts|Sudrabstrauts}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Avīkne
| attēls            = Avīkne pie dzelzceļa.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Avīkne, skatoties no Glūdas—Reņģes dzelzceļa tilta
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = Uzlieknis
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vadakste]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 30
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 38
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 78,4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Melnupe (Avīknes pieteka)|Melnupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=45 | sāk_gar_s=6 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=2 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=47 | iet_gar_EW=E
}}
'''Avīkne''', arī '''Avikna''', '''Aviekne''', vidustecē — '''Sudrabstrauts''',<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97530&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir upe [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Vadakste]]s labā krasta pieteka [[Dobeles novads|Dobeles]] un [[Saldus novads|Saldus]] novados. Sākas no meža meliorācijas grāvju sistēmas Uzliekņa purvā [[Lielauces pauguraine|Lielauces paugurainē]] [[Lielauces pagasts|Lielauces pagasta]] ziemeļrietumos. Tek pa [[Vadakstes līdzenums|Vadakstes līdzenumu]] dienvidu virzienā. Lielākajā daļā tecējuma gultne regulēta, uzņem apkārtējo meliorācijas sistēmu ūdeņus.<ref name=ld>{{Latvijas daba|1|98}}</ref> Lielākā pieteka [[Melnupe (Avīknes pieteka)|Melnupe]] (labā). Šķērso autoceļu [[P96]] un [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūdas—Reņģes dzelzceļu]].

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1898
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|10|20}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Harkiva}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komandieris]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1916—1938
|          valsts = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas SPR|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas flote]]
[[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
[[Padomju Latvijas armija]]
[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|AVPP]]—[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|IeTK]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Ernests Liepiņš.jpg
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A320''
|attēls               = attēls:Airbus A320-111, Air France JP6586497.jpg
|paraksts             = ''[[Air France]]'' ''A320-111'' 2009. gadā
|tips                 = Pasažieru šauras fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1987|2|28|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1988|4|18|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1986. gada
|skaits               = 9027 (2019. gada septembrī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = ''Airbus A318''{{br}}''Airbus A319''{{br}}''Airbus A320''{{br}}''Airbus A321''
|pēctecis             = ''[[Airbus A320neo]]''
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vitolds Gombrovičs
|     vārds_orig = Witold Gombrowicz
|         attēls =Witold_Gombrowicz_by_Bohdan_Paczowski_-_detail.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Malošice (''Małoszyce'') pie [[Opatova]]s,  [[Kongresa Polija]]<br />(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1969
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vānsa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = {{POL}}, {{ARG}}, {{FRA}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Ferdidurke]]" (''Ferdydurke'', 1937)
|    ietekmējies = [[Fjodors Dostojevskis]], [[Anna Redklifa]], [[Bruno Šulcs]]
|     ietekmējis = [[Milans Kundera]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Apkure''' ir [[Telpa|telpu]] mākslīga apsildīšana, lai kompensētu [[Siltums|siltuma]] zudumus un uzturētu noteiktā līmenī [[Temperatūra|temperatūru]], kas atbilst termiskā komforta nosacījumiem un/vai tehnoloģiskā procesa prasībām.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences: '''Gajānas valsts karogs''' ir viens no [[Gajāna]]s nacionālajiem simboliem, pieņemts 1966. gada 26. maijā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences: '''Zupa''' (no {{val|fr|soupe}}) jeb '''vira''' ir šķidrais [[ēdiens]], kuru gatavo, lietojot karstu [[ūdens|ūdeni]] un dažādas sastāvdaļas, piemēram, [[gaļa|gaļu]], [[sakne]]s, [[parastās pupiņas|pupas]] un [[auglis|augļus]]. Ir arī [[aukstā zupa|aukstās zupas]]. Zupu maltītē parasti pasniedz kā pirmo ēdienu.

sentences: '''Kultūrtrēģerisms''' ({{val-de|kulturtäger}} — kultūras nesējs) ir [[ironija|ironisks]] nosaukums, ko izmanto runājot par svešzemniekiem, kuri sagrābjot zemes un pakļaujot to tautas, pamato savu rīcību ar apgalvojumiem, ka viņi attīsta, nes kultūru šīm zemēm un tajās mītošajām tautām.<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 410. lpp.</ref> Ar šo vārdu apzīmē arī [[baltvācieši|baltvāciešu]] uzskatu, ka viņu senči esot atnesuši kultūru tagadējās Latvijas teritorijā mītošajām tautām.<ref>Skangale, L. Vēsturisko jēdzienu skaidrojošā vārdnīca. Rīga: RaKa, 2005. gads, 45. lpp.</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
, Krievijas (agrāk PSRS) triecienšautene]]
, Francijas snaiperšautene]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Īstais citronkoks
|          platums = 235px
|           attēls = P1030323.JPG
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|          attēls2 = Lemon - whole and split.jpg
|      att2_izmērs = 235px
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. limon
|          suga_lv = Īstais citronkoks
|           suga_r = Citrons
|         binomial = Citrus limon
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidaustrumāzija]]<ref name="HSW"/>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{| class="infobox geography" style="width:46ex;"
|-
| align="center" colspan="2" style="background:#8FE153; color:#000000; font-size: 100%"|'''{{{nosaukums-latviski}}}'''
{{#if:{{{nosaukums-turciski|}}}|{{{nosaukums-turciski}}}
{{{osm}}}
}}{{{loc-name}}}
{{{loc}}}
 {{#if:{{{loc-name2|}}} |{{{loc-name2}}}
{{{loc2}}
}}{{#if:{{{loc-name3|}}} |{{{loc-name3}}}
{{{loc3}}}}}
|-

|colspan="2" style="vertical-align:middle; text-align:center; border-top: solid 1px #aaa; padding: 0.2em 0em 0.2em 0em; background#BFFF00"|
    {| width=100% style="text-align:center; margin:0 auto; background:none;"
    |-
    |width=50px style="border:0; vertical-align:middle; font-size:30%; line-height: 105%;"| {{#if:{{{p5|}}}|[[#Pirms un pēc|↓]]| {{#if:{{{p1|}}}|[[{{{p1}}}|←]] {{#if:{{{flag_p1|}}}|[[Image:{{{flag_p1}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p1|}}}|{{{image_p1}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p2|}}}|
[[{{{p2}}}|←]] {{#if:{{{flag_p2|}}}|[[Image:{{{flag_p2}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p2|}}}|{{{image_p2}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p3|}}}|
[[{{{p3}}}|←]] {{#if:{{{flag_p3|}}}|[[Image:{{{flag_p3}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p3|}}}|{{{image_p3}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p4|}}}|
[[{{{p4}}}|←]] {{#if:{{{flag_p4|}}}|[[Image:{{{flag_p4}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p4|}}}|{{{image_p4}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p5|}}}|
[[{{{p5}}}|←]] {{#if:{{{flag_p5|}}}|[[Image:{{{flag_p5}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p5|}}}|{{{image_p5}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}}}
    |style="vertical-align:middle; text-align:center; font-size:115%; border:0" | {{#if:{{{gads-lidz|}}}| {{#if:{{{life_span|}}}|'''{{{life_span}}}''' |'''{{#ifeq:{{{gads-no|}}}|{{{gads-lidz}}}|{{{gads-no}}}|{{#if:{{{gads-no|}}}|[[{{{gads-no}}}]] – }}[[{{{gads-lidz}}}]]}}'''}} |'''Pastāvēšanas laiks nezināms''' }}
    |width=50px style="border:0; vertical-align: middle; text-align:right; line-height: 105%; font-size:30%;"| {{#if:{{{s5|}}}|[[#Pirms un pēc|↓]]| {{#if:{{{s1|}}}|{{#if:{{{flag_s1|}}}|[[Image:{{{flag_s1}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s1|}}}|{{{image_s1}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s1}}}|→]]
}}{{#if:{{{s2|}}}|
{{#if:{{{flag_s2|}}}|[[Image:{{{flag_s2}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s2|}}}|{{{image_s2}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s2}}}|→]]
}} {{#if:{{{s3|}}}|
{{#if:{{{flag_s3|}}}|[[Image:{{{flag_s3}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s3|}}}|{{{image_s3}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s3}}}|→]]
}}{{#if:{{{s4|}}}|
{{#if:{{{flag_s4|}}}|[[Image:{{{flag_s4}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s4|}}}|{{{image_s4}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s4}}}|→]]
}}{{#if:{{{s5|}}}|
{{#if:{{{flag_s5|}}}|[[Image:{{{flag_s5}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s5|}}}|{{{image_s5}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s5}}}|→]]
{{#if:{{{s6|}}}|
{{#if:{{{flag_s6|}}}|[[Image:{{{flag_s6}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s6|}}}|{{{image_s6}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s6}}}|→]]
}}}}}}
    |}

{{#if:{{{image_flag|}}}|{{#if:{{{image_coat|}}}|
{{!}}- class="mergedtoprow"
{{!}} colspan="2" class="maptable"{{!}}
{{{!}} width=100% style="text-align:center; margin:0 auto; background:none;"
{{!}}-
{{!}}align=center style="border:0; vertical-align:middle;"{{!}} [[Image:{{{image_flag|<noinclude>Sin bandera.svg</noinclude>}}}|{{{flag_size|125px}}}|Flag{{#ifeq:{{{flag_border|}}}|no||{{!}}border}}]]
{{!}}align=center style="border:0; vertical-align:middle;"{{!}} [[Image:{{{image_coat|<noinclude>Sin escudo.svg</noinclude>}}}|{{{coa_size|85px}}}|Bayrak]]
{{!}}- style="font-size: 95%;"
{{!}} style="border:0; text-align:center;"{{!}} {{#if:{{{flag|}}}|[[{{{flag}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]]| {{#ifexist:{{{common_name}}}s karogs|[[{{{common_name}}}s karogs|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]]| {{#ifexist:{{{common_name}}}s karogs|[[{{{common_name}}}s karogs|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]] |{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}}}}}}}
{{!}} style="border:0; text-align:center;"{{!}} {{#if:{{{symbol|}}}|[[{{{symbol}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}]]|{{#ifexist:{{{common_name}}}s ģerbonis|[[{{{common_name}}}s ģerbonis|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}]]|{{#ifexist:{{{common_name}}}s ģerbonis|[[{{{common_name}}}s ģerbonis|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}]]|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}}}}}}}
{{!}}}
|{{!}}- class="mergedtoprow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align=center {{!}}

[[Image:{{{image_flag|<noinclude>Sin bandera.svg</noinclude>}}}|125px{{#ifeq:{{{flag_border|}}}|no||{{!}}border}}|Flag of {{{common_name}}}]]
 {{#if:{{{flag|}}}|[[{{{flag}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Flag}}]]| {{#ifexist:Flag of {{{common_name}}}|[[Flag of {{{common_name}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]]| {{#ifexist:Flag of the {{{common_name}}}|[[Flag of the {{{common_name}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]] |{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}}}}}}}}}}}
|-
{{#if:{{{image_flag|}}}||{{#if:{{{image_coat|}}}|
{{!}} colspan="2" class="maptable" align=center {{!}}

[[Image:{{{image_coat|<noinclude>Sin escudo.svg</noinclude>}}}|{{{coa_size|85px}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}} of {{{common_name}}}]]
 {{#if:{{{symbol|}}}|[[{{{symbol}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{{common_name}}}|[[Coat of arms of {{{common_name}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}]]|{{#ifexist:Coat of arms of the {{{common_name}}}|[[Coat of arms of the {{{common_name}}}| |{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}]]|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}}}}}}}}}}}
|-

{{#if:{{{karte|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:95%; padding:0.6em 0em 0.6em 0em;" {{!}} [[Image:{{{karte|<noinclude>Missing map.png</noinclude>}}}|{{{karte_size|250px}}}|center|Location of {{{common_name}}}]]{{#if:{{{karte_caption|}}}|{{{karte_caption}}}}} | {{#if:{{{location_map|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:95%; padding:0.6em 0em 0.6em 0em;" {{!}} {{{location_map}}} }} }}
|- class="mergedrow"
{{!-}} }}

{{#if:{{{galvaspilseta<includeonly>|</includeonly>}}} |
! [[Pārvaldes centrs|Centrs]]:
{{!}} {{{galvaspilseta}}}
{{!-}} }}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Perhlorskābes struktūrformula un molekulas modelis

Pudele ar 60% perhlorskābi
|       citi nosaukumi = hlorpārskābe, ūdeņraža perhlorāts, ūdeņraža tetraoksohlorāts(VII)
|           CAS numurs = 7601-90-3
|      ķīmiskā formula = HClO4
|              molmasa = 100,46
|              blīvums = 1768
|  kušanas temperatūra = −17 °C ([[azeotrops maisījums|azeotropajam maisījumam]])
−112 °C (bezūdens vielai)
| viršanas temperatūra = 203 °C (azeotropajam maisījumam)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Perhlorskābe''' (HClO4) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +7. Perhlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]] un tā ir pati stiprākā no "parastajām" skābēm. Bezūdens (ja neskaita autodehidratācijas ūdeni) perhlorskābe ir bezkrāsains (ilgāk uzglabājot dzeltenīgs), gaisā stipri kūpošs šķidrums; tā ir ļoti nestabila un reaģētspējīga. Tomēr no visām skābekli saturošajām hlorskābēm perhlorskābe ir pati stabilākā. Tvaika veidā perhlorskābe pastāv monomēra formā, bet šķidrumā dimerizējas [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 290. lpp.</ref> Perhlorskābe neierobežoti jaucas ar ūdeni un veido dažāda sastāva [[hidrāti|hidrātus]]. Perhlorskābes un ūdens [[azeotropais maisījums]] satur 72%  perhlorskābes. Atšķaidīti perhlorskābes ūdens šķīdumi ir pavisam stabili, arī to oksidējošā iedarbība nav liela. Ļoti atšķaidītiem perhlorskābes šķīdumiem piemīt stipri skāba garša.<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 198. lpp. {{ru ikona}}</ref> Perhlorskābe šķīst [[fluors|fluoru]] un hloru saturošos organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]], piemēram, [[hloroforms|hloroformā]].  Perhlorskābes sāļus sauc par [[perhlorāti]]em.

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Votkinsa
|     vārds_orig = ''Jessica Watkins''
|         attēls = Jessica Watkins Official NASA Portrait in 2021 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Votkinsa 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1988
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Geitersbērga]], [[Mērilenda]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 170 d 13 h 3 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]`
| kos_kuģi = ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[ģeoloģija]]
|                grāds = doktors
|         darba_vietas =
|           akad_amats =
|           alma_mater = [[Stenforda Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi =
|             piezīmes =
}}
}}
'''Džesika Andrea Votkinsa''' (''Jessica Andrea Watkins''; dzimusi {{dat|1988|5|14}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[ģeoloģija|ģeoloģe]]. ASV nacionālajā izlasē viņa ir spēlējusi [[regbijs|regbiju]].

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 4.
|attēls         = 4Saeima.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 1931. gadā
|sākums         = {{dat|1931|11|03|N}}
|beigas         = {{dat|1934|05|15|N}}
|priekšsēdētājs = [[Pauls Kalniņš (politiķis)|Pauls Kalniņš]]
|pr biedri      = [[Kārlis Pauļuks]]
[[Juris Pabērzs]] (līdz {{dat|1932|11|08|SK}})
[[Jāzeps Rancāns]] (no {{dat|1932|11|15|SK}})
|frakcijas      =
|pirms          = [[3. Saeima]]
|pēc            = [[Tautas Saeima]] (1940)
}}
'''4. [[Saeima]]''' bija [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]] laika posmā no {{dat|1931|11|03|G}} līdz {{dat|1934|05|15|D}}, kad valstī notika [[Ulmaņa apvērsums|apvērsums]], pēc kura tika apturēta Saeimas, [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmes]] un visu politisko partiju darbība. Tas bija pēdējais demokrātiski ievēlētais Latvijas parlaments starpkaru periodā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alise Koučmena
 |      vārds_orig = ''Alice Coachman''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1923|11|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |         mir_dat = {{mdv|2014|7|14|1923|11|9}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1948}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alise Mērija Koučmena''' ({{val|en|Alice Marie Coachman}}; dzimusi {{dat|1923|11|9}}, mirusi {{dat|2014|7|14}}) bija amerikāņu [[vieglatlēte]]. Piedalījusies [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences: Viļņu '''dispersija''' ({{val|la|dispersus}} — ‘izkliedēts, izkaisīts’) [[optika|optikā]] ir starojuma [[vilnis|viļņu]] [[Laušanas koeficients|laušanas koeficienta]] vai arī viļņu izplatīšanās ātruma atkarība no [[Viļņa garums|viļņu garuma]] (vai [[frekvence]]s).<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=162}}</ref> Dispersija raksturo viļņu izplatīšanos vielā. Tiek izšķirta normālā un anomālā dispersija.

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Fidži]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Fidži ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 3 vietas Fidži ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/fj Fidži]</ref>. Fidži Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1990]]. gada [[21. novembris|21. novembrī]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Algeria|Alžīrija}}

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences: {{Labs raksts}}{{Anatomijas vienības infokaste|Name=Virsnieru dziedzeri|Caption=Nieres un virsnieru dziedzeri|Image=Virsnieru dziedzeri.jpg|Image2=1801 The Endocrine System.jpg|Caption2=[[Endokrīnā sistēma]]|Latin=Glandula supralienalis|Sistēma=[[Endokrīnā sistēma]]|Vēna=Suprarenālā vēna}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{noformējums}}
'''Kazuistika''' (no {{val|la|casus}} — 'gadījums') ir gadījumu izpēte; detalizēti, pārmērīgi detalizēti; situācijas piesaistīšana.

sentences: '''Ginecejs''' ({{val-la|gynaeceum}}) ir [[Augļlapas|augļlapu]] kopa [[zieds|ziedā]]. Augļlapa (''carpellum'') var būt viena, kā, piemēram, [[tauriņzieži]]em ('''vienlocekļa ginecejs'''), vai vairākas, kā piemēram, [[gundegas|gundegām]] ('''daudzlocekļu ginecejs'''). Saaugot katra ar savām malām, vai pa vairākām kopā, tās rada [[segsēkļi|segsēkļu]] ziedam raksturīgo [[auglenīca|auglenīcu]] (''pistillum'').

sentences:
nogulumi [[Doles sala|Doles salā]].]]
'''Augšdevons''' ('''D3''') jeb '''vēlais devons''' ir [[Devona periods|devona perioda]] [[epoha]], kā arī devona sistēmas [[nodalījums]]. Šī epoha ilga aptuveni 26 mlj. gadus (385,3 ± 2,7 - 359,2 ± 2,5 Ma). Augšdevons dalās divos stāvos (laikmetos): [[Frānas stāvs|Frānas]] un [[Famenas stāvs|Famenas stāvos]].

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences:
}}
{{legend|#f08|[[Gotlande]]s sala}}
{{legend|#f00|[[Vielbarkas kultūra]] 3. gadsimta sākumā}}
{{legend|#f80|[[Čerņahovas kultūra]] 4. gadsimta vidū}}
{{legend|#80f|[[Romas impērija]]}}]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences: '''Riņķa līnija''' ir visu to [[plakne]]s [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta. Šo punktu sauc par riņķa līnijas centru, bet attālumu — par tās [[rādiuss|rādiusu]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Riņķa līnijas un riņķa jēdzieni ir cieši saistīti, taču nav identiski. [[Riņķis]] ir riņķa līnijas iekšpuse jeb plaknes daļa, ko ierobežo riņķa līnija un kurā atrodas tās centrs.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klamatu kalni
|attēls                 = Pinus balfouriana Trinity Alps.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skujkoku meži Triniti Alpos
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min = 20 |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = 29|lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 249
|platums                = 181
|kalns                  = Ēdi kalns
|augstums               = 2751
|pilsētas               =
}}
'''Klamatu kalni''' ({{val|en|Klamath Mountains}}) ir kalnu masīvs [[Ziemeļamerika]]s rietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s un [[Oregona]]s pavalstu teritorijā.<ref>{{PZT|362|Klamata masīvs}}</ref> Masīvs savieno [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnus]] austrumos ar [[Klusā okeāna piekrastes grēdas|Piekrastes grēdām]] rietumos, kā rezultātā masīvam ir kompleksa ģeoloģiskā uzbūve. Masīvu no austrumiem uz rietumiem šķērso [[Klamata]]s upe, bet ziemeļdaļā — [[Roga (upe)|Roga]]. Klamatu kalni sastāv no vairākām grēdām, tā augstākā daļa ir [[Siskiju kalni]] ar to augstāko virsotni Ēdi kalnu {{nobr|2751 m}} vjl. Ievērojamu daļu no kalnu masīva aizņem 11 aizsargājamas dabas teritorijas; apvidus ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu veikals
| attēls                   = Mr. Magorium.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mr. Magorium's Wonder Emporium''
| žanrs                    = ģimenes filma, fantāzija, komēdija
| režisors                 = [[Zaks Helms]]
| producents               =
* [[Ričards N. Gledšteins]]
* [[Džeimss Garavente]]
| scenārija autors         = Zaks Helms
| galvenajās lomās         =
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Zaks Mills]]
| mūzika                   =
* [[Aleksandrs Desplā]]
* [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|11|16}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-magoriums-wonder-emporium-2007|title=Mr. Magorium's Wonder Emporium|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420135540/http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-magoriums-wonder-emporium-2007}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|69,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrmagorium.htm|title=Mr. Magorium's Wonder Emporium|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šopronas kalni
|attēls                 = Brenntenriegel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Brentelrīgena kalns
| map_type            = Ungārija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.651389 | latNS  = N
| longd = 16.462222 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{HUN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Brentelrīgens]]
|augstums               = 606
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vakara pasakas
| attēls                   = Bedtime stories.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bedtime Stories''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Ādams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Endrjū Ganns]]
| scenārija autors         =
* [[Mets Lopezs]]
* [[Tims Herlihijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kerija Rasela]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Ričards Grifitss]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kortnija Koksa]]
* [[Lūsija Lolesa]]
* [[Terēza Palmere]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Gunn Films]]''
* ''[[Offspring Entertainment]]''
* ''[[Conman & Izzy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios <br/> Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|12|25||bez}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bedtime-stories-2008|title=Bedtime Stories|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 12, 2019|archive-date={{dat|2017|01|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170120182303/http://www.bbfc.co.uk/releases/bedtime-stories-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bedtimestories.htm|title=Bedtime Stories (2008)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|212,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vakara pasakas"''' ({{val|en|Bedtime Stories}}) ir 2008. gada komēdija, kuras režisors ir [[Ādams Šenkmens]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Kerija Rasela]], [[Gajs Pīrss]], [[Rasels Brends]], [[Ričards Grifitss]], [[Džonatans Praiss]], [[Kortnija Koksa]], [[Lūsija Lolesa]] un [[Terēza Palmere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|25||bez}}.

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Satura mārketings''' ir [[tirgzinība]]s taktika, kas koncentrējas uz satura radīšanu un izplatīšanu internetā. Šis saturs var būt izklaidējošs vai informējošs, taču tā galvenais uzdevums ir uzrunāt definētu mērķa grupu, nodrošinot uzņēmuma vai zīmola nosaukuma redzamību interneta [[Meklētājprogramma|meklētājprogrammu]] pirmajos rezultātos ar mērķi pārvērst interneta lapu apmeklētājus klientos.<ref>[http://contentmarketinginstitute.com/what-is-content-marketing/ What Is Content Marketing?]</ref> Radītais saturs piesaista cilvēku uzmanību, veicina uzņēmuma redzamību un palielina interneta lapu apmeklējumu skaitu. Tā kā satura mārketinga uzdevums ir paredzēt tēmas, kas varētu interesēt interneta meklētāju lietotājus, tā ir pasīva mārketinga forma, jo gatavo un internetā izvieto informāciju nezinot, cik daudzi cilvēki to atradīs un izmantos. Satura mārketings uzsver, ka ir gandrīz nekomerciāls, jo piedāvā bezmaksas informāciju un zināšanas. Saturs tiek sagatavots un izplatīts daudzos formātos — informatīvās publikācijās, video klipos, pētījumos, infografikās, e-pasta publikācijās, [[aplāde|aplādēs]], fotogrāfijās un [[tīmekļa žurnāls|tīmekļa žurnālu]] ierakstos.

sentences:
{{Suņu šķirnes infokaste
|    attēls          = Filou DSC01224 ji.jpg
|    attēla_apraksts =
|    nosaukums       = Jorkšīras terjers
|    citi_nosaukumi  =
|    iesaukas        =
|    valsts          = [[Anglija]]
|    svars           = līdz 3,2
|    svars_m         =
|    svars_f         =
|    augums          = 25 - 30
|    augums_f        =
|    apmatojums      = garš, zīdains
|    krāsa           = tēraudzils ar zeltainiem lāsumiem
|    metiena_lielums = 3—5
|    mūža_ilgums     = 13—15 gadi
|    piezīmes        =
}}
'''Jorkšīras terjers''' ({{val|en|Yorkshire Terrier}}) jeb 'jorks' ir [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[suns|suņu]] [[šķirne]], kas pēc Starptautiskās kinoloģiskās federācijas klasifikācijas (SKF) pieder pie 3. grupas, 4. sekcijas ar numuru 86, bez darba spēju pārbaudes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.fci.be/fr/nomenclature/YORKSHIRE-TERRIER-86.html|title=Nomenclature des races de la FCI. Yorkshire Terrier (86).|publisher=Federation Cynologique Internationale|accessdate={{dat|2014|9|9||bez}}}}</ref> Jorkšīras terjeru priekšteči un šķietami arī pirmie jorki tika izmantoti kā medību suņi. Šodien tie pilda vienīgi cilvēku kompanjonu lomu. Tā ir viena no šķirnēm, ko izmantoja, lai izveidotu [[Austrālijas zīdspalvas terjers|Austrālijas zīdspalvas terjeru]]. Dažos avotos ir sastopama informācija, ka šis suns ir 'hipoalergēnisks' un der cilvēkiem, kas sirgst no [[alerģija]]s pret suņu spalvām. Šie apgalvojumi jāuztver ar vislielāko [[skepticisms|skepticismu]]. Tikai konsultējoties ar ārstu alergologu un vairākkārt apmeklējot suņu audzētavu, var noteikt, cik lielā mērā dzīvnieks ir saderīgs ar konkrētu slimnieku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.astmaalergija.lv/?id_p=news_al&id=18|title=Alerģija pret dzīvniekiem|publisher=Latvijas astmas un alerģijas biedrība|accessdate={{dat|2014|9|9||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences: '''2004. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas''' ({{val-zh|第十一任中華民國總統、副總統選舉}}) bija trešās [[prezidents|prezidenta]] un [[viceprezidents|viceprezidenta]] vēlēšanas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] vēsturē, kuras notika {{dat|2004|03|20}}, bet kopš [[1947]]. gadā pieņemtās [[Ķīnas Republikas konstitūcija]]s tās bija jau 11. [[vēlēšanas]]. Šajā pašā dienā notika konsultatīvs [[referendums]] par attiecībām ar [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|image=
|caption=Divi Francijas iznīcinātāji ''Mirage 2000'' misijas laikā 2010. gadā
|conflict=''Baltic Air Policing''
|date={{dat|2004|03|30|N}} - pašreiz
|place=[[Latvija]], [[Lietuva]] un [[Igaunija]]
|result=notiek
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = Knuts Skujenieks 2012.jpg
| vārds = Knuts Skujenieks
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 25
| m_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = kopš 1950
| žanri = dzeja, atdzeja, kritika
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas Balva literatūrā|Baltijas Asamblejas Balva]] (2008)
}}

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Dietary supplements|Uztura bagātinātāji}}

sentences: '''Patēriņa cenu indekss''' (PCI) ir [[ekonomika]]s kategorija, kuras pamatā ir [[statistika]]s skaitļu [[dinamiskā rinda]], veidota no vidējām svērtām [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] [[Preču un pakalpojumu grozs|groza]] [[cena|cenām]]. PCI ir [[inflācija]]s [[rādītājs]], jeb [[mērvienība]]. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī [[dzīves dārdzība|dzīves dārdzību]].

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Grafiskās programmas''' ir [[programmatūra]], kas ļauj veidot, rediģēt vai pārlūkot grafiskos failus.

sentences: '''Dzeltenā flote''' bija 15 kuģi, kas izrādījās iestrēguši [[Suecas kanāls|Suecas kanālā]] 1967. gada jūnijā līdz ar [[Sešu dienu karš|Sešu dienu kara]] sākumu starp [[Izraēla|Izraēlu]] un tās musulmaņu kaimiņvalstīm, ieskaitot kanālu pārvaldošo [[Ēģipte|Ēģipti]]. Izraēlas karaspēks ātri sasniedza kanālu un, lai nepieļautu pretinieka kustību pa to, ēģiptiešu flote mīnēja to un nogremdēja savus kuģus tā galos. Karš ātri beidzās, taču kanāls palika bloķēts un pildīja [[demarkācijas līnija]]s funkciju. Tikai 1975. gadā, pēc ASV flotes veiktās atmīnēšanas, kustība pa kanālu tika atjaunota un "Dzeltenā flote" atstāja savas enkurvietas, bet tikai divi no kuģiem — abi rietumvācu — izrādījās vēl spējīgi nokļūt mājās bez remonta saviem spēkiem.

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences: {{Commonscat|Athletics competitors from China|Ķīnas vieglatlēti}}

sentences:
[[Kategorija:Čiekurkalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Čiekurkalns]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Hornet-vespa.jpg
| att_nosaukums=[[Eiropas sirsenis]] (''Vespa crabro'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|   apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Vespoidea
|     virsdzimta_lv = Lapseņu virsdzimta
|           dzimta = Vespidea
|        dzimta_lv = Lapsenes
|       dzimta_r=Lapseņu dzimta
|      apakšdzimta = Vespinae
|   apakšdzimta_lv = Lapseņu apakšdzimta
| ģints=Vespa
| ģints_lv=Sirseņi
| binomial=Vespa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Sirseņi''' jeb '''īstie sirseņi''' (''Vespa'') ir [[īstās lapsenes|īsto lapseņu]] jeb [[lapseņu apakšdzimta]]s (''Vespinae'') [[kukaiņi|kukaiņu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno liela auguma [[plēvspārņi|plēvspārņus]] ar [[inde]]s dzeloni. Par sirseņiem mēdz saukt arī citu lapseņu apakšdzimtas ģinšu sugas, piemēram, [[dzegužsirsenis]] (''Dolichovespula adulterina''). Sirseņu ģintī ir 24 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref>Carpenter, J.M. (1987) Phylogenetic relationships and classification of the Vespinae (Hymenoptera: Vespidae). // Systematic Entomology, 12, 413—431.</ref> Vispazīstamākā suga ir [[Eiropas sirsenis]] (''Vespa crabro''), kas sastopams arī [[Latvija|Latvijā]]. Latvijā tā ir vienīgā sirseņu ģints suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2010/toms10/Latvijas_lapsenes.html |title=Latvijas lapsenes |access-date={{dat|2012|05|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120708232517/http://raksti.daba.lv/referaati/2010/toms10/Latvijas_lapsenes.html |archivedate={{dat|2012|07|08||bez}} }}</ref> [[Vācija|Vācijā]] sirseņi ir aizsargājami un sods par to ligzdas izpostīšanu ir 50 000 [[eiro]].<ref>[http://www.vespa-crabro.de/hornets3.htm Hornets are worthy of protection!]</ref>

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
, [[Londona|Londonā]]]]
'''Barža''' ir plakandibena metāla ūdens transportlīdzeklis, ar kura palīdzību tiek pārvadātas dažādas [[krava]]s upēs, kanālos, lielos ezeros, jūras un ostu akvatorijās. Ir divi baržu tipi — pašgājēji, kuriem ir savs motors, dzenskrūve un kapteiņa kajīte, kā arī stumjamās baržas, kuru pārvietošanai nepieciešami [[velkonis|velkoņi]]. Baržas veids ir atkarīgs no darbības teritorijas un pārvadājamo kravu specifikas — tās var būt upju baržas vai jūras baržas, baržas ar bortiem vai platforma tipa. Ar baržām pārsvarā pārvadā smagas kravas lielos apjomos — smiltis, ogles, kokmateriālus, metāllūžņus, graudus, lielgabarīta kravas, konteinerus un daudz ko citu. Šī transportlīdzekļa priekšrocība ir spēja pārvadāt smagas kravas lielos apjomos ar mazāku degvielas patēriņu, viegli stumjot baržu pa ūdens virsmu nepieciešamajā virzienā. Svarīgi ir saprast likumsakarību — jo vairāk baržā tiek iekrauta krava, jo tā veido lielāku iegrimi ūdenī. To pārvietošanai izmanto divas pieejas — baržu var stumt no pakaļgala vai arī vilkt no priekšgala. Pārvietošanas veids ir atkarīgs no laikapstākļiem un ūdens ceļa. Baržas latviešu valodā agrāk tika sauktas arī par upes liellaivām.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

labels: VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba VeselÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki VeselÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Politika CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika JÄdzieni Latvija Latvija Daba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija Latvija CilvÄki Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Sports DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Notikumi Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Latvija Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports VÄsture Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Politika MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Politika Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki VÄsture Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki CilvÄki JÄdzieni Politika KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Notikumi VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Latvija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi Sports CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Politika KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Sports Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Politika Daba CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija VÄsture Latvija Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Sports VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports Latvija Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Daba VeselÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba MÄksla KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Sports Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija VeselÄ«ba VeselÄ«ba Latvija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Sports MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Sports ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika VÄsture Politika CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Daba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Daba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Latvija CilvÄki Daba Sports Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Daba CilvÄki Daba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Notikumi Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Politika JÄdzieni KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki Latvija Sports CilvÄki Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika VeselÄ«ba MÄksla Latvija Latvija CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika DzÄ«vÄ«ba Sports MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Latvija Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Politika Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba Daba CilvÄki Daba KultÅ«ra Latvija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Daba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija MÄksla Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija MÄksla Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika VeselÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Politika KultÅ«ra Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ReliÄ£ija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Sports KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports MÄksla Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Politika Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Latvija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Sports SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Latvija VÄsture MÄksla VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VeselÄ«ba Daba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Notikumi VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Politika ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki VÄsture Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba Sports DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Daba Daba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Politika KultÅ«ra Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Sports Sports KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika VeselÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VÄsture Latvija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Sports MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba Politika Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Notikumi Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports MÄksla CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Latvija Sports Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba JÄdzieni MÄksla Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra