sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Skots Pilgrims pret pasauli
| attēls = Scott Pilgrim vs the World Wordmark.svg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scott Pilgrim vs. the World''
| žanrs = [[komēdija]], [[fantastika]]
| režisors = [[Edgars Raits]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Maikls Sera]],
* [[Mērija Elizabete Vinsteda]],
* [[Kriss Evanss]],
* [[Anna Kendrika]],
* [[Brendons Rūts]],
* [[Kīrans Kalkins]]
| mūzika = [[Naidžels Godrihs]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Big Talk Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2010|7|27}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{JAP}}
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60—85 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|49,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb = 0446029
}}
'''"Skots Pilgrims pret pasauli"''' ({{val|en|Scott Pilgrim vs. the World}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma romantiska [[Asa sižeta filma|asa sižeta]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Edgars Raits]]. Galvenās lomas filmā attēlo [[Maikls Sera]], [[Mērija Elizabete Vinsteda]], [[Kriss Evanss]], [[Anna Kendrika]], [[Brendons Rūts]] un [[Kīrans Kalkins]]. Lai gan filma nebija [[kases grāvējs]] un neatguva filmēšanā ieguldītos līdzekļus,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0446029/|title=Scott Pilgrim vs. the World|website=Box Office Mojo|access-date=2023-09-11}}</ref> tā ieguvusi [[kulta filma]]s statusu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://editorial.rottentomatoes.com/article/level-up-why-scott-pilgrim-vs-the-world-endures-as-a-cult-favorite-beyond-its-geek-appeal/|title=Level Up: Why Scott Pilgrim vs. The World Endures As A Cult Favorite Beyond Its Geek Appeal|access-date=2023-09-11|language=en-US}}</ref> Filma veidota pēc [[Grafiskais romāns|grafiskā romāna]] "[[Skots Pilgrims]]" motīviem.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus euphratica|attēls=Populus euphratica kz04.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus euphratica|suga_lv=Eifratas papele|kategorijas=nē|sinonīmi=Populus diversifolia <i>Schrenk</i>|attēls2=Populus diversifolia, Ekhiin-Gol oazis, Shinejinst sum, Bayankhongor province, Mongolia, Gobi desert.JPG}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kad viņa mani atrada
| attēls                   =  Then She Found Me.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Then She Found Me''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Helēna Hanta]]
| producents               =
* [[Pamela Koflere]]
* [[Keitija Rumela]]
* [[Konija Tavela]]
* [[Kristīne Večona]]
* Helēna Hanta
| scenārija autors         =
* [[Alise Arlēna]]
* [[Viktors Levins]]
* Helēna Hanta
| galvenajās lomās         =
* Helēna Hanta
* [[Kolins Fērts]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Beta Midlere]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Odyssey Entertainment]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[THINKFilm]]''
* ''[[Chelsea Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|7|Toronto kinofestivāls|2008|4|25|ASV|2008|5|15|Austrālija|2008|9|19|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/then-she-found-me-2007|title=Then She Found Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 15, 2019|archive-date={{dat|2019|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190815120510/https://bbfc.co.uk/releases/then-she-found-me-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thenshefoundme.htm|title=Then She Found Me (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kad viņa mani atrada"''' ({{val|en|Then She Found Me}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras pamatā ir Elinoras Lipmanas tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisore, kā arī viena no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Helēna Hanta]]. Citas lomas filmā atveido [[Kolins Fērts]], [[Metjū Broderiks]] un [[Beta Midlere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krakovas Marijas bazilika
| image                 = Krakow-_Kosciol_Mariacki.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Krakovas Marijas bazilika
| map_type              = Polija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 50.061667 | latNS  = N
| longd = 19.939167 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Polija|Mazpolijas vojevodiste|Krakova}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[ķieģeļu gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1347. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2017|2|23}}
| laiks      = 19.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   =
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Voll}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences: '''AC+79 3888''' ir [[sarkanais punduris]], atrodas netālu no [[Polārzvaigzne]]s [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafes zvaigznājā]]. Zvaigznei nav piešķirts patstāvīgs vārds, eksistē tikai kataloga numurs. [[Zvaigzne]] atrodas 17,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Tās [[redzamais spožums]] ir 11m. Tas nozīmē, ka ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] to nevar redzēt.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Adlī er Rūmī
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 800. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = ap 870. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences:
{{Citas nozīmes|Misas pieteku|Zvirgzde|Zvirgzde}}
{{Citas nozīmes|Misas pieteku|Zvirgzdupe|Zvirgzdupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zvirgzde
| attēls            = Zvirgzde pie Zvirgzdes ciema.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zvirgzde pie [[Zvirgzde (ciems)|Zvirgzdes]] ciema
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Birzgale]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misa (upe)|Misa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=38 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=48 | sāk_gar_s= 12| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=38 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 30
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 132
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Zvirgzde''' (arī '''Zvirgzda''', '''Zvirgzdupe''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96667 |title=Informācija par objektu: Zvirgzde |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Misa (upe)|Misas]] labā krasta pieteka [[Bauskas novads|Bauskas]] un [[Ogres novads|Ogres]] novados.<ref>{{USIK}}</ref> Sākas kā grāvis mežā austrumos no [[Birzgale]]s [[Birzgales pagasts|Birzgales pagastā]]. Tipiska līdzenumu upe, kuras krastos meliorētas lauksaimniecības platības. Upes gultne visā garumā regulēta. Lielākās pietekas: [[Augstupe]] (10 km), [[Rūsiņupīte]] (7 km). Lielākās apdzīvotās vietas krastos: [[Birzgale]], [[Zvirgzde (ciems)|Zvirgzde]]. Upi šķērso autoceļš [[P89]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Inczukalna pagasts}}
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Inčukalna pagasts}}

sentences: {{Commons category|Streets in Szczecin|Ielas Ščecinā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Amenda
|     vārds_orig = ''Carl Amenda''
|         attēls = Kārlis Amenda.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1771
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Turlava|Lipaiķi]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Turlava]], [[Turlavas pagasts]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Talsi]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Kristiāns Amenda, Anna Veronika Hūna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Žanete Benuā
|          bērni = 13 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pasta serveris''' ({{val-en|mail server}}) jeb '''vēstules pārsūtīšanas aģents''' ({{val-en|mail transfer agent - '''MTA'''}}) ir [[datorprogramma]] vai [[programmatūras aģents]], kas pārsūta [[e-pasts|e-pasta vēstules]] no viena [[dators|datora]] uz citu.

sentences: Sarakstā ir norādīti [[Satversmes tiesa]]s spriedumu taisīšanas gadi, ja lieta nenonāca līdz spriedumam — sūdzības iesniegšanas laiks.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Peyote Cactus.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = Peijots savvaļā
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Cactaceae
|        dzimta_lv = Kaktusu dzimta
|            ģints = Lophophora
|         ģints_lv =
|             suga = L. williamsii
|          suga_lv = Peijots
|         binomial = Lophophora williamsii
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences: '''6. jūlijs''' ir gada 187. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (188. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 178 dienas.

sentences: '''12. decembris''' ir gada 346. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (347. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 19 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Česlavs Milošs
|     vārds_orig = ''Czesław Miłosz''
|         attēls = Czesław Miłosz 2011(Lt, detail).jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Pastmarka, izdota par godu Česlava Miloša 100. dzimšanas dienai
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Šeteņi]] netālu no [[Ķēdaiņi]]em,
[[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krakova]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (no 1970. gada)
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksandrs Milošs, Veronika Kunata
|          brāļi = Andžejs Milošs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Janīna (mirusi 1986. gadā),
 Karola (mirusi 2002. gadā)
|          bērni = Antonijs (1947)
Jānis Pēteris (1951)
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda|poļu]]
|        periods = 1930—2004
|          žanri = [[dzeja]], [[esejas]], [[proza]], [[tulkojumi]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Sagūstītais prāts]]" (''Zdobycie władzy'', 1953)
|    ietekmējies = [[Oskars Milošs]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte|Stefana Batorija Universitāte]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1980)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commons cat|Linguists by country|Valodnieki pēc valsts}}

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
[[Kategorija:Āfrikas valodas]]
[[Kategorija:Malāvija]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fritjofs Nansens
|     vārds_orig = ''Fridtjof Nansen''
|         attēls = Fridtjof Nansen LOC 03377u-3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = Vettergutā pie Oslo
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Lisakera
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|   nodarbošanās = polārpētnieks, zinātnieks, diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 meitas, 3 dēli
|       paraksts = Fridtjof Nansen (signature).svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eņģeļi un dēmoni
| attēls                   = Angels and demons.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Angels & Demons''
| žanrs                    = [[trilleris]]
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* [[Džons Kellijs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Keps]]
* [[Akiva Goldsmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Henkss]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Aielete Zorere]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Pjērfrančesko Favino]]
* [[Nikolajs Lī Koss]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                = [[Salvators Totino]]
| montāža                  =
* [[Daniels Henlijs]]
* [[Maiks Hils]]
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''Skylark Productions''
* ''Panorama Films''
| izplatītājs              = ''''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|05|13|Latvija|2009|05|15|ASV}}
| ilgums                   = 138 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce | url=http://www.hollywoodreporter.com/hr/content_display/news/e3ibd965fb07c29611127bbd20be2ac1226 | title='Angels & Demons' hauls $48 million | author=DiOrio, Carl | publisher=[[The Hollywood Reporter]] | work=[[Nielsen Business Media, Inc]] | date=May 17, 2009 | accessdate=January 11, 2010 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20090520170020/http://www.hollywoodreporter.com/hr/content_display/news/e3ibd965fb07c29611127bbd20be2ac1226 | archivedate={{dat|2009|05|20||bez}} }} </ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|486 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=angelsanddemons.htm |title=Angels & Demons (2009) |work=[[Box Office Mojo]] |accessdate=October 28, 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091010203211/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=angelsanddemons.htm |archivedate={{dat|2009|10|10||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| iepriekšējā              = [[Da Vinči kods (filma)|Da Vinči kods]]
| nākošā                   = [[Inferno (filma)|Inferno]]
| imdb                     = 0808151
}}
'''"Eņģeļi un dēmoni"''' ({{val|en|Angels & Demons}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mākslas filma. Filmas režisors ir [[Rons Hauards]]. Filma uzņemta pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] tāda paša nosaukuma [[Eņģeļi un dēmoni|romāna]] motīviem. Šis ir [[sikvels|turpinājums]] filmai "[[Da Vinči kods (filma)|Da Vinči kods]]", kaut arī romāns "Eņģeļi un dēmoni" tika izdots vēl pirms romāna "[[Da Vinči kods]]".

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti [[sēne|sēnēm]] un [[mikoloģija|mikoloģiju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Suillus-granulatus.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. granulatus
| suga_lv =Graudainā sviestbeka
| binomial =Suillus granulatus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
  | name                     = Medana
  | official_name            = ''Kota Medan''
  | settlement_type          = pilsēta
  | other_name               =
  | nickname                 =
  | motto                    =
  | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a                   = Medan city 2019.jpg{{!}}Central business district
| photo2a                   = Great Mosque Medan Indonesia.JPG{{!}}Great Mosque of Medan
| photo2b                   = Sun Plaza Medan (Medium).jpg{{!}}Sun Plaza
| photo3a                   = Maimun Palace Medan Indonesia.jpg{{!}}Maimun Palace
| photo3b                   = Graha Maria Annai Velangkanni Medan.jpg{{!}}Graha Maria Annai Velangkanni
| photo4a                   = Kantor Gubernur Sumatera Utara 01.jpg{{!}}North Sumatra's governor office
| photo4b                   = Medan City Railway Station.jpg{{!}}Medan railway station
| spacing                   = 1
| color_border              = black
| color                     = black
| size                      = 270
}}
  | imagesize                =
  | image_caption            =
  | image_flag               =
  | image_seal               = Logo Kota Medan (Seal of Medan).svg
  | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
  | pushpin_label_position   =
  | latd  =  3 | latm  =  35 | lats  =   | latNS  = N
  | longd = 98  | longm = 40  | longs =   | longEW = E
  | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
  | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
  | subdivision_type1        = Province
  | subdivision_name1        = [[Ziemeļsumatra]]
  | subdivision_type2        =
  | subdivision_name2        =
  | subdivision_type3        =
  | subdivision_name3        =
  | area_total_km2           = 265.10
  | area_land_km2            =
  | area_water_km2           =
  | elevation_m              = 5
  | population_footnotes     =
  | population_total         = 2435252
  | population_metro         = 4744323
  | population_as_of         = 2020
  | population_rank          =
  | population_density_km2   = auto
  | timezone                 =
  | utc_offset               =
  | timezone_DST             =
  | utc_offset_DST           =
  | area_code                =
  | website                  = {{url|https://pemkomedan.go.id/}}
  | footnotes                =
}}
'''Medana''' ({{val|id|Kota Medan}}) ir pilsēta [[Indonēzija]]s rietumos, [[Ziemeļsumatra]]s provinces galvaspilsēta. Atrodas [[Sumatra]]s salas ziemeļrietumos. Tā ir Sumatras lielākā pilsēta un trešā lielākā Indonēzijas pilsēta (aiz [[Džakarta]]s un [[Surabaja]]s).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Būls
|     vārds_orig = ''George Boole''
|         attēls = George Boole color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Linkolnšīra|Linkolna|4s=Linkolna (Anglija)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Īrija|Korka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[loģika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = {{plainlist|
* [[Būla algebra]]
* [[Būla funkcija]]
* [[Būla mainīgais]]
}}
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džordžs Būls''' ({{val|en|George Boole}}; dzimis {{dat|1815|11|2}}, miris {{dat|1864|12|8}}) bija angļu [[matemātiķis]], [[filozofs]] un [[loģiķis]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Birmingemas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Chads_Cathedral_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Birmingemas katoļu katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Birmingemas katoļu katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.4855
| longd                 = -1.8986
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Birmingema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogestess Pjūdžins]] (''Augustus Pugin'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1839. gads
| year_completed        = 1841. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Birmingemas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1138085"
}
</mapframe>
'''Svētā Čeda Metropoles Katedrāles baznīca un bazilika''', saukta arī '''Svētā Čeda katedrāle''' ({{val|en|Metropolitan Cathedral Church and Basilica of Saint Chad}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Rietummidlendas grāfiste]]s [[Birmingema]]s pilsētā. 19. gadsimta vidū celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Birmingemas arhidiecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kanzasa
| official_name           = ''Kanzas''
| other_name              =
| settlement_type         = štats
| image_skyline           = Kansas Summer Wheat and Storm Panorama.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Kanzasas ainava
| image_flag              = Flag of Kansas.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Kansas.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Saulespuķu štats
(''The Sunflower State'')
| motto                   = ''Ad astra per aspera''
| anthem                  =
| capital                 = [[Topīka]]
| largest_city            = [[Vičita]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kansas in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kanzasas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Lora Kelija]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Deivids Tolends]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 213100
| area_land_km2           = 211754
| area_water_km2          = 1346
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2940865
| population_as_of        = 2020
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 75,6%
melnādainie — 5,7%
aziāti — 2,9%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,1%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 57%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 20%
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://portal.kansas.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kanzasa''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Kanzasas [[galvaspilsēta]] ir [[Topīka]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Red, White & Royal Blue''
| operators =
| attēls = Red white and royal blue film.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Metjū Lopess]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Teilors Zahars Peress]]
* [[Nikolass Golicins]]
* [[Kliftons Kolinss jaunākais]]
* [[Sāra Šahi]]
* [[Reičela Hilsone]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Stīvens Frajs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red, White & Royal Blue''
| studija = * ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
* ''Berlanti-Schechter Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon Prime Video]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|7|22}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Red, White & Royal Blue''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Metjū Lopess]]. Filma stāsta par ASV prezidentes dēlu ([[Teilors Zahars Peress]]) un Lielbritānijas princi ([[Nikolass Golicins]]), kuri viens otrā iemīlas. Citas lomas atveido [[Kliftons Kolinss jaunākais]], [[Sāra Šahi]], [[Reičela Hilsone]], [[Uma Tūrmane]] un [[Stīvens Frajs]]. Filma ir balstīta uz Keisijas Makkvistones 2019. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-fenilalanīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO2
|molmasa=165,19
|blīvums=1290
|kušanas temperatūra=283 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,5
}}
'''Fenilalanīns''' ('''''Phe''''', 2-amino-3-fenilpropionskābe, C9H11NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]], kas pieder pie aromātiskajām aminoskābēm.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-arginīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14N4O2
|molmasa=174,2
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=244 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=10,76
}}

sentences: {{Commonscat|Poets by country|Dzejnieki pēc valsts}}

sentences: '''Kvadrātkods'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.vestnesis.lv/op/2017/20.5 |title= Par angļu valodas termina ''QR code'' atveidi latviešu valodā |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |date= 2017. gada 25. janvāris |accessdate= 2019. gada 8. martā}}</ref> jeb '''QR kods''' ({{val|en|QR code}}) ir divdimensiju kods, ko 1994. gadā radīja [[Japāna]]s korporācija ''[[Denso|Denso-Wave]]''. "QR" ir [[abreviatūra]] no vārdiem "ātra atbilde" ({{val|en|Quick Response}}), jo tā radītājs bija paredzējis kodu un tā saturu atkodēt īsā laika brīdī.

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
dienestā (9. gadsimts)]]
{{cita nozīme|pirātiem|seriālu|Vikingi (seriāls)}}
'''Vikingi''' bija jūrasbraucēju cilšu grupa, kuru sākotnējā izcelsme saistīta ar [[Skandināvija|Skandināviju]]. Laika posmā no 8. līdz 11. gadsimtam aktīvi siroja, nodarbojās ar [[pirātisms|pirātismu]], tirgojās ar citām Eiropas tautām un apmetās uz dzīvi jaunatklātās zemēs. Historiogrāfijā šie četri gadsimti tiek saukti par [[vikingu laiki]]em.

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences: '''Bioloģiskās daudzveidības karstie punkti''' ir apdraudēti bioģeogrāfiski reģioni ar ievērojamu [[Bioloģiskā daudzveidība|biodaudzveidību]]. [[Bioloģiskā daudzveidība|Biodaudzveidības]] karsto punktu idejas aizsācēji ir britu ekologs [[Normans Meijerss]] ''(Norman Myers)'' un [[Rasels Mitermeijers]] ''(Russell Mittermeier)''. Tā radīta [[1988]]. gadā, lai izdalītu apdraudētas teritorijas, kuru lielās biodaudzveidības aizsardzībai būtu jābūt primārai.

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Latvia|Latvijas biatlonisti}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Inčukalns—Allaži''' bija [[Šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu]] (600 mm)  mežu dzelzceļa līnija. To sāka būvēt 1932. gada 20. oktobrī un līdz 1933. gada 1. martam uzbūvēja 19,8 km galvenā ceļa un 6,35 km atzarojumu.<ref>''Latvijas dzelzceļi 1918-1938''. Rīga : Valsts dzelzceļu izdevniecība, 1938, 496.—497. lpp.</ref> Vēlāk sliežu ceļi pēc vajadzības tika pagarināti. Līnija sākās [[Inčukalns (stacija)|Inčukalna stacijā]], sliežu ceļa garums bija 22,9 km, bet kopā ar apbraucamajiem un staciju ceļiem —  33,7 km. Līnijā bija 38 koka tilti.<ref>Toms Altbergs, Andris Biedriņš, Dainis Punculs, Artūrs Tukišs. ''Lauku platuma dzelzceļi. Mazbānītis de facto''. Ventspils muzejs, 2017, 80. lpp. {{ISBN|978-9934-8600-3-4}}</ref>

sentences: '''''Cygwin''''' ir [[Brīvprogrammatūra|bezmaksas programmu]] kopums, ko sākotnēji izstrādāja kompānija ''[[Cygnus Solutions]]'', lai nodrošinātu ''[[Microsoft Windows]]'' sistēmu spēju daļēji darboties līdzīgi ''[[Unix|UNIX]]'' sistēmām. Pārsvarā projekts ir vērsts uz ''[[POSIX]]'' sistēmu (piemēram, ''[[Linux]]'', ''[[BSD]]'') programmu pārnešanu un darbināšanu ''Windows'' vidē. ''Cygwin'' programmas vislabāk darbojas ''[[Windows NT]]'', ''[[Windows 2000]]'', ''[[Windows XP]]'' un ''[[Windows Server 2003]]'' operētājsistēmās, dažas - arī uz ''[[Windows 95]]'' un ''[[Windows 98]]''. ''Cygwin'' patlaban galvenokārt uztur ''[[Red Hat]]'' kompānijas darbinieki.

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oktobra debesis
|attēls                    = October sky poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''October Sky''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džo Džonstons]]
| producents               =
* [[Čārlzs Gordons (producents)|Čārlzs Gordons]]
* [[Lerijs Dž. Franko]]
| scenārija autors         = [[Lūiss Koliks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kriss Ouens]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|2|19||bez}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/october-sky-1999|title=October Sky|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 6, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=octobersky.htm|title=October Sky (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Oktobra debesis"''' ({{val|en|October Sky}}) ir 1999. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Džo Džonstons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Kriss Kūpers]], [[Kriss Ouens]] un [[Lora Derna]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|1999|2|19||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
'''Konkurence''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir sacensība starp [[Prece|preču]] ražotājiem par izdevīgākajiem ražošanas un pārdošanas apstākļiem un iespēju gūt lielāku [[peļņa|peļņu]] .<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 219. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Konkurence ir viens no faktoriem, kas liek izstrādāt jaunus produktus un [[pakalpojums|pakalpojumus]], attīstīt un pilnveidot esošos, kā arī uzlabot produktu kvalitāti, drošību un dizainu. Mūsdienās konkurence vairs nepastāv tikai vienas nozares vai valsts ietvaros, bet gan plašākā starptautiskā mērogā.
[[Ādams Smits]] pirmais formulē konkurences jēdzienu kā sāncensību, kas paaugstina cenas (līdz ar piedāvājuma samazināšanu) un samazina cenas (līdz ar pārlieku lielu piedāvājumu).<ref>Pančenko, Ē., Konkurence- svarīgs ekonomikas attīstības virzītājspēks. Komersanta vēstnesis. Nr.6 (62), 2007., 14. lpp.</ref>
Konkurence ir tā, kas nosaka, virza un attīsta [[uzņēmums|uzņēmuma]] spēju pielāgoties konkurences prasībām un šajā procesā turpina attīstīties. Konkurence veicina jaunu tehnoloģiju radīšanu, samazina cenas, uzlabo kvalitāti un paplašina klientam piedāvāto produktu un pakalpojumu klāstu. Konkurences jēdziens ir cieši saistīts ar [[uzņēmuma konkurences priekšrocību radīšana|uzņēmuma konkurences priekšrocību radīšanu]].
Konkurence ir ekonomiska sacensība starp diviem vai vairākiem [[tirgus]] dalībniekiem, kas sacenšas viena veida vai aizstājamu preču ražošanā vai realizācijā. Tā ir cīņa par pircēju, par noteicošo lomu tirgū vai kādā tirgus daļā.<ref>Lībermanis, G. Peļņa un konkurence. Rīga: Kamene, 2003. 132. lpp.</ref>
Konkurence ir brīva no administratīviem žņaugiem un detalizētiem priekšrakstiem, taču tā nedrīkst ignorēt valsts likumdošanu, obligātos valsts apstiprinātos noteikumus un likumus konkurences jomā. Konkurenci Latvijā regulē Konkurences likums.
Konkurence ir tirgus ekonomikas neatņemama sastāvdaļa, galvenais stimuls attīstīt ražošanu (pakalpojumus), efektīvi saimniekot. Tirgus dalībnieku ekonomiskā uzvedība ir organiski saistīta ar konkurenci.<ref>Lībermanis, G. Tirgus, cenas, konkurence. Rīga: Kamene, 2002. 133. lpp.</ref>
Konkurence var izpausties kā sacensība tirgū, lai iegūtu labākus rezultātus, tā var kalpot kā tirgus mehānisma elements, kas ļauj līdzsvarot [[pieprasījuma un piedāvājuma likumi|pieprasījumu un piedāvājumu]] un tā var būt kā kritērijs, pēc kura nosaka nozares tirgus tipu.
== Skatīt arī ==
* [[Pilnīgā konkurence]]
* [[Monopolistiskā konkurence]]
* [[Monopols]]
* [[Oligopols]]
== Atsauces ==
{{atsauces}}
== Ārējās saites ==
* [http://www.likumi.lv/doc.php?id=54890 LR Konkurences likums]
{{Ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2501''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2501''
| Attēls                 = Glonass K Navigation Spacecraft model at Cebit 2011 Satellite, general view from the right.jpg
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         = ''GLONASS-K'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-1000A]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| operators              = [[Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|11|30|SK}} 21:52:56 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 10 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 974 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 64,8°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 19 715 km
| Periapsīda             = 19 279 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2500]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2514]]''
}}
'''''Kosmos-2501''''' (''Космос-2501'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā palaists 2014. gada novembrī. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs ir 702. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 09.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
13. gadsimta kaujas ar zemgaļu piedalīšanos:
[[Kategorija:13. gadsimts]]
[[Kategorija:Kaujas]]
[[Kategorija:Zemgale]]

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sveagruva
 | native_name              = ''Sveagruva''
 | settlement_type          = ciemats
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Svea hovedgate.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Sveagruvas galvenā iela
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 77| latm  = 54| lats  = 00 | latNS  = N
 | longd = 16| longm = 43| longs = 50 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1916}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 230
 | population_as_of         =
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | elevation_m              = 20
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Balvi]]
[[Kategorija:Ielas Balvu novadā|Balvi]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Balvi]]

sentences: '''Eiropas Sociālais pētījums''' (''European Social Survey'') ir uz akadēmiskiem standartiem balstīts starptautisks salīdzinošs socioloģisks pētījums, kas izveidots ar mērķi iezīmēt un izskaidrot vairāk nekā 30 [[Eiropa]]s valstu iedzīvotāju attieksmes un vērtības. Projekts uzsāka aktīvu darbību 2001. gadā Rodžera Džovela vadībā.

sentences: '''29. maijs''' ir gada 149. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (150. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 216 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Janīna Sokolova
|     vārds_orig = ''Яніна Соколова''
|         attēls = Yanina_Sokolova_January_2019.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Janīna Sokolova 2019. gadā
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Zaporižja|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|   nodarbošanās = [[žurnāliste]], [[aktrise]], [[blogeris|blogere]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2000-pašlaik
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2
|     alma_mater = Zaporižjas Nacionālā universitāte<br />Kijivas Nacionālā teātra, kino un televīzijas universitāte
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Janīna Sokolova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Яніна Михайлівна Соколова''; dzimusi {{dat|1984|3|6}}) — [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Žurnālists|žurnāliste]], sabiedriskā aktīviste, [[Blogeris|blogere]]. Programmas ''Рандеву'' autore un vadītāja [[5 kanal|Kanālā 5]], pārvaldītie kanāli vietnē [[YouTube]] — ''Вечер с Яниной Соколовой'' un ''Yanina Sokolova''. Onkoloģijas pacientu palīdzības projekta ''Я, Ніна'' dibinātāja,<ref>{{Atsauce|title="Я, Ніна": Проект, який змінить ставлення соціуму до онкохворих {{!}} Кіно з Яніною Соколовою|url=https://www.youtube.com/watch?v=hJePexcgVwk|accessdate=2022-12-22|language=lv-LV}}</ref> "HeforShe" mediju vēstniece Ukrainā, [[Donbasa karš|Apvienoto spēku operācijas Donbasā]] brīvprātīgā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''El Conde''
| operators =
| attēls = El Conde (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, šausmas
| režisors = [[Pablo Larrains]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Haime Vadells]]
* [[Glorija Minhmaiere]]
* [[Alfredo Kastro]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''El Conde''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31|[[80. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|9|15|Netflix}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{CHI}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''El Conde''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Čīle]]s melnās komēdijas [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Pablo Larrains]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Haime Vadells]], [[Glorija Minhmaiere]] un [[Alfredo Kastro]].

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences: '''Pragmatisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] tradīcija, kurā uzskata, ka [[teorija]] jāapvieno ar [[prakse|praksi]]. Tā izveidojās 19. gadsimta beigās, savu lielāko uzplaukumu sasniedza 20. gadsimtu sākumā. Pragmatismā tiek uzskatīts, ka teorijas lietderīgums ir balstīts tajā, kāds ir tās praktiskais pielietojums.

sentences: '''Slimība''' ir [[organisms|organisma]] funkciju traucējumi. Veselā organismā stabilu stāvokli nodrošina [[homeostāze]]. Ja organisma funkciju regulācijas sistēma pārstāj normāli darboties, homeostāze tiek izjaukta. Šādus organisma funkciju traucējumus sauc par slimībām. Dažas slimības ir īslaicīgas, un organisms tās ātri uzveic. Citas ir smagākas, tāpēc ir nepieciešama palīdzība, lai tās uzveiktu vai novērstu šo slimību izraisītos traucējumus.

sentences: '''Birete''', saukta arī par '''bereti''' ({{Val-it|Biretta}}), ir tradicionāla [[Romas katoļi|katoļu]] latīņu rituāla [[garīdznieks|garīdznieka]] galvassega. Tā ir apaļa un mīksta no iekšpuses, cieta četrstūrainas formas no ārpuses [[audums|auduma]] [[cepure]] bez apmales un naga, kuras stūriem cepures augšējā daļā ir piešūti četri vai trīs pusapļa formas cieti auduma elementi, kas veido [[krusts|krusta]] formu cepures [[centrs|centrā]]. Birete var būt ar pušķi vai bez tā augšējās daļas vidū. Birete parādījās [[15. gadsimts|15.]] — [[16. gadsimts|16. gadsimtā]].<ref>"Katoļu Dzīve", 1998. Nr.1., 12.lpp.</ref>

sentences: '''Kauja''' ir ievērojamas intensitātes divu vai vairāku karojošo pušu [[karaspēks|karaspēka]] vienību sadursme, lai realizētu būtiskus operatīvos vai stratēģiskos mērķus konkrētā [[bruņots konflikts|bruņotā konflikta]] ietvaros.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Melogale moschata (male) Praha zoo 02.2011 01.jpg
| att_nosaukums = [[Ķīnas seskāpsis]] (''Melogale moschata'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| binomial = Melogale <small>([[Saint-Hilaire]], 1831)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Seskāpši''' jeb '''caunāpši''' (''Melogale'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Eirāzijas āpšu apakšdzimta]]s (''Melinae'') plēsēju [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ir 4 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Tos sauc arī par '''koku āpšiem''' jeb '''palmu āpšiem'''.

sentences:
[[Kategorija:Alas]]
[[Kategorija:Glezniecība]]
[[Kategorija:Kultūras vēsture]]

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Akira Torijama
 |            vārds_orig = 鳥山 明
 |                attēls = Akira Toriyama.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs =
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1955|4|5}}
 |              dz vieta = {{vieta|Japāna|Aiči prefektūra|Kijosi}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2024|3|1|1955|4|5}}
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[manga]] mākslinieks
 |         darbības gadi = 1978–2024
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 | dzīvesbiedra_nosaukums=
 |          dzīvesbiedrs = Josimi Kato
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts = Signature of Akira Toriyama.svg
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |              DGAbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums =
}}
'''Akira Torijama''' ({{val|ja|鳥山 明}} / ''Toriyama Akira'', dzimis {{dat|1955|4|5}} Kijosi, [[Aiči prefektūra|Aiči prefektūrā]], miris {{dat|2024|3|1}}) bija [[Japāna|japāņu]] [[manga]] ([[komikss|komiksu]]) mākslinieks. Visplašāk pazīstams kā mangas sērijas "[[Dragon Ball]]" autors. Pamatojoties uz komiksa panākumiem, pēc tā motīviem tika radīti [[anime]] seriāli, filmas un [[datorspēles]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Iekļautās procedūras un funkcijas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203236/http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> ir sagatavots [[SQL]] kods, kurš tiek saglabāts, lai to varētu atkārtoti izmantot. Vēl viens no terminiem: Iekļautā procedūra ir subrutīna, kas ir pieejama [[lietojumprogrammatūra]]ām ar piekļuvi [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma]]i. Iekļautā procedūra (dažkārt to apzīmē ar proc, sproc, StoPro, StoredProc, sp vai SP) faktiski tiek glabāta [[datu bāze]]s datu vārdnīcā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Stapriņi
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ādažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ādažu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 5,09
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2020
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{tīmekļa atsauce|url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=99687|title=Informācija par objektu: Stapriņi|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2021|2|26||bez}}}}</ref>
| population_total         = 535
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 |latm = 4 |lats = 53 |latNS = N
| longd = 24 |longm = 18 |longs = 36 |longEW = E
| elevation_m              = 5
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2164 Ādaži
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Toronto
| official_name = ''Toronto''
| settlement_type = pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Montage of Toronto 7.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Toronto, Canada.svg
| image_seal =
| image_shield = Coat of arms of Toronto.png
| pushpin_map = Kanāda#Ontārio
| pushpin_label_position = left
| latd = 43
| latm = 42
| lats =
| latNS = N
| longd = 79
| longm = 24
| longs =
| longEW = W
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Kanāda}}'''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_name1 = {{CA-ON}}
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| leader_title = Mērs
| leader_name = John Tory
| area_total_km2 = 630.21
| population_total = 2615060
| population_as_of = {{dat|2011|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| website = {{url|http://www.toronto.ca/}}
| footnotes =
}}
'''Toronto''' ({{val-en|Toronto}}) ir pilsēta [[Kanāda]]s dienvidaustrumos pie [[Ontārio ezers|Ontārio ezera]], [[Ontārio]] provinces galvaspilsēta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Konatē''' var būt:

sentences: '''14. marts''' ir gada 73. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (74. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 292 dienas.

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences: '''Klasteru analīzes''' galvenais mērķis ir sagrupēt novērojumus, balstoties uz to īpašībām, lai beigu objektu klasteri būtu ļoti homogēni klastera ietvaros, bet starp klasteriem heterogēni.<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985</ref> Nosaukums klasteru analīzei cēlies no angļu vārda cluster — sakopojums, [[grupa]]. Termins klasteru analīze pirmo reizi lietots [[1939]]. gadā, taču, ņemot vērā veiksmīga rezultāta iegūšanai veicamo loģisko un aritmētisko operāciju skaitu, tās plaša pielietošana kļuva iespējama tikai [[1980]]. gados, attīstoties datortehnikai. No pārējām [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju]] klasifikācijas metodēm tā atšķiras ar faktu, ka iepriekš nepastāv informācija par ģenerālās kopas sadalījumu, t.i., nav tā saucamo apmācības izlašu. Klasteru analīzi var uzskatīt kā aprakstošu un neteorētisku [[daudzdimensiju analīze]]s metodi, kas pārsvarā tiek izmantota kā palīglīdzeklis.

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Winters''''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences: Par '''imunitāti''' sauc organisma neuzņēmību pret [[slimība|slimību]] [[baktērija|baktērijām]], noteiktām [[inde|indēm]] un dažādiem svešķermeņiem. 20. gadsimta sākumā vācu zinātnieks [[Pauls Ērlihs]] noskaidroja, ka imunitāti rada [[asinis|asinīs]] esošās pretvielas jeb [[antivielas]]. Par šo atklājumu viņš kopā ar Mečņikovu [[1908]]. gadā saņēma [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]].

sentences: '''Monēras''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μόνος'' — 'viens' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.finedictionary.com/Monera.html|title=Monera Definitions|website=finedictionary.com|access-date=14.05.2021}}</ref>) ir viena no piecām [[Valsts (bioloģija)|dzīvo organismu valstīm]] un vienīgā, kurā ietilpstošie [[Organisms|organismi]] ir [[prokarioti]]. Tātad tie ir organismi, kas katrs sastāv no vienas [[Šūna|šūnas]], kurai nav [[Šūnas kodols|kodola]]. Daļa monēru absorbē barību, bet citas ir [[fotosintēze|fotosintezējošas]]. Pie monērām pieder [[Arheji|arhebaktērijas]], [[baktērija]]s un [[Zilaļģes|ciānbaktērijas]]. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/bio/IT/B_10/default.aspx@tabid=9&id=114.html|title=Vitakera klasifikācija|website=siic.lu.lv|access-date=14.05.2021}}</ref> Taču, pēc dažiem avotiem, dalījums piecās dzīvo organismu valstīs tiek uzskatīts par novecojušu, un monēras vairs nav valsts, jo ciānbaktērijas pieskaitītas [[Augi|augu]] valstij to [[Fotosintēze|fotosintēzes]] spēju dēļ un izveidotas divas atsevišķas valstis — baktēriju un arhebaktēriju —, tādējādi šādā [[Taksonomija|taksonomijā]] ir sešas, nevis piecas [[Bioloģija|bioloģiskās]] valstis. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thoughtco.com/six-kingdoms-of-life-373414|title=Guide to the Six Kingdoms of Life|website=ThoughtCo.|access-date=14.05.2021}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta          = Itelmeņi
|attēls=[[File:Itelmeni 3.JPG|240px]]
Itelmeņu tautas deju ansamblis
|skaits         = 3193(2010)
|vieta          = {{RUS}}
[[Kamčatkas novads]]
[[Magadanas apgabals]]
|valoda         = [[krievu valoda]], [[itelmeņu valoda]]
|reliģija       = [[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas         =
|radi           = [[korjaki]], [[kamčadali]], [[kereki]], [[čukči]]
}}
'''Itelmeņi''' (pašnosaukums: ''итәнмән''; agrāk — kamčadali) ir [[Krievija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]].  Mīt galvenokārt [[Kamčatkas novads|Kamčatkas novadā]]  un [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabalā]]. 2010. gada Krievijas tautskaitē par itelmeņiem sevi atzina 3193 cilvēki.<ref>[https://raipon.info/narody/koryaki/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Коряки]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jordānija]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Jordanija]]
[[Kategorija:Sports Āzijā]]

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| bodystyle  = width: {{#if:{{{box width|}}}|{{{box width}}}|22em}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mērija Keita Olsena<br />Ešlija Olsena
 | attēls                  = Ashley Mary-Kate Olsen 2011 Shankbone 3.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olsenas 2011. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|13}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Šērmanouksa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = modes dizaineres, aktrises
 | darbības gadi           =
* Ešlija Olsena 1987—2004 (aktrise)
* Mērija Keita Olsena 1987—2012 (aktrise)
* abas 2004—pašlaik (modes dizaineres)
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Mērija Keita Olsena''' un '''Ešlija Fullere Olsena''' ({{val|en|Mary-Kate Olsen}} un ''Ashley Fuller Olsen''; dzimušas {{dat|1986|6|13}} [[Šērmanouksa|Šērmanouksā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu modes dizaineres un bijušās [[aktieris|aktrises]]. Abas māsas filmējušās jau kopš agras bērnības.

sentences: '''Kriptogrāfija''' ({{val-el|κρυπτός, kryptos}} — slepens, apslēpts; ''γράφω, gráphō'' — rakstīt), arī '''kriptoloģija''', ir [[informācija]]s kodēšanas teorijas nozare, kurā izstrādā ziņojumu [[šifrēšana]]s un [[dešifrēšana]]s metodes, lai aizsargātu tos pret nevēlamu nolasīšanu. Mūsdienās šajā nozarē ir nepieciešamas gan [[matemātika]]s, gan [[datorzinātne]]s zināšanas, kuras ir cieši saistītas ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]], [[informācijas teorija|informācijas teoriju]], datoru drošību un [[inženierija|inženieriju]]. Kriptogrāfijas sniegtās iespējas plaši tiek izmantotas sadzīvē, piemēram, [[bankas automāts|bankas automātos]], datoru [[parole|parolēs]], elektroniskajā [[tirdzniecība|tirdzniecībā]] un citur.

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, Detroitas]]
[[Kategorija:Mičigana]]

sentences:
[[File:Martin D28 Acoustic Guitar.jpg|thumb|Firmas "Martin" akustiskā ģitāra|286x286px]]
'''Akustiskā [[ģitāra]]'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|11|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131128180025/http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar |archivedate={{dat|2013|11|28||bez}} }}</ref> ir [[mūzikas instruments]], kuru spēlē, raustot vai strinkšķinot tā stīgas. Tās skaņa ir akustiska, jo šo ģitāru spēlē bez skaņas pastiprinātāja.

sentences: '''Arianespace SA''' ir [[Francija]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]] [[nesējraķete|nesējraķešu]] ražošanu, palaišanu un mārketingu. Dibināts 1980. gadā.

sentences: '''Scientoloģija''' jeb '''saentoloģija''' (no {{val|la|scientia}} — ‘zināšanas’ un {{val|el|λόγος}} — ‘mācība’) ir 20. gadsimta otrajā pusē izveidota eklektiska reliģiski filozofiska mācība (t.s. ''reliģiskā filozofija''), cieši saistīta ar īpašu [[psihoterapija]]s paveidu — [[dianētika|dianētiku]].<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 689. lpp.</ref> To [[1954]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] izveidoja [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] rakstnieks  [[Rons Habards|Lafaiets Ronalds Habards]] (''Lafayette Ronald Hubbard''), un 20 gadus vēlāk tā tika oficiāli atzīta par [[Reliģija|reliģiju]].<ref name="autogenerated2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |title=Tiesa liek Spānijai oficiāli atzīt Saientoloģijas baznīcu. - BBI 07.11.2007. |access-date=05.02.2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071201085352/http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |archivedate=01.12.2007 }}</ref> Publiskajā sfērā bieži<ref>Tā kā sekta ir no lielākas denominācijas atšķēlusies kustība, bet scientoloģija ir pilnīgi no jauna izveidota eklektiska mācība, tad tā neatbilst jēdziena "sekta" definīcijai, bet ir kults.</ref> tiek dēvēta par [[sekta|sektu]].<ref>[http://www.lv.lv/?menu=lvplus&type=doc&id=144031 Sektas ar mārketinga stratēģiju]{{Novecojusi saite}}</ref> Kopš izveidošanas scientoloģija ir bijusi viena no pretrunīgāk vērtētajām reliģiskajām kustībām.

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēriks Andrē
 | vārds_orig              = ''Eric Andre''
 | attēls                  = Eric Andre (7440656420).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Andrē 2012. gada jūnijā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1983|4|4}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Florida|Bokaratona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, komiķis, raidījuma vadītājs
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēriks Semjuels Andrē''' ({{val|en|Eric Samuel André}}; dzimis 1983. gada 4. aprīlī Bokaratonā, [[Florida|Floridā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvguide.com/celebrities/eric-andre/bio/288887|title=Eric Andre Biography|publisher=TV Guide|access-date=2012-07-12}}</ref> ir amerikāņu [[komiķis]], [[aktieris]] un televīzijas raidījuma vadītājs. Viņš ir televīzijas kanāla ''[[Adult Swim]]'' raidījuma ''The Eric Andre Show'' autors un vadītājs. Andrē pazīstams arī ar Maika lomas attēlojumu televīzijas kanāla [[FXX]] seriālā ''[[Man Seeking Woman]]''. Kā balss aktieris ieskaņojis filmās "[[Karalis Lauva (2019. gada filma)|Karalis Lauva]]" (2019), "[[Supersavienotie]]" (2021) un "[[Dziedi! 2]]" (2021). Ir viens no scenārija autoriem filmai "[[Jackass uz visiem laikiem]]" (2022).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |          name = Endijs Vorhols
 |     name_orig = ''Andy Warhol''
''Андрій Варгола''
 |         image = Andy Warhol by Jack Mitchell.jpg
 |     imagesize = 250px
 |       caption = Endijs Vorhols 1973. gadā
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1928|8|6}}
 |      location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |     deathdate = {{miršanas datums un vecums|1987|2|22|1928|8|6}}
 |    deathplace = {{vieta|ASV|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka}}
 |   nationality = [[rusīni|rusīns]]
 |         field = [[Novilkums|estamps]], [[Glezniecība|gleznošana]], [[kino]]
 |      training = [[Karnegī Tehnoloģijas institūts]]
 |      movement = [[popārts]]
 |  famous works = ''Campbell's Soup Cans'', 1962
''Marilyn Diptych'', 1962
 | influenced by =
 |    influenced =
 |       patrons =
 |        awards =
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Tritriakontānskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = psillīnskābe<ref>[http://www.dr-baumann-international.co.uk/science/E-book%20Lipid%20Glossary.pdf Lipid Glossary 2]</ref>, ceromelisīnskābe<ref>[http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=7849686 Ceromelissic acid - Substance Summary]</ref>,
 psillastearilskābe<ref>П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 253. lpp. {{ru ikona}}</ref>, psillostearilskābe
|           CAS numurs = 38232-03-0
|      ķīmiskā formula = C33H66O2
|              molmasa = 494,51
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Tritriakontānskābe''' (psillastearilskābe, С32Н65СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Halmaheras jūra
|attēls=HalmaherasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Indonēzija
 |latd = 0 |latm = 30 |lats =  |latNS = S
 |longd = 129 |longm = 30 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Indonesia relief location map.jpg
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 95 000
|garums=
|platums=
|tilpums       = 56 000
|Max_dziļums   = 2039
|Vid_dziļums   = 747
|sāļums        = 34—34,6
|temperatūra   = 25,7—28,6
|valstis       = {{IDN}}
|pilsētas      = [[Soronga]]
}}
'''Halmaheras jūra''' ({{val|id|Laut Halmahera}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Indonēzija]]s ziemeļaustrumu daļā.<ref>{{PZT|249}}</ref> Halmaheras jūras gultnei ir sarežģīts reljefs, tā sastāv no vairākām grēdām un ieplakām, lielākā ieplaka — Halmaheras baseins, kura dziļums sasniedz 2039 metrus. Virsējā ūdens slāņa sāļums 34—34,6 ‰, temperatūra gada gaitā mainās no 25,7 °C līdz 28,6 °C.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences: '''Ārējās sekrēcijas dziedzeri''' jeb '''eksokrīnie dziedzeri''' ir [[dziedzeris|dziedzeri]], kuri veido sekrētu un izdala to caur kanāliņu sistēmu uz [[Epitēlijaudi|epitēlija]] virsmas.<ref>Young B, Woodford P, O'Dowd G (2013). ''Wheater's Functional Histology: A Text and Colour Atlas'' (6th ed.). Elsevier. p. 95. {{ISBN|978-0702047473}}</ref> Ārējās sekrēcijas dziedzeri ir, piemēram, [[Siekalu dziedzeri|siekalu]], [[Asaru dziedzeris|asaru]], [[Piena dziedzeris|piena]], [[Tauku dziedzeris|tauku]] dziedzeri. Eksokrīnie dziedzeri ir viens no diviem dziedzeru tipiem, kas sastopami cilvēka ķermenī. Otrs veids ir [[Endokrīns dziedzeris|endokrīnie dziedzeri]], kas sekrētu izdala tieši [[Asinis|asinīs]]. [[Aknas]] un [[aizkuņģa dziedzeris]] ir gan eksokrīni, gan endokrīni orgāni.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas Romas katoļu Svētā gara baznīca. (2010. gada 23. maijs)
| source         = {{own}}
| date           = 2010-05-23
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Alfijs
| attēls                   = Alfieposter2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alfie''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Čārlzs Šaiers]]
| producents               =
* Čārlzs Šaiers
* [[Elaine Poupa]]
| scenārija autors         =
* Elaine Poupa
* Čārlzs Šaiers
| galvenajās lomās         =
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   =
* [[Miks Džegers]]
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Deivs Stjuarts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|11|5|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/alfie-2004|title=Alfie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alfie.htm|title=Alfie|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|35,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Alfijs''' ({{val|en|Alfie}}) ir 2004. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz 1966. gada Lielbritānijas filmu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Čārlzs Šaiers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marisa Tomeja]], [[Džūds Lo]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|5||bez}}.

sentences:
'''Anods''' (no {{Val-el|ἄνοδος}}, anodos — ‘augšupceļš’) ir dažādu elektrisku ierīču pozitīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar pozitīvu potenciālu attiecībā pret [[katods|katodu]] - otru polu.
 anods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) anods ir pozitīvais elektrods, uz tā notiek [[oksidēšanās]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Senvietas infokaste|name=Okolištes senvieta|native_name=Arheološko područje Okolište|image=Okoliste. Neolithic settlement 5200 BC. Bosnia and Herzegovina (cropped).jpg|image_size=|caption=Okolištes neolīta apmetnes rekonstrukcija laikā ap 5200. g. p.m.ē.|map_type=Bosnija un Hercegovina|reljefa_karte=jā|map_caption=|map_size=|latd=44|latm=02|lats=01|latNS=N|longd=18|longm=08|longs=34|longEW=E|location={{vieta|Bosnija un Hercegovina}}, [[Bosnijas un Hercegovinas Federācija]], [[Zenicas-Dobojas kantons]], [[Visoko]]|region=|type=Neolīta apmetne|area=7 ha|built=ap 5200. gadu p.m.ē.|abandoned=ap 4500. gadu p.m.ē.|cultures=Butmiras|excavations=2002-2008|archaeologists=|condition=|management=|public_access=|notes=|designation=}}

sentences: '''Telpisks attēls''' ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vizuālās attēlošanas veids, izmantojot grafiskās izpausmes paņēmienu [[trīsdimensiju telpa|trīsdimensiju telpā]] (3D telpa). Sākotnēji 3D attēli bija zīmējumi [[telpa|telpā]] (x,y,z) ar skaidri noteiktām kontūrām. Mūsdienās ir iespējams projicēt [[gaismas stars|gaismas starus]] tā, lai tie veidotu [[hologrāfija|hologrāfiskus]] attēlus, kuri spēj telpā pat kustēties.

sentences:
[[File:Data General Nova SN 1.agr.JPG|thumb|Minidators kļuvis par muzeja eksponātu (''Data General Nova SN 1'')]]
'''Minidators'''<ref>{{AkadTerm|term=minidators|language=LV}}</ref> ({{val-en|minicomputer}}) ir mazāku [[dators|datoru]] klase, kura attīstījās 1960. gados un tika pārdota ievērojami lētāk kā [[lieldators|lieldatori]] un vidēja izmēra datori no [[IBM]] un tā konkurentiem. Tagad tas ir reti pielietots nosaukums, kurš tika vēsturiski izveidots 1950. gadu sākumā, kad [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]] nodeva ekspluatācijā 16 pozīciju datoru ''[[Whirlwind 1]]'', kurā pirmo reizi bija izmantota [[ferītu gredzenu atmiņa]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Fēniksa salas
|attēls              = Nikumaroro Lagoon Entrance AKK.jpg
|attēla paraksts     = [[Nikumaroro]] atola lagūna
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns#Kiribati
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=3|latm=40|lats= |latNS=S |longd=172|longm=20|longs= |longEW=W
|platība             = 27.77
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 10
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  = Teritorija
|valsts adm vienība1        = {{UMI}}
|iedzīvotāji         = 41
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Fēniksa salas''' ({{val-en|Phoenix Islands}}) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] un [[atols|atolu]] arhipelāgs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā.<ref>{{PZT|206}}</ref> Sastāv no astoņiem atoliem, divām atsevišķām salām un diviem pārplūstošiem [[koraļļu rifs|koraļļu rifiem]]. Arhipelāgs ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā, bet tam ģeogrāfiski tiek pieskaitītas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] neinkorporētās teritorijas [[Haulenda sala]] un [[Beikera sala]]. Apdzīvots ir tikai [[Kantona (atols)|Kantonas]] atols. 2008. gadā izveidotā Fēniksa salu aizsargājamā teritorija ''(Phoenix Islands Protected Area)'' ir lielākā jūras aizsargājamā teritorija Klusajā okeānā (408 250 km²), un 2010. gadā tā tika iekļauta [[UNESCO]] [[Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.phoenixislands.org/index.php |title=Phoenix Islands Protected Area |access-date={{dat|2014|10|28||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/60qI4Mz8o?url=http://www.phoenixislands.org/index.php |archivedate={{dat|2011|08|10||bez}} }}</ref>

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Regenwurm1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Daudzšūnu dzīvnieki
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Bilateria|Bilaterāļi}}
* {{TaksoSaite|Radiata|Staraiņi}}
| kategorijas =nē
| binomial=Eumetazoa <small>([[Butschli]], 1910)</small>
}}
'''Daudzšūnu dzīvnieki''' (''Eumetazoa'') ir [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] (''Animalia'') apakšvalsts, kas apvieno sarežģītākos [[daudzšūņi|daudzšūnu organismus]]. Daudzšūnu dzīvnieku apakšvalstī tiek iekļauta lielākā daļa [[dzīvnieki|dzīvnieku]] tipu (36 tipi).<ref>^ Systema Naturae 2000 Taxon: Subkingdom Eumetazoa</ref> Šajā apakšvalstī nav iekļauti tikai [[parazoji]] (''Parazoa''), kas ietver 2 tipus - [[Plakozoji|plakozojus]] (''Placozoa'') un [[Sūkļi|sūkļus]] (''Porifera'').

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Malahīts
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=05.BA.10
|ķīm_formula=Cu2CO3(OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Spilgta smaragdzaļa krāsa ar savdabīgām joslām
|svītra=Gaiši zaļa
|habituss=Blīvi sīkgraudaini sakopojumi, notecējumi vai stalaktīti, dažkārt kopā ar citiem minerāliem, piemēram, azurītu
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 3,5-4
|spīdums=Stiklveidīgs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.655 nβ = 1.875 nγ = 1.909
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Malahīts''' ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš [[minerāls]], kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pervezs Mušarafs
| vārds_orģ           = ''پرويز مشرف''
| attēls              = Pervez Musharraf 2008 (cropped).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Mušarafs [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]] [[2008]]. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 10. [[Pakistāna]] [[Pakistānas prezidents|prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2001|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|2008|8|18|N}}
| viceprezidents      =
| priekštecis         = [[Muhameds Rafiks Tarars]]
| pēctecis            = [[Muhameds Mians Somro]] (''pagaidu prezidents'')
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Pakistānas premjerministrs
| term_sākums2        = {{dat|1999|10|12|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2001|6|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Navazs Šarifs]]
| pēctecis2           = [[Zafarula Hans Džamali]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1943|8|11}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Britu Indija|Deli|td=Indija}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|2|5|1943|8|11}}
| mir_vieta           = {{vieta|AAE|Dubaja}}
| apglabāts           =
| tautība             = Pakistānietis
| partija             = [[Visu Pakistāņu Musulmaņu Līga]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Sehba Mušarafa
| bērni               = 2
| profesija           = Ģenerālis
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Pervezs Mušarafs''' ({{val|ur|پرويز مشرف}}, {{val|en|Pervez Musharraf}}; dzimis {{dat|1943|8|11}}, [[Deli]], [[Indija|Indijā]], miris {{dat|2023|2|5}}, [[Dubaja|Dubajā]], [[AAE]]) bija bijušais [[Pakistāna]]s valsts vadītājs, prezidents, diktators, ģenerālis. Ieguva varu valsts apvērsumā {{dat|1999|10|21}}.

sentences:
'''Bleks''' var būt:
* [[Bleka krasts]] (''Black Coast'') — piekraste Antarktīdā;

sentences:
{{Cita nozīme|darbnīcu|citām nozīmēm|Kalve (nozīmju atdalīšana)}}
 celta kalve [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]
'''Kalve''', '''kaltuve''' jeb '''smēde''' (no {{val|de|Schmiede}}), ir [[darbnīca]], kur notiek [[metāls|metāla]] apstrāde un [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumu]] izgatavošana. Tā ir vieta, kur [[kalējs]] metālus var sakarsēt līdz vajadzīgajai temperatūrai, lai tos varētu vai nu liet veidnēs vai, turot ar [[knaibles|knaiblēm]], [[deformācija|deformējot]] apstrādāt ar [[āmurs|āmuru]] uz [[lakta (darbarīks)|laktas]].

sentences: Šajā sarakstā ir minētas 520 [[citplanēta]]s. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas [[gāzu planēta]]s, kas smagākas par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]]. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar [[Tranzīta metode|tranzīta metodi]]. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tia Elebo
 |      vārds_orig = ''Tia Hellebaut''
 |          attēls = Tia Hellebaut 2012.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|Beļģija|Antverpene}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BEL}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 182 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk = 2001
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,05 m
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 = 2,05 m
 |           PR2_d = Augstlēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tia Elebo''' ({{val|fr|Tia Hellebaut}}; dzimusi {{dat|1978|2|16}} [[Antverpene|Antverpenē]], [[Beļģija|Beļģijā]]) ir profesionāla beļģu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Atašienes Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Atašienes baznīca 2000-07-28.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Atašienes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label              = Atašienes baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =32 | lats  =45  | latNS  = N
| longd =26  | longm =23  | longs =59  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Jēkabpils novads]], [[Atašienes pagasts]], [[Atašiene]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1937]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Viktors Naglis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1931]]
| year_completed        = [[1937]]
| length                = 32 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[Ķieģelis|ķieģeļu]] un [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Atašienes Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca
|      numurs = 8905
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2013|05|29|N|bez}}
}}
}}
'''Atašienes Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub454 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Atašienes pagasts|Atašienes pagasta]] centrā, apdzīvotajā vietā [[Atašiene|Atašienē]]. Baznīca ir vietējās nozīmes [[arhitektūra]]s piemineklis.

sentences:
[[Kategorija:Ģeologi| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Popkorns
| attēls           = Popcorn - Studio - 2011.jpg
| att_nosaukums    = Neuzpūsts popkorns
| attēls2          = Popcorn02.jpg
| att2_nosaukums   = Uzpūsts popkorns
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|            ģints = Zea
|         ģints_lv = Kukurūzas
|             suga = Z. mays
|          suga_lv = Kukurūza
|           pasuga = Z. m. everta
|        pasuga_lv = Plīsējkukurūza
|         binomial = Zea mays everta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Popkorns''' jeb '''plīsējkukurūza'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Zea%20mays%20everta&list=&lang=LA&h=yes|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|publisher=Termini.lza.lv|accessdate={{dat|2013|3|3||bez}}}}</ref> (''Zea mays everta'') ir [[kukurūza]]s pasuga. Tās [[sēkla]]s uzpūšas un pārplīst, kad tiek sakarsētas.

sentences: {{Commons category|Buildings in Denmark|Celtnes un būves Dānijā}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Privātums internetā''' ir iespēja [[internets|internetā]] nošķirt sevi un informāciju par sevi no citiem. Tas ir stāvoklis, kurā konkrēto indivīdu citi nenovēro un netraucē. Privātums internetā ietver tiesības vai pilnvaras uz personas privātumu attiecībā uz informācijas glabāšanu, atkārtotu izmantošanu, sniegšanu trešajām personām un ar sevi saistītas informācijas atspoguļošanu internetā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Editorial Board (March 29, 2017). "Republicans Attack Internet Privacy". New York Times. |url=https://www.nytimes.com/2017/03/29/opinion/republicans-attack-internet-privacy.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=Wheeler, Tom (March 29, 2017). "How the Republicans Sold Your Privacy to Internet Providers". New York Times. |url=https://www.nytimes.com/2017/03/29/opinion/how-the-republicans-sold-your-privacy-to-internet-providers.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref> Interneta konfidencialitāte ir datu konfidencialitātes apakškopa. Bažas par privātumu ir paustas, sākoties liela mēroga datoru lietošanai.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=E. E. David; R. M. Fano (1965). "Some Thoughts About the Social Implications of Accessible Computing. Proceedings 1965 Fall Joint Computer Conference" |url=https://www.multicians.org/fjcc6.html |accessdate=28.11.2019.}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heopss
| vārds_orģ           =
| attēls              = Khufu CEM.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 2589. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 2566. gads p.m.ē.<ref name="names">Clayton, Peter A. ''Chronicle of the Pharaohs''. p42. Thames and Hudson,  London, 2006. {{ISBN|978-0-500-28628-9}}</ref><ref>Malek, Jaromir, "The Old Kingdom" in ''The Oxford History of Ancient Egypt'', ed. Ian Shaw, Oxford University Press 2000, {{ISBN|978-0-19-280458-7}} p.88</ref>
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 2566. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Snofru]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Heopss''' bija [[senā Ēģipte|senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 4. dinastijas laikā no 2589. līdz 2566. gadam p.m.ē.

sentences: '''Pasaules grāmatu un autortiesību diena''' ({{val-en|World Book and Copyright Day}}, {{val-fr|Journée mondiale du livre et du droit d'auteur}}, {{val-ru|Всемирный день книг и авторского права}}, {{val-es|Día Mundial del Libro y del Derecho de Autor}}, {{val-zh|世界图书与版权日}}) jeb '''Pasaules grāmatu diena''' ir ikgadēja starptautiska [[UNESCO]] organizēta svinama diena, kuras mērķis ir godināt [[autortiesības|autorus]], kā arī aicināt cilvēkus vairāk pievērsties gan [[grāmata|grāmatu]] [[lasīšana]]i, gan [[rakstīšana]]i. To visā pasaulē svin [[23. aprīlis|23. aprīlī]]<ref name="ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.unesco.lv/lv/unesco/starptautiskas-dienas/ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas/|title=ANO un UNESCO starptautiskās svinamās dienas|publisher=UNESCO LNK|accessdate=2017-03-03|archive-date=2017-03-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20170314200916/http://www.unesco.lv/lv/unesco/starptautiskas-dienas/ano-un-unesco-starptautiskas-svinamas-dienas}}</ref>, izņemot [[Lielbritānija|Lielbritāniju]] un [[Īrija|Īriju]], kur to atzīmē marta pirmajā ceturtdienā.

sentences: '''Breiks''' jeb '''breikdānss''' ({{val|en|breakdance}}) pazīstams arī '''breikings''' ({{val|en|breaking}}) ir dinamiska deja ar akrobātikas elementiem, kas ir [[Hiphops|hiphopa]] kultūras elements.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/breikd%C4%81nss:1|title=breikdānss {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-09-15}}</ref> Galvenie mūzikas žanri, kurus izmanto dejotāji ir [[Hiphops|hip-hop]] mūzika vai [[reps]]. Lai izpildītu breiks dejas soļus, ir nepieciešama ne tikai laba fiziskā sagatavotība, bet arī izturība un akrobātiskās prasmes. Dejošana uz galvas, aizmugurējo salikumu un citi iebriedinoši manevri ir bieži sastopami breika izpildījumos.

sentences: '''Morganātiskā laulība''' (no {{val-de|Morgengabe}} — "rīta balva") bija laulību paraža kārtu sabiedrībās [[viduslaiki|viduslaikos]], kurā zemākas kārtas sieva neieguva vīra kārtas tiesības. Visilgāk morganātiskā laulība saglabājās valdnieku namos, kuros vīriešu laulībām ar zemākas kārtas sievietēm bija nepieciešama īpaša valdnieka atļauja.<ref>{{LKV|XIV.|27 827}}</ref>

sentences:
'''Veģetārisms un reliģija''' ir cieši saistīti vairākās austrumu reliģiski filosofiskajās mācībās, piemēram, [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[budisms|budismā]]. Džainismā [[veģetārisms]] ir obligāts, hinduismā un [[Mahājāna]]s budismā to aizstāv daži ietekmīgi svētie raksti un reliģiskās autoritātes.<ref>Tähtinen, Unto: ''Ahimsa. Non-Violence in Indian Tradition'', London 1976, p. 107-111; ''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'', ed. Kerry S. Walters and Lisa Portmess, Albany 2001, p. 37-91.</ref> Salīdzinoši tādās reliģijās kā [[jūdaisms]], [[kristietība]] un [[islāms]] veģetāru uzturu neatbalsta galvenās autoritātes. Tomēr kristietībā ir atsevišķi atzari, kas atzīst veģetārismu balstoties reliģiskos argumentos.<ref>''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'' p. 123-167; Iacobbo, Karen and Michael: ''Vegetarian America. A History'', Westport (CT) 2004, p. 3-14, 97-99, 232-233.</ref>
Citas konfesijas, kas aizstāv nepieciešamību izvēlēties veģetāru uzturu, ir [[Septītās dienas adventisti]], [[rastafari]] un [[Starptautiskā Krišnas apziņas biedrība|Harē Krišnas kustība]].
<!-- Tomēr visu pasaules lielāko reliģiju svētajos rakstos ir atrodamas norādes uz veģetārismu kā ideālu [[dzīvesveids|dzīvesveidu]]. (vai nav pārāk POV?) -->

sentences: '''Radiācijas joslas''' ir [[magnetosfēra]]s iekšējie apgabali, kuros debess ķermeņa [[magnētiskais lauks]] notur lādētās daļiņas.

sentences: '''Rietumtautu Komunistiskā universitāte''' jeb '''Marhļevska Rietumu nacionālo minoritāšu komunistiskā universitāte''' ({{val|ru|Коммунистический университет национальных меньшинств Запада имени Мархлевского}}) bija izglītības iestāde Maskavā un Ļeņingradā, kas darbojās no 1922. līdz 1936. gadam un apmācīja vairākus tūkstošus dažādu tautību partijas, komjaunatnes un arodbiedrību darbinieku. Līdztekus Maskavā darbojās arī [[Austrumtautu Komunistiskā universitāte]] (''Коммунистический университет трудящихся Востока имени И. В. Сталина'', 1921–1938) ar [[Baku]], [[Irkutska]]s un [[Taškenta]]s filiālēm.

sentences: '''Datu integritāte''' ir noteikumu kopums, kas nodrošina [[Dati|datu]] pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Millera krustceles
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2523039233/weekend/|title=Miller's Crossing (1990) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|30}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|10–14 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 115 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1990|9|21|Ņujorkas kinofestivāls|1990|9|22|ASV}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija =
| operators = [[Berijs Zonenfelds]]
| oriģinālnos = ''Miller's Crossing''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri = * [[Gabriels Bairns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džons Polito]]
* [[Dž. E. Frīmens]]
* [[Alberts Finijs]]
| scenārijs = * Džoels Koens
* Ītans Koens
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Millerscrossingposter.jpg
| imdb =
}}'''"Millera krustceles"''' ({{Val|en|Miller's Crossing}}) ir 1990. gada ''neo-noir'' kriminālfilma. Filmas veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gabriels Bairns]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Džons Turturo]], [[Džons Polito]], [[Dž. E. Frīmens]] un [[Alberts Finijs]].

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', [[1762]] - ?) bija [[Vidzeme]]s muižnieks, Krievijas armijas virsnieks (no [[1781]]). Mēklenburgas hercoga kambarkungs Šverīnā, Napoleona karu dalībnieks. Atgriezies Krievijā [[1815]]. gadā, ieņēmis vadošu amatu Valsts Asignāciju bankā ([[1819]]-[[1822|22]]). [[Kolēģijas padomnieks]] ([[1819]]-[[1822|22]]). Sanktpēterburgas Angļu kluba loceklis ([[1827]]-[[1833|33]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs Klēmanis
|     vārds_orig = ''Gustav Cleemann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Klēmanis; Hermīne, dzimusi Millere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Olga Bernsdorfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Indriķis Laube
|         vārds_orig =
|             attēls = Indrikis Heinrihs Laube.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Laubes Indriķis
|         dz_dat_alt = [[1841]]. gada [[maijs|maijā]]
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Durbe]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1889
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Vācieši|Vācietis]]<ref>{{Grāmatas atsauce|editor=L. Bībere|title=Latviešu literatūras vēsture|volume=1. sējums|year=1998|publisher=LZA Literatūras, folkloras un mākslas institūts|isbn=9984-17-033-0|page=166}}</ref>
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Tāmnieks, Zobgals, Ņirga, Inga, Rebble Šmulle<ref name="Kuldīga" />
|       nodarbošanās = Rakstnieks, literatūrkritiķis, žurnālists, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Indriķis Laube''' (dzimis 1841. gada maijā [[Durbe|Durbē]], miris {{dat|1889|10|4}} [[Rīga|Rīgā]]),<ref name="lat" /> arī '''Heinrihs Laube''' ({{val|de|Heinrich Laube}}),<ref name="leto2" /> '''Laubes Indriķis''', bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[rakstnieks]], literatūrkritiķis, žurnālists, tulkotājs.

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Adrenalīns
|                 attēls =
Adrenalīna struktūrformula
|         citi nosaukumi = Epinefrīns
|             CAS numurs = 51-43-4
|        ķīmiskā formula = C9H13NO3
|                molmasa = 183.207 g·mol−1
|                blīvums = 1.283±0.06 g/cm3 @ 20 °C
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Igaunija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Igaunija]]

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Izdevējdarbība]]

sentences: '''Bišu strops''' ir cilvēku darināts [[medusbites|medusbišu]] miteklis, izveidots, lai varētu iegūt bišu sakrāto [[medus|medu]] un citus [[biškopība]]s produktus. Parasti vienā stropā uzturas viens bišu spiets. Stropi tiek veidoti, lai vieglāk būtu ievākt [[medus|medu]]. Bites var uzbrukt, ja to strops tiek apdraudēts.

sentences: '''Tekstilrūpniecība''' (no {{val|la|textile}} — '[[audums]]') ir [[vieglā rūpniecība|vieglās rūpniecības]] nozare, kurā notiek dažādu [[materiāls|materiālu]] un [[priekšmets|priekšmetu]] ražošana no [[augu valsts]] šķiedrām, piemēram, no [[kokvilna]]s, no dzīvnieku šķiedrām, piemēram, [[zīds]]. Tekstilrūpniecībā tiek ražoti arī [[sintētiskie materiāli]], piemēram, [[neilons]], [[poliesters]] un [[akrils]]. Dabisko un sintētisko materiālu ražošanas attiecībā ir aptuveni vienāda.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Linca
 | native_name              = ''Linz''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Austria Linz Centre Hauptplatz.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 18 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 17 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Augšaustrija]]
 | area_total_km2           = 96.048
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | elevation_max_m          = 266
 | elevation_min_m          =
 | population_total         = 191 107
 | population_as_of         = 2012. gads
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 2.000
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 271 000
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.linz.at/}}
 | footnotes                =
}}
{{commonscat|Linz|Linca}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kritiens
| operators =
| attēls = Fall-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Skots Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Greisa Kerolīna Kerija]]
* [[Virdžīnija Gārdnere]]
* [[Meisons Gudings]]
* [[Džefrijs Dīns Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fall''
| studija = * ''Tea Shop Productions''
* ''BuzzFeed Studios''
* ''Capstone Pictures''
* ''Flawless Productions Inc.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''Signature Entertainment''
* ''Roadshow Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|8|12}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kritiens"''' ({{Val|en|Fall}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors ir [[Skots Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Greisa Kerolīna Kerija]], [[Virdžīnija Gārdnere]], [[Meisons Gudings]] un [[Džefrijs Dīns Morgans]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ambeļu pagasts
| karte             = Ambeļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Ambeļi
| platība           = 69,34
| iedzīvotāji       = 695<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 695 / 69.34 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ambeli.lv
}}

sentences: {{Commonscat|1932 Summer Olympics|1932. gada Vasaras Olimpiskās spēles}}

sentences: '''Paskāla trijstūris''' ir [[trijstūrmatrica]], kas sastāv no [[binomiālkoeficienti]]em. Tajā katrs skaitlis, kas atšķiras no vieninieka, ir abu virs tā esošo [[skaitlis|skaitļu]] [[summa]]. Parasti trijstūra virsotne tiek uzskatīta par nullto rindu, tāpat ''n''-tās rindas locekļi tiek sanumurēti ''0, 1, ..., n'', tādējādi šīs rindas ''k''-tais loceklis ir binomiālkoeficients <math> {n \choose k} = \mathbf{C}_k^n</math>.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Keipbretona
|attēls              = NS SmeltBrook tango7174.jpg
|attēla paraksts     = Salas ziemeļu krasts
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Kanāda#Jaunskotija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Cape Breton Island''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=46|latm=10 |latNS=N
|longd=60|longm=45 |longEW=W
|platība             = 10 311
|garums              = 180
|platums             = 114
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Vaithils
|augstums            = 532
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{CA-NS}}
|iedzīvotāji         = 132 019
|iedzīvotāju gads    = 2021
|blīvums             = 12,8
|pamatiedzīvotāji    = [[kanādieši]], [[skoti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sidni]]
|piezīme =
}}

'''Keipbretona''' ({{val|en|Cape Breton Island}}, {{val|fr|île du Cap-Breton}}, {{val|mic|Unamaꞌki}}) ir sala [[Kanāda]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|349}}</ref> Kopā ar [[Jaunskotijas pussala|Jaunskotijas pussalu]] salu veido [[Jaunskotija]]s provinci. Keipbretonas salā dzīvo pasaulē lielākā [[skotu gēlu valoda|skotu gēlu valodā]] runājošā [[skoti|skotu]] diaspora ārpus [[Skotija]]s, skotu gēlu valodu lieto ap 2000 salas iedzīvotāju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles 2
| attēls                   =  Cruelintentions2-2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions 2''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Danns]]
* [[Sāra Tompsone]]
* [[Keri Linna Prata]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Mimija Rodžersa]]
* [[Terēza Hilla]]
| mūzika                   = [[P. Dž. Hanke]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia TriStar Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|11|9|Ungārija|2001|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-2-manchester-prep-2000|title=Cruel Intentions 2: Manchester Prep|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles 2"''' ({{val|en|Cruel Intentions 2}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Danns]], [[Sāra Tompsone]], [[Keri Linna Prata]], [[Eimija Adamsa]], [[Mimija Rodžersa]] un [[Terēza Hilla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|11|9||bez}} Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "[[Bīstamās spēles]]".

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences: '''Baltā tēja''' ir minimāli oksidēta tēja, kas tiek iegūta no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Fudzjaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]]. Tēja tiek iegūta, novācot no tējas koka pumpurus un jaunas lapas, kuras vēl nav līdz galam nogatavojušās.

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences: '''28. februāris''' ir gada 59. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 306 (307 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Maikls Moriss
| vārds_orģ           = ''Michael Morris''
| attēls              =
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 6. [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] prezidents
| term_sākums         = 1972
| term_beigas         = {{dat|1980|7|16|N|bez}}
| viceprezidents      =
| priekštecis         = [[Everi Brendidžs]]
| pēctecis            = [[Huans Antonio Samarančs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1914|7|30}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1999|4|25|1914|7|30}}
| mir_vieta           = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| apglabāts           =
| tautība             = Īrs
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Maikls Moriss''' ({{val|en|Michael Morris}}; dzimis {{dat|1914|7|30}}, miris {{dat|1999|4|25}}) bija īru žurnālists, autors, sporta darbinieks un sestais [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] prezidents laika posmā no 1972. līdz 1980. gadam.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Banahau
| Nosaukums2       = ''Banahaw''
| Photo            = Bundok Banahaw.jpg
| Paraksts         = Banahau vulkāns no Sampaloka ezera puses
| Augstums         = 2170
| Relatīvais_augstums = 1919
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 14 |latm= 04 |lats=03 |latNS= N
| longd= 121 |longm= 29 |longs= 33 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1909}}
| First ascent         =
}}
'''Banahau''' ({{val|fil|Bundok Banahaw}}, {{val|en|Mount Banahaw}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienviddaļā starp [[Bajas ezers|Bajas ezeru]] ziemeļos un [[Tajabasas līcis|Tajabasas līci]] dienvidos, administratīvi atrodas uz [[Kesona]]s un [[Laguna]]s provinču robežas. Vulkānam trīs virsotnes, augstākā no tām — Banahau 2170 m vjl, bet divas pārējās — Lukbans 1875 m austrumos un Sankristobals 1470 m rietumos. Agrāk Banahau krāteri pildīja ezers, bet 1730. gada izvirdumā tas noplūda, nopostot Sariajas pilsētu dienvidos no vulkāna. Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis 1909. gadā; kopš tā laika snaudošs.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273050 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Banahaw]</ref> Vulkāns tiek uzskatīts par svētu vietu, to bieži apmeklē svētceļotāji. Vulkāna apkārtnē kopš 1921. gada izveidota aizsargājama dabas teritorija Banahau—Sankristobala aizsargātā ainava.<ref>[https://fpe.ph/conservation_site/location_details/mt.-banahaw-san-cristobal-protected-landscape-lagunaquezon Mt. Banahaw-San Cristobal Protected Landscape, Laguna/Quezon]</ref>

sentences:
{{Infobox stadium
|stadium_name=Kazaņas arēna
|logo_image=RubinKazanNewStadium.png|map_type=Tatarstāna|latNS=N|latd=55|latm=49|lats=14.3|longEW=E|longd=49|longm=9|longs=40|pushpin_map=|map_caption=Kazan Arena Tatarstānā|location={{vieta|Krievija|Kazaņa}}|broke_ground=2010. gada maijā|opened=2013. gada jūlijā|surface=zāle|construction_cost=450 milijoni [[USD]]|seating_capacity=45 379|tenants=[[Rubin]]<br/>[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]
|native_name=''Казань Арена''}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Šivelučs
| Nosaukums2       = ''Шивелуч''
| Photo            = Shiveluch - 10 July 2007 - iss015e16913 edit.jpg
| Paraksts         = Šivelučs 2007. gada jūlijā
| Augstums         = 3283
| Relatīvais_augstums = 3168
| karte            = Kamčatkas novads#Krievija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 56 |latm= 39 |lats=13 |latNS= N
| longd= 161 |longm= 21 |longs=47 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Krievija|Kamčatkas novads}}
| Kalnu grēda      = [[Austrumu grēda]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023|4|11}}
}}

sentences:
i.]]
'''Magdeburgas tiesības''' ({{val-de|Magdeburger Recht}}) ir viena no pazīstamākajām [[pilsēta|pilsētu]] tiesību sistēmām. Izveidojusies 13. gadsimtā [[Vācija|vācu]] pilsētā [[Magdeburga|Magdeburgā]] kā [[feodālisms|feodālās]] pilsētu tiesības, saskaņā ar kurām tika regulēta pilsētnieku pašpārvalde, ekonomiskā darbība (amatniecība, tirdzniecība un [[cunfte]]s), īpašumtiesības un šķiriskās attiecības.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra          = Ziemeļjūra
|attēls        = Ziemeljura.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 56 |latm =|lats =|latNS = N
 |longd = 3 |longm =|longs =|longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
| okeāns        = Atlantijas okeāns
| platība       = 750 000
| garums        = 960
| platums       = 580
| Max_dziļums   = 700
| Vid_dziļums   = 95
| tilpums       = 94 000
| sāļums        = 34—35
| temperatūra   = 6—17
| valstis       = {{GBR}}
{{BEL}}
{{DNK}}
{{FRA}}
{{NED}}
{{NOR}}
{{DEU}}
| pilsētas      = [[Bergena]]
[[Edinburga]]
[[Gēteborga]]
[[Ņūkāsla pie Tainas|Ņūkāsla]]
[[Oslo]]
[[Roterdama]]
}}
'''Ziemeļjūra''' ({{val|en|North Sea}}, {{val|gd|An Cuan a Tuath}}, {{val|no|Nordsjøen}}, {{val|da|Nordsøen}}, {{val|de|Nordsee}}, {{val|nl|Noordzee}}, {{val|fy|Noardsee}}, {{val|fr|Mer du Nord}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[malas jūra]] tā ziemeļu daļā pie [[Eiropa]]s krastiem; to no trim pusēm ieskauj [[sauszeme]]. Vārdu devuši [[frīzi]], kuri dzīvo dienvidos no šīs jūras. Austrumos no frīzu zemēm atradās [[Baltijas jūra]] (''Oostzee'' — «Austrumu jūra»), dienvidos — [[Eiselmērs]] jeb ''Zuiderzee'' — «Dienvidjūra». Frīzu «Vidusjūra» — ''Middelzee'' — tagad ir nosusināta.

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences:
Sarakstā ir uzskaitīti 88 mūsdienu [[Zvaigznājs|zvaigznāji]], kuri sarindoti pēc to aizņemtā laukuma debesīs, mērīta kvadrātgrādos.

Laukumi noteikti pēc zvaigznāju robežām, kādas tiem noteicis Jūdžīns Delporte 1930. gadā [[Starptautiskā Astronomiskā apvienība|Starptautiskās Astronomiskās apvienības]] vārdā.

Delporte uzzīmēja zvaigznāju robežas pa vertikāli un horizontāli gar [[rektascensija]]s un [[Deklinācija (astronomijā)|deklinācijas]] līnijām. Par atskaites punktu viņš izmantoja epohu B1875.0. Tas nozīmē to, ka precesijas dēļ, mūsdienu zvaigznāju kartē zvaigznāju robežas ir novirzījušās un vairs nav perfekti vertikālas vai horizontālas. Gadiem ejot, šī novirze tikai palielināsies. Tomēr zvaigznāju laukumu lielumus tas neietekmē.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences:
[[Kategorija:Kaņieris]]
[[Kategorija:Rīgas jūras līča baseina upes]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

sentences:
{{Noformējums+}}
'''Numismātika''' (no {{val|el|νόμισμα}} (''numisma'') — '[[monēta]]') ir vēstures palīgnozare, kas pēta monētas un monētu depozītus, [[nauda|naudu]], kā arī ar to saistītos rakstītos avotus.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeina Linča
 | vārds_orig              = ''Jane Lynch''
 | attēls                  = Jane Lynch, 2008 appearance (crop).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džeina Linča 2008. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|7|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Doltona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, komiķe, dziedātāja, rakstniece
 | darbības gadi           = 1981—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džeina Marija Linča''' ({{val|en|Jane Marie Lynch}}; dzimusi {{dat|1960|7|14}}) ir amerikāņu aktrise, komiķe, dziedātāja un rakstniece.

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
daļu ar otru, izmantojot aksonu saišķus, ko sauc par traktiem. Optiskais trakts, kas stiepjas no redzes nerva, ir neironu ceļa piemērs, jo tas savieno aci ar smadzenēm; papildu ceļi smadzenēs savienojas ar redzes garozu.]]
'''Neironu ceļš''' [[Neiroanatomija|neiroanatomijā]] ir savienojums, ko veido aksoni, kas projicē no [[Neirons|neironiem]], lai izveidotu sinapses uz neironiem citā vietā, lai nodrošinātu neirotransmisiju (signāla nosūtīšanu no viena [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] reģiona uz citu). Neironi ir savienoti ar vienu aksonu vai aksonu saišķi, kas zināms kā nervu trakts vai ''fasciculus''.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Clinically Oriented Anatomy|last=Moore|first=Keith|last2=Dalley|first2=Arthur|publisher=LWW|year=2005|isbn=0-7817-3639-0|edition=5th|page=[https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47 47]|quote=A bundle of nerve fibers (axons) connecting neighboring or distant nuclei of the CNS is a tract.|url=https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47}}</ref> Īsāki nervu ceļi ir atrodami [[Smadzenes|smadzeņu]] [[Pelēkā viela|pelēkajā vielā]], savukārt garākas projekcijas, kas sastāv no [[Mielīns|mielinizētiem]] aksoniem, veido [[Baltā viela|balto vielu]].

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata
|website=
}}
'''''Ādams un Ieva''''' ir vācu renesanses gleznotāja [[Albrehts Dīrers|Albrehta Dīrera]] paneļu gleznu pāris (diptihs).

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences: '''Garša''' ir viena no sarežģītākajām un grūtāk izskaidrojamām [[maņa|maņām]]. Tās galvenais orgāns ir [[mēle]] un uz tās izvietotie garšas pumpuriņi. Parasti, runājot par garšu, piemin garšas kārpiņas, taču pirmos signālus par [[ēdiens|ēdienu]] uztver tieši šie sīpolveida garšas pumpuriņi, kas izvietoti iepriekš pieminētajās kārpiņās.

sentences: '''Talsu viduslaiku pils''' ({{val-la|castrum Talsen}}, {{val-de|Ordensburg Talsen}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mūra pils [[Talsi|Talsos]], kas līdz 1447. gadam bija [[Kandavas fogteja]]s palīgpils, vēlāk [[draudzes novadi|draudzes novada]] centrs. Nopostīta 17. gadsimtā, līdz mūsdienām nav saglabājušās pat pilsdrupas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čelsija Klintone
|     vārds_orig = ''Chelsea Clinton''
|         attēls = Chelsea Clinton.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čelsija Klintone 2008. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1980
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ārkanzasa|Litlroka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Žurnāliste
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Bills Klintons]] un [[Hilarija Klintone]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Čelsija Klintone''' ({{val|en|Chelsea Victoria Clinton}}; dzimusi {{dat|1980|2|27}}) ir amerikāņu žurnāliste un [[Filantropija|filantrope]]. Viņa ir vienīgais bērns bijušā [[ASV prezidents|ASV prezidenta]] [[Bills Klintons|Billa Klintona]] un bijušās [[ASV valsts sekretāre]]s [[Hilarija Klintone|Hilarijas Klintones]] ģimenē.

sentences:
{{Commons cat|Brain}}
{{Cat main|Smadzenes}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Šadurskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Varšava]]?, [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Francišeks Jans Šadurskis]], Karolīna [[Hilzeni|Hilzena]]
|          brāļi = [[Jans Šadurskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eliels Sārinens
|     vārds_orig = ''Eliel Saarinen''
|         attēls = Eliel Saarinen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rantasalmi]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Dienvidsavonija]],{{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1950
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Blumfīldhilsa]], [[Mičigana]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Ēro Sārinens]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Bumbvedēji]]
[[Kategorija:Vācijas Otrā pasaules kara ieroči]]

sentences:
[[Kategorija:Krievijas nacionālie simboli]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koheles pašvaldība
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See in TÖL.svg
 | image_caption            =
 | image_flag               = <!-- karoga attēls -->
 | image_shield             =
 | shield_link              = <!-- ģerboņa nosaukums (piem. "Rīgas ģerbonis") -->
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
 | pushpin_map              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_type3        = Apriņķis
 | subdivision_type4        =
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | subdivision_name3        = [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelca-Volfratshauzene]]
 | subdivision_name4        =
 | established_title        = Izveidota
 | established_date         = [[1978]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | area_total_km2           = 105.51
 | area_land_km2            =
 | population_as_of         = [[2005. gads|2005]]
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 5384
 | population_density_km2   = 51
 | latd=47 |latm=39 |lats=33.25 |latNS=N
 | longd =11 |longm =22 |longs=5.05 |longEW =E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 605
 | website                  = [http://www.kochel.de www.kochel.de]
 | footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Koheles pašvaldība''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See'') ir [[pašvaldība]] [[Vācija|Vācijā]], [[Bavārija|Bavārijas federālās zemes]] [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķī]]. Pašvaldība izveidota [[1978|1978. gadā]], apvienojot toreizējās [[Kohele]]s un [[Šlēdorfa]]s pašvaldības, kas saglabājušas administratīvo vienību statusu (vācu: ''Gemeinde'' - draudze, pagasts).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Suntažu pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Suntažu pareizticīgo baznīca (5).jpg
| image_size            =
| caption               = Suntažu pareizticīgo baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Suntažu pareizticīgo baznīca
| label_position = left
| latd  = 56.908194
| longd = 24.941282
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Suntažu pagasts|Suntaži}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| consecration_year     = 1909. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
s takelāža]]
[[File:Schema-Stehendes-Gut.png|thumb|Stāvošā takelāža uz slupa.<br>
Atslēga:
1. Priekšgala štaga
2. Vants
3. (Šķēršļi)
4. Pakaļgala štaga
5. Iekšējā priekšgala štaga
6. Sānu atsaite
7. (Bomis)
8. Bakštagas]]
'''Takelāža''' ({{val|de|Takelage}}) — kuģu (parasti buru kuģu) trošu, virvju, ķēžu, bloku un citu ierīču kopums. Takelāžu izmanto [[rangouts|rangouta]] (virsklāja konstrukciju, piemēram, [[masts|mastu]]) nostiprināšanai, [[buras|buru]] pacelšanai, nolaišanai un vadīšanai; dažādu kravu celšanai un citiem nolūkiem.

sentences:
'''Deltveida muskulis''' ir [[muskulis]], kas cilvēka plecu padara apaļu. Deltveida muskulis sastāv no trim šķiedru kopām, tomēr [[elektromiogrāfija]] norāda, ka tas sastāv no vismaz septiņām šķiedru kopām, kuras centrālā [[nervu sistēma]] var kontrolēt neatkarīgi vienu no otras.
Šo muskuli sauc par deltveida muskuli tādēļ, ka šis muskulis ir grieķu burta [[Delta (burts)|delta]] (trīsstūris) formā.
Deltveida muskulī bieži izdara [[intramuskulārās injekcijas]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johaness Lecmanis
|     vārds_orig = ''Johannes Letzmann''
|         attēls = Johannes Letzmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Langeoga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stellantis N.V.''
| logo             =
| caption          =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2021. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Amsterdama]]
| location_country = {{NED}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[automašīna]]s, automašīnu rezerves daļas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.stellantis.com stellantis.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Stellantis N.V.''''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrēts [[autobūve]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 2021. gadā, apvienojoties Francijas autoražotājam ''[[Groupe PSA]]'' un Itālijas / ASV autoražotājam ''[[Fiat Chrysler Automobiles]]'' (''FCA''). Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Amsterdama|Amsterdamā]].

sentences: '''Rektors''' ir [[Augstskola|augstākās izglītības iestādes]] vadītājs. Rektoru tradīcijas nāk no viduslaiku klasiskajām universitātēm, kad to vadītājs bija rektors.

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Džeimss Bonds
| color         = #E6E6E6
| series        =
| image         = Fleming007impression.jpg
| caption       =
| first         =
* "[[Kazino Royale (romāns)|Kazino Royale]]"
* (1953. gada romāns)
| last          =
* "[[Solo (romāns)|Solo]]"
* (2013. gada romāns)
| creator       = [[Ians Flemings]]
| portrayer     =
* [[Šons Konerijs]]
* [[Džordžs Leizenbijs]]
* [[Rodžers Mūrs]]
* [[Timotijs Daltons]]
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Denjels Kreigs]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         = 007
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[spiegs]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = brits
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aberdīnas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St Andrews Cathedral, King Street, Aberdeen (geograph 3937912).jpg
| image_size            =
| caption               = Aberdīnas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Aberdīnas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.1491
| longd                 = -2.0931
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Aberdīna}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Arčibalds Simpsons]] (''Archibald Simpson'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1817. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Aberdīnas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942298"
}
</mapframe>
'''Sv. Andreja katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Andrew}}, {{val|gd|Cathair-eaglais Naomh Anndra}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Aberdīna|Aberdīnā]]. [[Aberdīnas un Orkneju diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uzvalks
| operators =
| attēls = The Outfit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, trilleris
| režisors = [[Greiems Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Railenss]]
* [[Zoja Doiča]]
* [[Džonijs Flinns]]
* [[Dilans O'Braiens]]
* [[Nikija Amuka-Bērda]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''The Outfit''
| studija = ''FilmNation Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|2|14|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīnes kinofestivāls]]|2022|3|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14114802/|title=The Outfit (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uzvalks"''' ({{Val|en|The Outfit}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Greiems Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Railenss]], [[Zoja Doiča]], [[Džonijs Flinns]], [[Dilans O'Braiens]], [[Nikija Amuka-Bērda]] un [[Saimons Rasels Bīls]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Šēnhofs''' var būt:

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Igaunijas Nacionālā bibliotēka
| native_name         = ''Eesti Rahvusraamatukogu''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn (14670311202).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.430278 | latNS  = N
| longd = 24.738889 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1985. gads
| completion_date     = 1993. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Raine Karps]]
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.nlib.ee/
| embedded            =
| references          =
}}
'''Igaunijas Nacionālā bibliotēka''' ({{val|et|Eesti Rahvusraamatukogu}}) ir 1918. gada 21. decembrī dibināta [[nacionālā bibliotēka]], kas atrodas [[Igaunija]]s galvaspilsētā [[Tallina|Tallinā]]. Kopš 1919. gada bibliotēkai ir [[obligātais eksemplārs|obligātā eksemplāra]] krātuves funkcija. Krājumā vairāk nekā 3,4 miljoni vienību.

sentences: {{Citas nozīmes|gaismas parādību|Malduguns (nozīmju atdalīšana)|Malduguns}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums       = Sapodilla
| autors          = [[Pieter van Royen|van Royen]], 1953
| binomial        = Manilkara zapota
| attēls          = സപ്പോട്ട.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   = Sapodillas augļi
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Ericales
| rinda_lv        = Viršu rinda
| dzimta          = Sapotaceae
| dzimta_lv       = Sapotu dzimta
| ģints           = Manilkara
| ģints_lv        = Sapoti
| suga            = M. zapota
| suga_lv         = Sapodilla
| sinonīmi        = ''Achras zapota'' L.
| kategorijas     = nē
}}

sentences: '''Vietņvedis''' jeb '''tīmekļa pārzinis''' ir [[tīmekļa vietne]]s veidotājs un/vai uzturētājs. Ar vietņvedību var nodarboties kā ar pilnas slodzes, pastāvīgu amatu, kā amata pienākumu daļu vai kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name          = Lielo pērtiķu projekts
| native_name   =
| image         = Great ape project Logo.png
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = GAP
| formation     =
| focus         = [[Dzīvnieku tiesības]]
| type          =
| status        = Aktīva
| membership    =
| headquarters  = {{vieta|Brazīlija}}
| leader_title  =
| leader_name   =
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.greatapeproject.org|www.greatapeproject.org}}
| footnotes     =
}}
'''Lielo pērtiķu projekts''' ({{val|en|Great Ape Project}}, GAP) ir starptautisks projekts, kura mērķis ir aizstāvēt lielo primātu — [[gorillas|gorillu]], [[šimpanzes|šimpanžu]], [[orangutani|orangutanu]] un [[bonobo]] — tiesības. Šie primāti ir cilvēkiem radniecīgākās sugas dzīvnieku pasaulē. Organizācijā apvienojušies primatologi, antropologi, ētikas speciālisti un visi tie, kas aizstāv [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s Pasaules deklarāciju par lielo pērtiķu pamattiesībām un aizsardzību.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Eduards Napjerskis
|          vārds_orig =
|              attēls = Kārlis Eduards Napjerskis.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1793
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1864
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 14
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = [[Jakobs Gotlībs Leonhards Napjerskis]]
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}

sentences:
ģimene pie telts]]
'''Telts''' ir no viegla materiāla, piemēram, no ūdensnecaurlaidīga [[audums|auduma]], [[zars|zariem]], veidota pagaidu mītne vai pajumte. Teltīm parasti ir slīpas sānu malas, lai [[nokrišņi|nokrišņi]] neuzkrātos uz tās augšējās daļas. To var viegli nojaukt un uzsliet, līdz ar to tā ir pārvietojama. Vēsturiski teltis pirmās izmantoja [[klejotāji|nomadu]] tautas. Mūsdienās tās plaši izmanto [[pārgājiens|pārgājienos]], [[tirgus|tirgos]] ([[gadatirgus|gadatirgos]]) kā pajumti no nokrišņiem, brīvdabas [[koncerts|koncertos]]. Telšu izmēri variē no ļoti mazām, kurā var ielīst tikai viens cilvēks, līdz ļoti lielām, piemēram, [[cirka telts|cirka teltīm]].

sentences:
[[Kategorija:Hipotēzes]]
[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
[[Image:SMTP-transfer-model.svg|thumb|300px|Dators darbinot '''MSA''' ir pazīstams arī kā ''izejošās vēstules serveris<!--outgoing mail server -->''.]]
'''Vēstules iesniegšanas aģents''' ({{val-en|Mail submission agent - MSA}}) ir [[datorprogramma]] vai [[programmatūras aģents]], kas saņem [[e-pasts|e-pasta]] vēstuli no [[E-pasta klients|vēstules lietotāja aģenta]] (MUA) un nodod to [[Pasta serveris|vēstules pārsūtīšanas aģentam]] (MTA) ziņojuma nogādāšanai adresātam.

sentences:
{{Infobox award
|name = Pulicera balva
|current_awards = 2024. gada Pulicera balva
|image = Pulitzer Prizes (medal).png
|imagesize =
|caption = Medaļas averss un reverss
|awarded_for = Excellence in [[newspaper journalism]], literary achievements, [[musical composition]]
|presenter = [[Kolumbijas Universitāte]]
|country = [[ASV]]
|year = 1917. gadā
|website = [http://www.pulitzer.org/ www.pulitzer.org]
}}

sentences: '''Termins''' ({{val|la|terminus}} — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas ([[Zinātne|zinātnes]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]], [[Māksla|mākslas]]), speciālās nozares [[Jēdziens|jēdziena]] vārdisks apzīmējums – vārds vai vārdkopa.<ref name="vva">[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416271 ''Termins'']. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007. Skatīts: 2023-01-08.</ref> Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā [[Terminoloģija|terminoloģijā]] iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.<ref name=ne>Iveta Pūtele "[https://enciklopedija.lv/skirklis/5264-termins Termins]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 08.01.2023)</ref>

sentences:
{{Mēneši}}
'''Jūnijs''' ({{val|la|Junius}}) ir [[gads|gada]] sestais [[mēnesis]]. Jūnijā ir 30 [[diena]]s. Mēnesis ir nosaukts par godu romiešu dievietei [[Junona]]i, [[Jupiters (mitoloģija)|Jupitera]] sievai. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''ziedu''' vai '''papuves mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sėjinis'' vai ''pūdymo mėnuo'', bet mūsdienās — ''birželis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Jūnijs ir pirmais [[vasara]]s [[mēnesis]]. Jūnijā ir vasaras [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visgarākā un [[nakts]] visīsākā. Ziemeļeiropā sākas baltās naktis, kad visu nakti ir gaišs.

sentences:
{{Ielas infokaste
| nosaukums = Dauningstrīta
| attēls = Downing Street London - geograph.org.uk - 372197.jpg
| pilsēta lokatīvā = [[Londona|Londonā]]
| karte = [[File:Westminster London UK location map.svg|300px|alt=]]
| kartes paraksts = Atrašanās vieta Centrālajā Londonā
| pilsēta = [[Vestminstera]], [[Londona]]
| priekšpilsēta =
| apkaime =
| ielas garums = 217 m
| atklāta = 1680. gadā
| vēst nosaukumi =
| joslu skaits =
| ielas segums = [[asfaltbetons]]
| ievēr celtnes = [[Dauningstrīta 10]]
| autobuss =
| trolejbuss =
| tramvajs =
| mikroautobuss =
| cits =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus artus juv. branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. artus'' jauna īpatņa branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus artus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus artus <small>Mark-Kurik, 1965</small>
}}
'''''Ganosteus artus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''G. artus'' [[holotips]] ir kreisā branhiālā plātne no atseguma pie Tammes [[Vertsjervs|Vertsjerva]] ezera krastā ([[vidusdevons]], [[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Ganosteus artus'' nozīmē ''biezs'' jeb ''blīvs'' [[Ganosteji|ganostejs]] (no blīvi izvietotiem ādas zobiem). Suga izplatīta pie Vertsjerva, [[Vīlande]]s un [[Peipuss|Peipusa]] ezera blakus [[Kallaste]]i arukilas svītas nogulumos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jakobs Lipmans
|          vārds_orig = Jacob Goodale Lipman
|              attēls = Jacob Goodale Lipman (1874-1939).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgava|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Ņubransvika (ASV)|Ņubransvikā]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Ratgera universitāte, Kornela universitāte
|             zinātne = agroķīmija, [[bakterioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = augsnes [[mikrobioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |     nosaukums = Kivi
 |       platums = 235px
 |        attēls = Apteryx mantelli -Rotorua, North Island, New Zealand-8a.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Apterygiformes
 |      kārta_lv = Kiviveidīgie
 |       kārta_r = Kivi (putni)
 |        dzimta = Apterygidae
 |     dzimta_lv = Kivi dzimta
 |      dzimta_r = Kivi (putni)
 |         ģints = Apteryx
 |      ģints_lv = Kivi
 |       ģints_r = Kivi (putni)
 |    iedalījums = 5 sugas:
* [[Lielais pelēkais kivi]] (''Apteryx haastii'')
* [[Mazais pelēkais kivi]] (''Apteryx owenii'')
* [[Okarito brūnais kivi]] (''Apteryx rowi'')
* [[Dienvidsalas brūnais kivi]] (''Apteryx australis'')
* [[Ziemeļsalas brūnais kivi]] (''Apteryx mantelli'')
 |      binomial = Apteryx <small>([[Džordžs Šovs (botāniķis)|Shaw]], 1813)</small>
 |    sinonīmi =
* ''Apternyx''
* ''Stictapteryx''
* ''Kiwi''
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Āziņš
| vārds_orig =
| attēls = Azins.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1895|10|8}}|{{dat||9|26}}}}
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 8
| dz_vieta = Marjanovas sādža, [[Polockas apriņķis]], [[Vitebskas guberņa]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 17
| m_vieta = Tihorecka, Jejskas apriņķis, [[Kubaņas apgabals]], {{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
([[Fastovecka]], [[Tihoreckas rajons]], [[Krasnodaras novads]], {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[divīzijas komandieris|divīzijas priekšnieks]]
|  dienesta_laiks = 1916—1918
1918—1920
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
|      cits_darbs =
}}
}}'''Voldemārs Āziņš''' ({{dat VS|{{dat|1895|10|8|N}}|{{dat||9|26|N}}}} — {{dat|1920|2|17|N}}) bija [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks, [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] divīzijas komandieris. Par varonību tika apbalvots ar [[Sarkanā Karoga ordenis|Sarkanā Karoga ordeni]].

sentences: '''D kvarks''' jeb apakšējais (''down'') kvarks - pirmās ģimenes [[kvarks]], otrais vieglākais no kvarkiem. Ietilpst [[nukloni|nuklonu]] sastāvā. D kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli d kvarks tika atklāts 1967. gadā, kopā ar [[u kvarks|u kvarku]].

sentences: '''Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija''' ({{val|fr|Déclaration des droits de l'homme et du citoyen}}) ir konstitucionāls akts, kurā apkopoti liberālās demokrātijas galvenie elementi. Deklarāciju 1789. gada augustā pieņēma [[Francijas Nacionālā sapulce]]. Nozīmīgs [[Franču revolūcija]]s cilvēka un pilsoņu tiesību dokuments. Deklarācijā iekļauti 17 panti, kuros visi cilvēki tika pasludināti par brīviem un vienlīdzīgiem, tauta tika pasludināta par augstākās varas avotu.

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences: '''Zelta Kanādas kļavas lapa''' ir [[Kanāda]]s zelta monēta. Kanāda kļuva par pirmo valsti, kurā tika uzsākta tīra zelta investīciju monētu emisija.{{nepieciešama atsauce}} Tās reversā attēlots Kanādas nacionālais simbols - [[Cukura kļava|kļavas lapa]], ir norādīts arī monētas svars un zelta [[raudze]] 999'9.

sentences:
[[Kategorija:Sāres apriņķī dzimušie]]
[[Kategorija:Sāmsala]]

sentences: '''HCoV-229E''' jeb '''cilvēka koronavīruss 229E''' ({{val|en|Human coronavirus 229E}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[Alfakoronavīrusi|alfakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref>E. R. Gaunt,1 A. Hardie,2 E. C. J. Claas,3 P. Simmonds,1 and K. E. Templeton. Epidemiology and Clinical Presentations of the Four Human Coronaviruses 229E, HKU1, NL63, and OC43 Detected over 3 Years Using a Novel Multiplex Real-Time PCR Method down-pointing small open triangle. J Clin Microbiol. 2010 August; 48(8): 2940–2947.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Byssacanthus dilatatus rekonstrukcija.jpg
| att_nosaukums = ''[[Byssacanthus dilatatus]]'' rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|         ģints = Byssacanthus
|      ģints_lv = Bisakanti
|   kategorijas = nē
| binomial =Byssacanthus <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Bisakanti''' (''Byssacanthus'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints no [[Baltija]]s [[vidusdevons|vidusdevona]] nogulumiem. Tās pārstāvjus raksturo augsts ķermenis ar slīpu dzelksni ķermeņa bruņas muguras daļā. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva amerikāņu dabas pētnieks [[Luijs Agasi]] 1845. gadā. Bez Baltijas ģints ir izplatīta arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] un [[Donbass|Donbasā]]. Ģints vienīgā zināmā suga ir ''[[Byssacanthus dilatatus]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Amirs Tāki
 |    vārds_orig = ''Amir Taaki''
 |        attēls = Amir.taaki.Bratislava.December.2012.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1988
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 6
 |      dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[hakeris]], [[programmētājs]], [[revolucionārs]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{flagicon image|Flag of Syrian Kurdistan.svg}} [[Rožava]]
|       struktūra = [[Tautas aizsardzības vienības]]
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Sīrijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Nokrišņi''' ir termins [[meteoroloģija|meteoroloģijā]], kas ietver jebkura veida [[atmosfēra|atmosfērā]] esošo [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]] kondensātu, kas sasniedz zemes virsmu. Nokrišņi veidojas tad, kad atmosfēra ir piesātināta ar ūdens tvaikiem tik tālu, ka ūdens [[kondensācija|kondensējas]] un krīt. Kondensācijas punktu atmosfēra sasniedz divos veidos — atdziestot un palielinot ūdens tvaika koncentrāciju.

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Trevi strūklaka
| image_file         = Trevi Fountain, Rome, Italy 2 - May 2007.jpg
| caption            =
| painting_alignment = landscape
| alt                =
| other_title_1      = ''Fontana di Trevi''
| artist             = [[Nikola Salvi]]
| year               = 1762
| type               = Publiska strūklaka
| material           = Akmens
| subject            =
| dimensions         = 26,3×49,15 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Itālija|Roma}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Roma
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 3.15 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 28 | longs = 59.4 | longEW = E
}}
{{Designation list
|    embed = no
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
<mapframe text="Trevi strūklaka" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q185382"
}
</mapframe>
'''Trevi strūklaka''' ({{val|it|Fontana di Trevi}}) ir [[strūklaka]] [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]. Tās projekta autors ir [[Nikola Salvi]], darbu pabeidza [[Pjetro Braki]]. Uzcelta no 1732. līdz 1762. gadam.

sentences: ''[[Lua]]'' ir [[programmēšanas valoda]], kas pašlaik ir pieejama Vikipēdijā latviešu valodā.

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds =Vesels fon Freitāgs-Loringhofens
|          vārds_orig =''Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven''
|              attēls = Vesels fon Freitāgs-Loringhofens.jpeg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1899
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Lielbornes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads =1944
|           m_mēnesis =7
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Mamerki|Mauervalde]], {{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
(tagad [[Vengoževo apriņķis]] {{POL}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[pulkvedis]] (''Oberst'')
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{LAT}}
{{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Calliactis_and_Dardanus_001.JPG
|    att_nosaukums = [[Dardanus calidus|Vientuļniekvēzis]] (''Dardanus calidus'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Anomura
| infrakārta_lv=Anomuras
| virsdzimta = Paguroidea
| virsdzimta_lv = Vientuļniekvēži
| binomial=Paguroidea <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Vientuļniekvēži''' jeb '''eremītkrabji''' (''Paguroidea'') ir viena no [[anomuras|anomuru infrakārtas]] (''Anomura'') virsdzimtām, kas apvieno apmēram 1100 sugas.<ref name=seaw>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seawater.no/fauna/arthropoda/Paguroidea.html |title=Hermit Crabs - Paguroidea |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305044552/http://www.seawater.no/fauna/arthropoda/Paguroidea.html |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Lielākā daļa no tām mājo jūrā, bet vairākas tropos dzīvojošas sugas arī uz [[sauszeme]]s. Tomēr arī šo sugu kāpuri ir ūdenī dzīvojoši, līdz ar to [[sauszemes vientuļniekvēžu dzimta|sauszemes vientuļniekvēži]] uzturas jūras piekrastē.  Vientuļniekvēži kopumā mājo mērenās un tropu joslas [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. Lai arī šie [[desmitkājvēži]] sastopami arī dziļos ūdeņos, tomēr tie pamatā sastopami seklajās piekrastēs, kurās ir daudz paslēpšanās iespēju.<ref name=az>{{Tīmekļa atsauce |url=http://a-z-animals.com/animals/hermit-crab/ |title=A-Z Animals: Hermit crab |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151102040822/http://a-z-animals.com/animals/hermit-crab/ |archivedate={{dat|2015|11|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''SAP SE''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Eiropas komercsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1972. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Valdorfa]], [[Bādene-Virtemberga]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[programmatūra]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.sap.com sap.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: '''Vispārējā cilvēktiesību deklarācija''' ir dokuments, kuru [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] Ģenerālā asambleja pieņēma [[1948]]. gada 10. decembrī Parīzē, Šaijo pilī. Deklarācija tikai pieņemta ar 48 balsīm "par", savukārt 8 valstis balsojumā atturējās, neviena valsts nenobalsoja pret deklarācijas pieņemšanu. Šis ir vecākais ANO cilvēktiesību sistēmas pamatdokuments; tas nav saistošs pats par sevi, tomēr būtiska daļa tajā esošo normu kļuva par saistošām, jo tās ir iekļautas tādos saistošos cilvēktiesību dokumentos kā [[Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām]] (International Covenant on Civil and Political Rights) un [[Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām]] (International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights). Deklarācijā ietvertie principi ir atspoguļoti arī tādos starptautiskos tiesību aktos kā [[ANO Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu]], ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu u. c.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Garenbāze''' ir attālums starp [[Transports|transportlīdzekļa]] priekšējo un aizmugurējo riteņu asīm. Garenbāze var būt dažāda abās [[Automobilis|automobiļa]] pusēs (piemēram, [[Renault 16]]<ref>[http://renault16.com/techniek6_en.htm Technical description Renault 16 TS 1968] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110715172421/http://renault16.com/techniek6_en.htm# |date={{dat|2011|07|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>), kas automobiļa gaitas kvalitāti nemēdz pasliktināt.<ref>[http://publ.lib.ru/ARCHIVES/R/RAYMPEL%27_Yornsen/_Raympel%27_Y..html Раймпель, Й. Шасси автомобиля. Fahrwerktechnik.] — Москва: Машиностроение, 1983. — Т. I. , 278. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 6.
|attēls         = 6Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 1995. gadā
|sākums         = {{dat|1995|11|07|N}}
|beigas         = {{dat|1998|11|01|N}}
|priekšsēdētājs = [[Ilga Kreituse]] (līdz {{dat|1996|09|26|SK}})
[[Alfrēds Čepānis]] (no {{dat|1996|09|26|SK}})
|pr biedri      = [[Andris Ameriks]]
[[Alfreds Čepānis]] (līdz {{dat|1996|09|26|SK}})
[[Aigars Jirgens]] (no {{dat|1996|09|26|SK}} līdz {{dat|1998|04|23|SK}})
[[Jānis Straume]] (no {{dat|1998|05|21|SK}})
|frakcijas      = [[Demokrātiskā partija "Saimnieks"]] (18)
[[Latvijas Ceļš]] (17)
[[Tautas kustība "Latvijai"]] (16)
[[Tēvzemei un Brīvībai]] (14)
[[Latvijas Vienības partija]] (8)
[[Latvijas Zemnieku savienība|LZS]]/[[Kristīgo Demokrātu Savienība|KDS]] (8)
[[Latvijas Nacionālās neatkarības kustība|LNNK]]/[[Latvijas Zaļā partija|LZP]] (8)
[[Tautas Saskaņas partija]] (6)
[[Latvijas Sociālistiskā partija]] (5)
|pirms          = [[5. Saeima]]
|pēc            = [[7. Saeima]]
}}'''6. [[Saeima]]''' ir [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]], kas darbojās no {{dat|1995|11|07|G}} līdz {{dat|1998|11|01|D}}.

sentences:
{{commonscat|Colombian armed conflict|Kolumbijas bruņotais konflikts}}
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|ezeru Āfrikā|par ezeru Džūkstes pagastā|Kundziņu ezers}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Turkanas ezers
|attēls=LakeTurkanaSouthIsland.jpg
|map = Kenija#Etiopija
| vieta        = {{KEN}}<br />{{ETH}}
| plat_d=3 | plat_m=3 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=1 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=6 405
|garums=
|Vid_dziļums=30,2
|Max_dziļums=109
|tilpums=203,6
|augstums_vjl=360,4
|izteka=
|baseins=130 860
|salas=
|pilsētas=[[Lojangalani]]
}}
'''Turkanas ezers''' ({{val-en|Lake Turkana}}), agrāk saukts arī '''Rūdolfa ezers''', ir liels [[sālsezers]] [[Kenija|Kenijā]], pati ziemeļu daļa atrodas [[Etiopija|Etiopijā]]. Ezers sakrīt ar lielā Austrumāfrikas lūzuma zonu, atrodas tuksneša zonā. Pasaulē lielākais pastāvīgais ezers tuksneša zonā, spēj saglabāties sava salīdzinoši lielā dziļuma dēļ. Pasaulē lielākais ezers ar sārmainu ūdeni. Ezerā un tā tuvumā var būt spēcīgas vētras, jo ezers iesilst un atdziest lēnāk nekā apkārtējā zeme. Turkanas ezera apkaime joprojām ir maz pārveidota, to reti apmeklē eiropieši. Vietējie iedzīvotāji pārsvarā pieder [[gabra]], [[rendille]] un [[turkana]] ciltīm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labā sieviete
| attēls                   = A Good Woman film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Good Woman''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Maiks Bārkers]]
| producents               =
* [[Džonatans Inglišs]]
* [[Alans Grīnspans]]
* [[Hovards Himelšteins]]
* [[Stīvs Sīberts]]
| scenārija autors         = Hovards Himelšteins
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Helēna Hanta]]
| mūzika                   = [[Ričards G. Mičels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|9|15||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-woman-2004|title=A Good Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{ITA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodwoman.htm|title=A Good Woman (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labā sieviete"''' ({{val|en|A Good Woman}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Itālija]]s un [[Spānija]]s drāma, kuras režisors ir [[Marks Bārkers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toms Vilkinsons]] un [[Helēna Hanta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|gada mēnesi|augusts (nozīmju atdalīšana)|augusts}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Rudzu jeb suņu mēnesis”]]
'''Augusts''' ({{val|la|Augustus}}) ir [[gads|gada]] astotais mēnesis, un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 diena. Sākotnēji seno romiešu kalendārā mēnesis tika saukts par ''Sextilis'' (sestais), un bija gada sestais mēnesis. Ap 700. gadu p.m.ē. kalendārs tika papildināts ar janvāri un februāri, un ''Sextilis'' kļuva par astoto mēnesi. 8. gadā p.m.ē. mēnesis tika pārdēvēts par godu pirmajam [[Romas impērija|Romas]] imperatoram [[Oktaviāns|Augustam]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''suņu''', '''rudzu''' vai '''sēju mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''rugpiūtis'' vai ''dėgesis'', bet mūsdienās — ''rugpiūtis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Augusts Latvijā ir pēdējais vasaras mēnesis, bet [[Īrija|Īrijā]] pirmais rudens mēnesis.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Argosa
| native_name    = {{gree|Άργος}}
| image          = 019 Argos (4).JPG
| image_size     =
| caption        = Argosas teātris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 37| lats = 51| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 14| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argosa}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Antīkā Argosa''' ({{val|grc|Άργος}}) ir [[Argosa]]s pilsēta vēsturiskajā periodā līdz [[Romas impērija]]s sabrukumam. Rakstos pirmo reizi minēta [[Homērs|Homēra]] "[[Iliāda|Iliādā]]" (9. vai 8. gadsimts pr.Kr.), kur argosiešus karā pret [[Troja|Troju]] vadīja [[Diomēds]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Epiktēts
|    vārds_orig = {{gree|Επίκτητος}}
|        attēls = Epicteti Enchiridion Latinis versibus adumbratum (Oxford 1715) frontispiece.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mākslinieka zīmējums, kurā attēlots Epiktēts
|    dz_dat_alt = ap 55. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = iespējams [[Hierapole]], [[Frīģija]] (tagad {{TUR}})
|     m_dat_alt = 135. gadā
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Nikopole (Epīra)|Nikopole]], [[Epīra]] (tagad {{GRE}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola = [[stoicisms]]
|     intereses =
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=188.—189 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 }}</ref>
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[Ūdens bifelis|Ūdens bifeļa]] (tradicionāli)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—73°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Pusmīksta<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Mocarella''' ({{val|it|mozzarella}}; no ''mozzare'' — ‘griezt’) ir nenogatavināts pusmīkstais [[siers]], kas cēlies no [[Itālija]]s dienvidiem. Tradicionāli to gatavo no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] [[piens|piena]], tomēr mocarellu var arī gatavot no [[kaza]]s, [[govs]] vai abu minēto mājlopu piena maisījuma.<ref name="Ozola, Ciproviča"/> Sieram piemīt maiga, neizteikta garša un maiga slāņveidīga tekstūra.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Klauss''' var būt:

sentences: '''Hatona izmeklēšana''' bija lorda [[Braiens Hatons|Braiena Hatona]] (''Brian Hutton'') vadīta [[izmeklēšana]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], kuru ierosināja [[Leiboristu partija]], lai izmeklētu Irākas [[bioloģiskie ieroči|bioloģisko ieroču]] eksperta [[Deivids Kellijs|Deivida Kellija]] (''David Kelly'') pašnāvību. {{dat|2003|07|18}} Kellijs tika atrasts miris pēc [[intervija]]s sniegšanas [[BBC]] žurnālistam [[Endrū Džiligans|Endrū Džiliganam]] (''Andrew Gilligan''). Šī izmeklēšana sākas [[2003. gads|2003]]. gada [[augusts|augustā]] un noslēdzās {{dat|2004|01|28}}. Izmeklēšanas laikā atkāpties no saviem amatiem bija spiesti BBC [[priekšsēdētājs]] un [[ģenerāldirektors]].<ref> "Hatona ziņojums liek atkāpties BBC priekšsēdētājam." Neatkarīgā Rīta Avīze, Nr.24 (2004, 29.janv.), 6.lpp </ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Puderovas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Puderovas vecticībnieku baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Puderovas lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Puderovas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.605697 | latNS  = N
| longd = 27.212182 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Rēzeknes novads]], [[Audriņu pagasts]], [[Lielā Pūderova]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1937]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Puderovas vecticībnieku kopienas lūgšanu nams
|      numurs = 5798
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Indīgas vielas]]
[[Kategorija:Kukaiņi]]
[[Kategorija:Pesticīdi]]

sentences:
{{Citas nozīmes|mītisku būtni|Burvis (nozīmju atdalīšana)|Burvis}}
 no [[Karalis Arturs|karaļa Artura]] leģendām. (''Arthur Pyle'', 1903).]]
'''Burvis'''  ir [[vīrieši|vīriešu]] kārtas persona, kas nodarbojas ar [[maģija|maģiju]]. [[latviešu mitoloģija|Latviešu]] un [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu mitoloģijā]] tiek dēvēts par [[Burtnieks (mitoloģija)|burtnieku]]. Sieviešu kārtas burves tiek dēvētas par [[ragana|raganām]].

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Bangsamoro]]
[[Kategorija:Sulu arhipelāgs]]

sentences: '''Saime''' bija latviešu rokgrupa, kas [[Juris Pavītols|Jura Pavītola]] vadībā darbojās no 1983. līdz 1988. gadam.

sentences: '''Tikumības policija''' ([[Persiešu valoda|persiešu]]: گشت ارشاد (''gašt-e eršād'')) jeb '''morāles policija''' ir īpašas [[islāms|islāma]] policijas vienības [[Irāna|Irānā]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/7610771/nave-tikumibas-policijas-rokas-irana-notiek-plasi-protesti|title=Nāve "tikumības policijas" rokās: Irānā notiek plaši protesti|website=Ārvalstīs|access-date=2022-10-01|date=2022-09-22|language=lv}}</ref> kuras tika dibinātas 2005. gadā ar mērķi nodrošināt, lai sabiedrībā tiktu ievērotas islāma morālās normas. Visbiežāk tas izpaužas kā "nepiedienīgi" ģērbtu sieviešu aizturēšana.<ref name=":0" /><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.reuters.com/article/us-iran-rights-rouhani-idUSKCN0XH0WH|title=Rouhani clashes with Iranian police over undercover hijab agents|work=Reuters|access-date=2022-10-01|date=2016-04-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences: '''Peroksīdi''' ir [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] grupa, kas satur divus virknē savienotus [[skābeklis|skābekļa]] atomus. Neorganiskie [[binārie savienojumi|binārie]] peroksīdi bieži ir jonu kristāli, kas satur peroksīda jonu O22− (piemēram, [[bārija peroksīds]] BaO2). Peroksīdi (izņemot tos, kas satur krāsainus katjonus) nav krāsaini.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 322. lpp.</ref>

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
{{pārvietot|Uzņēmuma likviditāte}}
'''Likviditāte'''<ref>Latvijas statistika, www.csb.gov.lv</ref> raksturo uzņēmuma spēju jebkurā laikā dzēst savas īstermiņa saistības. Analizējot uzņēmuma bilances likviditāti, pēc likviditātes pakāpes (ātruma) sagrupētos apgrozāmo līdzekļu posteņus salīdzina ar īstermiņa saistībām. Uzņēmuma likviditātes analīzes svarīgākais uzdevums ir novērtēt tā maksātspēju. Tās novērtēšanai izmantojami kopējās likviditātes un absolūtās likviditātes koeficienti. Atšķirība ir tikai apgrozāmo līdzekļu sastāvā, kas var tikt novirzīti īstermiņa saistību dzēšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamatkrāsas
| attēls                   = Primaryposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Primary Colors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Džonatans Kreins]]
* [[Nīls Makliss]]
* Maiks Nikolss
| scenārija autors         = [[Elēna Meja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Adrians Lesters]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Pols Gilfoils]]
| mūzika                   = [[Rajs Kūders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mutual Film Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|20|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|title=Primary Colors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 3, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190603174439/https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|archivedate={{dat|2019|06|03||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=primarycolors.htm|title=Primary Colors (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamatkrāsas"''' ({{val|en|Primary Colors}}) ir 1998. gada drāma, kas balstīta uz Džo Kleina romānu ''Primary Colors: A Novel of Politics''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Emma Tompsone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Adrians Lesters]], [[Mora Tīrnija]] un [[Pols Gilfoils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|2|20||bez}}.

sentences: '''Regulārā brīvmūrniecība''' ir iekšēji lietots jēdziens, ko [[brīvmūrnieki]] lieto tādu brālību apzīmēšanai, kas pieturas pie senajiem principiem un bauda savstarpēju atzīšanu. Pārējās ložas, kas sevi gan dēvē par brīvmūrniekiem, bet nevadās pēc regulārajiem principiem, tiek sauktas par "neregulārām" ložām. Neregulāras un starptautiski neatzītas "kaktu brīvmūrniecības" paraugs bija kriminālā loža "P-2" Itālijā, kas tika atmaskota un likvidēta 1980. gados.

sentences: '''Sniegavīrs''' ir no [[sniegs|sniega]] veidots [[cilvēks|cilvēka]] figūras atdarinājums. Senākās rakstiskās liecības par sniegavīru celšanu ir no 16. gadsimta, bet populāra šī nodarbe kļuva tikai 18. gadsimtā. Sniegavīru parasti veido, vienu uz otras saliekot 2 — 3 no sniega saveltas, citu par citu mazākas bumbas. [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] sniegavīru biežāk veido trīsdaļīgu, bet [[Āzija|Āzijā]] — divdaļīgu. Tad no oglēm, akmentiņiem, koka gabaliem, sniega pikām, [[augļi]]em vai [[dārzeņi]]em izveido sniegavīra seju un bieži vien pievieno arī citas detaļas. Sniegavīru parasti var izveidot tikai no tāda sniega, kas ir tuvu [[kušana]]i un kļuvis mitrs, šāds sniegs līp kopā un to ir viegli savelt nepieciešamā izmēra bumbās. No pūdersniega sniegavīru izveidot ir grūti, jo tas nelīp, un arī kūstošs sniegs, temperatūrai krītoties, var pārklāties ar [[sērsna|sērsnu]] un kļūt nepiemērots sniegavīra celšanai.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''B-17 Flying Fortress''
|attēls               =
|paraksts             = B-17E modeļa lidmašīna
|tips                 = [[bumbvedējs]]
|valsts               = {{USA}}
|ražotājs             = ''[[Boeing]]'', {{flaga|ASV}}
|dizaineris           = Edvards Velss
Gifords Emerijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1935|7|28}}<ref>https://web.archive.org/web/20061208181449/http://www.boeing.com/history/chronology/chron04.html</ref>
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   = 1968
|status               = Vairs netiek izmantots
|primārais lietotājs  =  [[Karaliskie Gaisa spēki]]
 [[ASV Armijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1936–1945
|skaits               = 12 731<ref>Angelucci, Enzo and Paolo Matricardi. Combat Aircraft of World War II, 1940–1941. Westoning, Bedfordshire, UK: Military Press, 1988. ISBN 978-0-517-64179-8.</ref>
|izmaksas             = [[US$]] 238 329<ref>Bowers, Peter M. Fortress in the Sky (неопр.). — Granada Hills, California: Sentry Books Inc., 1976. — ISBN 0-913194-04-2.</ref>
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
Boeing XB-38 Flying Fortress
Boeing YB-40 Flying Fortress
Boeing C-108 Flying Fortress
}}
'''B-17 Flying Fortress''' bija pirmais amerikāņu sērijveida smagais četru dzinēju [[bumbvedējs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Saguinus bicolor Parque do Mindu.jpg
|           valsts =Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Chordata
|    nodalījums_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Primates
|         kārta_lv = Primāti
|           dzimta = Callitrichidae
|        dzimta_lv = Kalitriksi
|            ģints = Saguinus
|         ģints_lv = Tamarīni
|             suga = S. bicolor
|          suga_lv = Divkrāsainais tamarīns
|      kategorijas = nē
}}
'''Divkrāsainais tamarīns''' ({{val|la|Saguinus bicolor}}), ko dažkārt dēvē par Brazīlijas kailsejas tamarīnu, ir kritiski apdraudēta primātu suga, kas sastopama [[Brazīlija]]s [[Amazones lietus mežs|Amazones lietus meža]] ierobežotā apgabalā. 2005. gadā tas tika nosaukts par [[Manausa]]s pilsētas, Brazīlijā, talismanu.<ref>https://www.oneearth.org/species-of-the-week-pied-tamarin/</ref><ref name="Gordo, M. 2021">Gordo, M.; Röhe, F.; Vidal, M.D.; Subirá, R.; Boubli, J.P.; Mittermeier, R.A.; Jerusalinsky, L. (2021). "Saguinus bicolor". IUCN Red List of Threatened Species. 2021: e.T40644A192551696. doi:10.2305/IUCN.UK.2021-1.RLTS.T40644A192551696.en. Retrieved 11 November 2021.</ref> Šī Suga ir apdraudēta, jo palielinoties Manausas pilsētai, sarūk lietus mežu platības kurās dzīvo šis primāts.
== Izskats ==
Maza izmēra [[primāti]]. Ķermeņa garums bez astes ir 20,8–28,3 cm; ieskaitot asti, 33,5–42,0 cm. Tēviņi vidēji sver 428 gramus.<ref>Smith, R. J.; W. L. Jungers. Body mass in comparative primatology (англ.) // Journal of Human Evolution. — Elsevier, 1997. — Vol. 32, no. 6. — P. 523—559. — doi:10.1006/jhev.1996.0122. — PMID 9210017.</ref> Dzīves ilgums savvaļā ir līdz 10 gadiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Grega dienasgrāmata
 | oriģinālnos = ''Diary of a Wimpy Kid''
 |      attēls = Diary of a Wimpy Kid movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Tors Freidentāls]]
 |  producents =
* [[Nīna Džeikobsone]]
* [[Breds Simpsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džefs Filgo]]
* [[Džekija Filgo]]
* [[Džefs Džūda]]
* [[Geibs Sačs]]
 |     aktieri =
* [[Zakarijs Gordons]]
* [[Roberts Kaprons]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Reičela Herisa]]
 |      mūzika = [[Teodors Šapiro]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Fox 2000 Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2010|3|19||bez}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diaryofawimpykid.htm|title=Diary of a Wimpy Kid (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM" />
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|75,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē (filma)|Grega dienasgrāmata 2: Rodriks rullē]]
 |        imdb =
}}
'''"Grega dienasgrāmata"''' ({{val|en|Diary of a Wimpy Kid}}) ir 2010. gada komēdija, kuras režisors ir [[Tors Freidentāls]]. Filmas scenārijs veidots pēc [[Džefs Kinijs|Džefa Kinija]] [[Grega dienasgrāmata (grāmata)|tāda paša nosaukuma grāmatas]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Zakarijs Gordons]], [[Roberts Kaprons]], [[Stīvs Zāns]] un [[Reičela Herisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|3|19||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Invincible''
| oriģinālnos =
| attēls = Invincible movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta filma, drāma
| režisors = [[Ēriksons Kors]]
| producents = * [[Gordons Grejs]]
* [[Marks Siardi]]
| scenārijs = [[Breds Ganns]]
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Maikls Hejss]]
| mūzika = [[Marks Ishems]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2006|8|25||bez}}
| ilgums = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/invincible-2006|title=Invincible|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|58,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=invincible06.htm|title=Invincible (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Invincible''''' ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors ir [[Ēriksons Kors]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Gregs Kinīrs]], [[Elizabete Benksa]] un [[Maikls Hejss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|25||bez}}.

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences: '''Esteres grāmata''', viena no [[ebreji|ebreju]] un [[kristieši|kristiešu]] [[Bībele]]s grāmatām kurā aprakstīta neizdevusies intriga, kuras plāns bija iznīcināt visus [[Ahamenīdu impērija|Ahamneīdu impērijā]] (ikdienā [[Persijas impērija]]) dzīvojošos ebrejus. Ebreju [[Purims|Purima]] svētki joprojām tiek svinēti tā, kā tie noteikti Esteres grāmatā. Grāmata izceļas ar to, ka tajā nav pieminēts Dievs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jehuda Leibs Ašlags
|     vārds_orig = רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג
|         attēls = Baal Sulam yehuda ashlag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Lodza]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)]]<br />({{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]], kabalists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jehuda Leibs Halevi Ašlags''' ({{val-he|רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג}}) jeb '''Baals Hasulams''' ({{Unicode|בַּעַל הַסּוּלָם}};{{Dat|1884|10|4|N}}—{{Dat|1954|10|6|N}}) bija viens no ievērojamākajiem 20. gs. kabalas skolotājiem. Viņš ieradās [[Izraēla]] zemē 1921. gadā un drīz vien nodibināja draudzīgas attiecības ar aškenazu ebreju virsrabīnu [[Ābrams Īzaks Kūks|Ābramu Īzaku Kūku]], kas Ašlagu atzina par vienu no dižākajiem [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] sekotājiem. Viņš ir sarakstījis apjomīgus komentārus par kabalas pamattekstiem ''Zohar'' (1943) un [[Īzaks Luria|Īzaka Luria]] uzskatu apkopojumu ''Ec haim'' ("Dzīvības koks"). Abi šie darbi nodrošināja viņam pagodinošu pievārdu ''Baal Hasulam'' („Vadītāju meistars"). Viens no šobrīd pazīstamākajiem Jehudas Ašlaga sekotājiem ir [[Kabala|kabalists]], [[PhD]], MSc biokibernētikā, [[Ontoloģija|ontoloģijas]] un izziņas teorijas profesors Mihaels Laitmans (Dr. Michael Laitman).

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Bosnijā un Hercegovinā|Sportistes]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķīniešu kvartāls
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1179354625/|title=Chinatown (1974) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 24, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 131 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1974|6|20}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija =
* ''[[Penthouse]]''
* ''[[Long Road Productions]]''
* ''[[Robert Evans Company]]''
| operators = [[Džons Alonco]]
| oriģinālnos = ''Chinatown''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri =
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Džons Hilermens]]
* [[Perijs Lopess]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Džons Hjūstons]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| producents = [[Roberts Evanss]]
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Chinatownposter1.jpg
| imdb =
}}'''"Ķīniešu kvartāls"''' ({{Val|en|Chinatown}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Feja Danaveja]], [[Džons Hilermens]], [[Perijs Lopess]], [[Bērts Jangs]] un [[Džons Hjūstons]]. Filmu iedvesmoja [[Kalifornija]]s ūdens kari, strīdi par ūdens tiesībām Kalifornijas dienvidos [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā. "Ķīniešu kvartāls" ir Polaņska pēdējā filma ASV.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards Dalmanis
|     vārds_orig = ''Eduard Dallmann''
|         attēls = Eduard Dallmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1830
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = Flete, [[Brēmene]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Blūmentāle, [[Brēmene]], [[Vācija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|   nodarbošanās = vaļu mednieks, jūrasbraucējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Eduards Dalmanis, Lūcija Dēčene
|          brāļi =
|          māsas = Adelheide
|   dzīvesbiedrs = Meta fon Hartene
|          bērni = Meta
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Dalmanis''' ({{val|de|Eduard Dallmann}}; dzimis {{dat|1830|3|11}}, miris {{dat|1896|12|23}}) bija [[vācieši|vācu]] [[vaļu medības|vaļu mednieks]], jūrasbraucējs un pirmatklājējs.

sentences: {{citas nozīmes|baletu|Gulbju ezers|Gulbju ezers}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kesko Senukai''
| native_name      = ''UAB Kesko Senukai Lithuania''
| logo             = Kesko senukai logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1992. gads (1995. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kauņa]]
| location_country = {{LTU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = tirdzniecība
| products         = būvmateriāli, dārza un mājsaimniecības preces
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.senukai.lt senukai.lt]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: '''Viela''' ir [[matērija]]s veids, kura sastāv no [[atoms|atomiem]]. Tā kā atomu masu veido galvenokārt [[protons|protonu]] un [[neitrons|neitronu]] masa ([[elektrons|elektroni]] ir daudz vieglāki), bet abi šie [[nukloni]] pieder pie [[barioni]]em, vielu fizikālā izpratnē sauc arī par '''barionu matēriju'''. Parastos apstākļos atomi veido [[molekula]]s, no kurām sastāv ikdienā novērojamā viela. Šaurākā nozīmē ar jēdzienu 'viela' saprot [[ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]] — substances ar noteiktu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]].

sentences: '''Dao'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|zh|道}}) ir senās Ķīnas viedā [[Laodzi]] sarakstīta manuskripta [[Daodedzin]] un uz tā pamata izveidojušos [[daoisms|daoisma]] pamatjēdziens. Tas ir [[metafizika|metafizisks]] koncepts, kas ir izplatīts arī [[konfūcisms|konfūcismā]], [[čaņbudisms|čaņbudismā]], [[dzenbudisms|dzenbudismā]], vairākās citās [[Austrumāzijas reliģijas|austrumāzijas reliģijās]] un [[ķīniešu filozofija|ķīniešu filozofijā]]. Lai arī vārda literārie tulkojumi ir dažādi (''ceļš'', ''virziens'', ''princips'', ''doktrīna''), tomēr vārds tiek lietots, lai apzīmētu abstraktu konceptu, kas nav tik viegli izsakāms vārdos, bet ko var raksturot kā Pirmatnējo Būtību, [[Visums|visuma]] un [[Dabiskā kārtība (filozofija)|dabiskās kārtības]] eksistenci.

sentences: '''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

sentences: '''Cauruļvadu uzmavsavienojums''' ir [[Caurule|cauruļvadu]] — [[Ūdensvads|ūdensvadu]], [[Gāzesvads|gāzesvadu]] vai siltumvadu ([[apkure]]s sistēmu) — savienojums.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=[[Inženiergrafika]]|last3=Fjodorova|first=Jānis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-147-9|first2=Modris|last2=Dobelis|first3=Genevefa|last=Auzukalns|first4=Ieva|last4=Jurāne|first5=Ella|last5=Leja|first6=Veronika|last6=Stroževa|first7=Gaļina|last7=Veide|first8=Zoja|last8=Veide}}</ref>

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sestdienas vakara drudzis
| operators =
| attēls = Saturday night fever movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Bedems]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Kārena Gornija]]
| mūzika = * ''[[Bee Gees]]''
* [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''Saturday Night Fever''
| studija = ''Robert Stigwood Organization''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|12|16}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|237,1 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sestdienas vakara drudzis"''' ({{Val|en|Saturday Night Fever}}) ir 1977. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Bedems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]] un [[Kārena Gornija]]. Filma balstīta uz [[Niks Kons|Nika Kona]] 1976. gada rakstu ''Tribal Rites of the New Saturday Night'' ''[[The New York Times]]'' avīzē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Džepa''' var būt:

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavas
| operators =
| attēls = The Killers (1964 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Dons Sīgels]]
| producents = Dons Sīgels
| scenārijs = [[Džīns L. Kūns]]
| aktieri = * [[Lī Mārvins]]
* [[Endžija Dikinsone]]
* [[Džons Kasavetiss]]
* [[Ronalds Reigans]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''The Killers''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1964|7|7}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavas"''' ({{Val|en|The Killers}}) ir 1964. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un producents ir [[Dons Sīgels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lī Mārvins]], [[Endžija Dikinsone]], [[Džons Kasavetiss]] un [[Ronalds Reigans]], kas bija viņa pēdējā kino loma pirms pievēršanās politikai. Filma balstīta uz [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]] tāda paša nosaukuma 1927. gada īso stāstu, un tā ir otrā stāsta adaptācija pēc [[Slepkavas (1946. gada filma)|1946. gada versijas]].

sentences:
{{pāradresācija|Lauzis|Par valodnieku|Aldis Lauzis}}
'''Urķis''', '''datorlauzis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=ur%C4%B7is&id=2072931&g=1 |title=Letonika.lv. Enciklopēdijas — Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīc. urķis}}</ref> jeb '''hakeris''' ({{val|en|hacker}})<ref>{{AkadTerm|term=hacker|lang=EN}}</ref> ir tehniski izglītots [[dators|datoru]] entuziasts. Hakerus var iedalīt divās kategorijās — urķos un datorlaužos. Datorlauži tāpat kā urķi ir tehniski izglītoti, taču viņi savas zināšanas izmanto, lai nepilnvaroti piekļūtu aizsargātiem [[dati]]em,<ref>{{Tīmekļa atsauce |URL=http://www.delfi.lv/news/national/politics/article.php?id=25812981 |title=Rosina hakerus turpmāk saukt par urķiem vai datorlaužiem |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |date=2009. gada 22. jūlijs}}</ref> bet urķiem šāda nodarbe var būt [[vaļasprieks]].

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences: Visu rakstisku darbu sākumā ir '''ievadteikums'''. Ievadteikums ir daļa no [[galvenā rindkopa|galvenās rindkopas]], kas ir pati svarīgākā [[romāns|romāna]], [[novele]]s vai [[īsais stāsts|īsā stāsta]] daļa, jo tās mērķis ir pievērst potenciālā lasītāja uzmanību.{{fact}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu zimta|ģints=Chenopodium|ģints_lv=Balandas|binomial=Chenopodium glaucum|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Chenopodium glaucum|suga_lv=Zilganā balanda|attēls=Chenopodium glaucum sl49.jpg}}'''Zilganā balanda''' ({{val|la|Chenopodium glaucum}}) ir mainīga izskata [[amarantu dzimtas]] suga, kas sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, un ir ieviesusies [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''Amīni''' ir [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atvasinājumi, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki ogļūdeņraža atlikumi ir saistīti ar [[aminogrupa|aminogrupu]]. Tos var definēt arī kā [[amonjaks|amonjaka]] atvasinājumus, kuru molekulās viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar ogļūdeņraža atlikumu.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| image             =
| caption           = ''[[Kēniggrecas kauja]]'', [[Georga Bleibtroja]]. glezna, 1869. gads
| partof            = [[Vācijas apvienošana]]s kariem un [[Austro-Prūsijas sāncensība]]s
| conflict          = Austrijas—Prūsijas karš
| date              = 1866. gada 14. jūnijs — 22. jūlijs
| place             = [[Bohēmija]], tagad Čehija, Vācija, Itālija, Slovākija, un [[Adrijas jūra]]
| result            = [[Prūsija]]s-vadīto Vācu valstu un [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karalistes]] uzvara
* [[Vācu Savienība]]s sadalīšanās
* [[Ziemeļvācu savienības]] izveidošanās
* Austrijas un Lihtenšteinas izslēgšana no apvienotās Vācijas
* [[Austroungārija]]s izveidošanās
| territory         = * Prūsija anektēja [[Hannoveres Karalisti]], [[Holšteinu]], [[Šlēsviga (zeme)|Šlēsvigu]], [[Heseni]], [[Nasavu]], [[Frankfurtes brīvpilsētu]] un [[Bavārijas Karaliste|Bavāriju]]
* Itālija pabeidza [[Venēcija]]s un daļas no [[Friuli]] pievienošanu
| combatant1        = Prūšu vadītās  Vācu valstis
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Prūsija]]
**  [[Saksija-Lauenburga]]
*  [[Meklenburga-Šverīna]]
*  [[Braunšveiga]]
*  [[Saksija-Koburga un Gota]]
*  [[Saksija-Altenburga]]
 [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
| combatant2        =  Austriešu vadītas [[Vācu Savienība]]s valstis
* {{flaga|Austrian Empire|}} [[Austrijas Impērija]]
*  [[Bavārijas Karaliste]]
*  [[Saksijas Karaliste]]
*  [[Hannoveres Karaliste]]
*  [[Virtembergas Karaliste]]
*  [[Hesenes kūrfirste]]
*  [[Bādenes lielhercogiste]]
* {{flaga|Liechtenstein|1852}} [[Lihtenšteina]]
| commander1        =
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Vilhelms I Hoencollerns]]
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Otto fon Bismarks]]
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Helmuts fon Moltke (vecākais)|Helmuts fon Moltke]]
* {{flaga|Prussia|1803}} [[Albrehts fon Rons]]
*  [[Viktors Emanuels II]]
*  [[Alfonso La Marmora]]
*  [[Džuzepe Garibaldi]]

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Televīzija]]
[[Kategorija:Televīzija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
[[Kategorija:Dziedātāji pēc tautības]]
[[Kategorija:Tatāri]]

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džeimss Konolijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''James Connolly''
 |              attēls = James Brendan Connolly, 1906 1.JPG
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džeimss Brendans Benets "Džeimijs" Konolijs
 |              dz_dat = {{dat|1868|10|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1957|1|20}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bruklaina}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4 (1 zelta, 2 sudraba, 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kaltene
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Kaltenes jurmala.jpg
| image_caption = Kaltenes jūrmala
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Rojas pagasts]]
| established_title =
| established_date =
| established_title1 =
| established_date1 =
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 6,52
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2010
| population_footnotes = <ref>[http://www.roja.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_download&gid=46&Itemid=107 Rojas novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts]</ref>
| population_total = 415
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 27
| lats = 17
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 53
| longs = 20
| longEW = E
| elevation_m = 10
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3264
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Čičisteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Chichester_Cathedral_epodkopaev.jpg
| image_size            =
| caption               = Čičisteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Čičisteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 50.8363
| longd                 = -0.7808
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Rietumsaseksa|Čičistera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1075. gads
| year_completed        = 1108. gads
| length                = 124 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 84 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Čičisteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736182"
}
</mapframe>

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku savienojumu grupu|apdzīvotu vietu Tukuma novadā|Vaski (ciems)}}
 ķīmiskā struktūra]]
'''Vaski''' ir [[ķīmiskais savienojums|ķīmisku savienojumu]] grupa, kas viegli [[kušana|kūst]] un pēc savām īpašībām atgādina [[tauki|taukus]]. To kušanas temperatūras nav noteiktas, jo tās ir [[amorfas viela]]s. Vaski var būt gan dabiski, gan sintētiski. To galvenās sastāvdaļas ir augstāko [[taukskābes|taukskābju]] un augstāko vienvērtīgo (retāk divvērtīgo) spirtu [[esteri]].<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 574. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene vulgaris-.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene conica
| suga = Silene conica
| suga_lv = Koniskā plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Koniskā plaukšķene''' ({{val|la|Silene conica}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Rietumeiropa|rietumu]], [[Dienvideiropa|dienvidu]] un dienvidrietumu Eiropā, kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā suga ir ļoti rets ievazāts augs, tālu ziemeļaustrumos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-conica-l/|title=koniskā plaukšķene - Silene conica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-18}}</ref>

sentences: Šeit ir uzskaitītas visas upes vai upju sistēmas, kuru garums ir vairāk nekā 1000 km.

sentences: '''25. aprīlis''' ir gada 115. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (116. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 250 dienas. Ziemeļu puslodē pēdējā diena, kurā var būt [[Lieldienas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Daniel wisniok.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
|        attēls2 = Damhirsch Dama dama Richard Bartz.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Artiodactyla
|       kārta_lv = Pārnadži
|         dzimta = Cervidae
|      dzimta_lv = Briežu dzimta
|    apakšdzimta = Cervinae
| apakšdzimta_lv = Briežu apakšdzimta
|          ģints = Dama
|       ģints_lv = Dambrieži
|        ģints_r = Dambriedis
|           suga = Dama dama
|        suga_lv = Dambriedis
|       binomial = Dama dama ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
{{legend|#8A3324|Dabiskais izplatības areāls}}
{{legend|#FF0000|Iespējams dabiskais izplatības areāls vai arī ļoti sens introdukcijas areāls}}
{{legend|#800080|Sens introdukcijas areāls}}
{{legend|#29AB87|Mūsdienu introdukcijas areāls}}
}}
'''Dambriedis''' (''Dama dama'') ir [[briežu dzimta]]s (''Cervidae'') suga, kas ir vienīgā mūsdienās dzīvojošā suga '''dambriežu ģintī''' (''Dama'').<ref name=mamm/> Šajā ģintī ir arī viena izmirusi suga - [[Sicīlijas dambriedis]] (''Dama carburangelensis''). Dambriedim ir divas pasugas,<ref name=mamm/> kuras daži sistemātiķi sistematizē kā atsevišķas sugas: dambrieža nominālpasuga (''D.d.dama'') un [[Persijas dambriedis]] (''D.d.mesopotamica''). Dambriedis ir [[Antigva un Barbuda|Antigvas un Barbudas]] [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais dzīvnieks]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Uniper SE''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      = ''[[E.ON]]''
| successor        =
| foundation       = 2016. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Diseldorfa]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[elektroenerģija]], [[dabasgāze]]
| services         = enerģijas tirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.uniper.energy uniper.energy]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Uniper SE'''''  ir [[Vācija|Vācijā]] reģistrēts [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar konvenciālās enerģijas ražošanu un tirdzniecību. Tas ir dibināts 2016. gadā, atdaloties no ''[[E.ON]]''. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Diseldorfa|Diseldorfā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei
| attēls                   = Spider-Man- Across the Spider-Verse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Across the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Žuakins Duš Santušs]]
* [[Kemps Pauerss]]
* Džastins K. Tompsons
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* Kristīna Šteinberga
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
* [[Deivids Kalahems]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šamiks Mūrs]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Isa Reja]]
* [[Denjels Kaluja]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lorēna Velesa]]
* [[Grēta Lī]]
* [[Reičela Dreča]]
* [[Jorma Takouni]]
* [[Šejs Vigems]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika                   = [[Denjels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Arad Productions]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|6|2|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 140 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=Couch |first=Aaron |date=May 25, 2023 |title=The Widening Web of Phil Lord and Chris Miller |work=The Hollywood Reporter |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |dead-url=no|access-date=May 25, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230525155902/https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |archive-date=May 25, 2023}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|689,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spider-Man: Across the Spider-Verse (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9362722/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|4||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei"''' ({{val|en|Spider-Man: Across the Spider-Verse}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[datoranimācija]]s filma. Filmas režisori ir [[Žuakins Duš Santušs]], [[Kemps Pauerss]] un Džastins K. Tompsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Šamiks Mūrs]], [[Heilija Steinfelda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Isa Reja]], [[Denjels Kaluja]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lorēna Velesa]], [[Grēta Lī]], [[Reičela Dreča]], [[Jorma Takounei]], [[Šejs Vigems]] un [[Oskars Aizeks]].

sentences:
{{Infobox stadium
|  stadium_name      = Pärnu Rannastaadion
|  nickname          =
|  image             = Pärnu Rannastaadion copy.jpg
|  image_size        = 250px
|  location          = [[Pērnava]], [[Igaunija]]
|  broke_ground      =
|  opened            = {{dat|1929|7|14}}
|  closed            =
|  demolished        =
|  owner             =
|  operator          =
|  surface           = Zāle
|  construction_cost =
|  architect         =
|  former_names      = ''Pärnu Stadium, Pärnu Kalev Stadium''
|  tenants           = ''Pärnu Linnameeskond (Meistriliiga)''
|  seating_capacity  = 1500
}}
'''Pērnavas pludmales stadions''' ({{val|et|Pärnu Rannastaadion}}) ir daudzfunkcionāls [[vieglatlētikas]] un [[futbols|futbola]] stadions [[Pērnava|Pērnavā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Tas atrodas Pērnavas piekrastes rajonā. Stadiona īpašnieks ir ''Eesti Spordiselts Kalev''. Tā galvenais lietotājs ir Pērnavas Sporta skola, kā arī Pērnavas pilsētas futbola asociācija un nacionālās izlases pārstāvju komanda.''Vaprus Pärnu'', kas spēlē valsts Augstākajā līgā (''Meistriliiga''). Stadionā ir 1500 vietas.<ref>http://www.eok.ee/spordirajatised?view=spordiklubid&type=1&id=406&mk=10&sport_filt=&vars=3{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="jalgpall.ee">http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=10704 Suure huvi tõttu tulevad Eesti — Malta mänguks müügile seisupiletid</ref> Ar zāli klātā futbola laukuma izmēri ir 101 x 65 m, to ieskauj 367 metrus garš skrejceļš. Netālu no stadiona atrodas [[hostelis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.booking.com/hotel/ee/parnu-rannastaadioni-hostel.ru.html|title=Pärnu Rannastaadioni Hostel, Пярну, Эстония|website=Booking.com|access-date=2018-10-16|language=ru}}</ref>

sentences: '''Ventspils pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 344 [[iela]]s [[Ventspils|Ventspilī]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ventspils|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|5||bez}}}}</ref>

sentences: '''Skapis''' ir [[mēbeles|mēbele]], kas paredzēta dažādu priekšmetu uzglabāšanai. Skapjiem parasti ir [[durvis]] un vairāki [[plaukts|plaukti]]. Pēc to pielietojuma skapjus iedala [[grāmatu skapis|grāmatu skapjos]], [[drēbju skapis|drēbju skapjos]], [[trauku skapis|trauku skapjos]]. Pastāv arī [[iebūvējamais skapis|iebūvējamie skapji]], kas iestrādāti mājas vai dzīvokļa projektā. Par skapjiem dēvē arī dažādas ierīces vai iekārtas, kuras pēc izskata atgādina šo mēbeli, piemēram, [[sadales skapis]] un [[velkmes skapis]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ērgļu evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ērgļu evaņģēliski luteriskā baznīca, Ērgļi, Ērgļu novads, Latvia - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Ērgļu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ērgļu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.899884 | latNS  = N
| longd = 25.648817 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļu pagasts|Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 21. gadsimts
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Principatul Transilvaniei
 Erdélyi Fejedelemség
Fürstentum Siebenbürgen
|nosaukums_latv_val  = '''Transilvānijas hercogiste'''
|sugasvārds          = lielhercogiste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Rumānijas ziemeļrietumu daļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             = [[Osmaņu impērija]]s vasaļvalsts
|statusa_teksts      =
|impērija            = Osmaņu impērija
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1571
|gads_beigas         = 1699 (1711)
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Pēc [[Mohāčas kauja]]s ungāru karaļi zaudēja kontroli pār Transilvāniju
|date_pre            =
|event_post          = [[Osmaņu impērija]] atteicās no Transilvānijas par labu [[Austrija]]s impērijai
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coat of arms of Transylvania.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Transilvānijas hercogistes ģerbonis ap 1659. gadu
|
|image_map           = 1606 map Ward 1912.jpg
|image_map_caption   = Transilvānijas karte 1606. gadā
|
|galvaspilsēta       = Alba Jūlija (1571—1692), [[Sibiu]] (1692—1711)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = ungāru, vācu, rumāņu
|reliģija            = [[kalvinisms]], [[luterticība]], [[pareizticība]], [[katoļticība]], unitārisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     = hercogi (vaivadi)
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Keinsisms''' ({{val|en|Keynesianism}}) ir [[ekonomika]]s teorija, kas paredz daļēju [[valsts]] [[intervence|iejaukšanos ekonomikā]]. Keinsisma teorijas ir balstītas uz 20. gadsimta pirmās puses britu ekonomista [[Džons Meinards Keinss|Džona Meinarda Keinsa]] idejām.<ref>Keynes, John Maynard, (1936) The General Theory of Employment, Interest, and Money; {{ISBN|978-1467934923}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēļu sērija infokaste
| title                  = Forza
| bilde                  = Forza logo 2020.svg
| apraksts               = Logo
| genre                  = [[Sacensību spēle]]
| developer              = {{Plainlist|
* ''[[Turn 10 Studios]]''
* ''[[Playground Games]]''
* ''[[Sumo Digital]]''
}}
| publisher              = [[Xbox Game Studios]]
| creator                =
| engine                 = ''ForzTech''
| platforms              = {{Plainlist|
* ''[[Xbox]]'',
* ''[[Xbox 360]]'',
* ''[[Xbox One]]'',
* [[Xbox Series X un Series S|''Xbox Series X/S'']],
* ''[[Windows]]'',
* ''[[iOS]]'',
* ''[[Android]]''
}}
| first release version  = ''[[Forza Motorsport]]''
| first release date     = {{Start date|2005|5|3}}
| latest release version = ''[[Forza Horizon 5]]''
| latest release date    = {{Start date|2021|11|9}}
| spinoffs               = ''Forza Street''
}}
'''''Forza''''' (no [[Itāļu valoda|itāļu]] — '[[spēks]]') ir autobraukšanas [[Sacensību spēle|sacīkšu]] [[Videospēle|videospēļu]] sērija, kas sākotnēji bija pieejama tikai ''[[Xbox]]'' un ''[[Xbox 360]]'' videospēļu konsolei, kopš 2015. gada pieejama arī ''[[Microsoft Windows]]''. Izstrādāta ''[[Turn 10 Studios]]'' un izdota ''[[Xbox Game Studios]]''. Franšīze šobrīd ir sadalīta divās sērijās — ''Forza Motorsport'' oriģinālā sērija un atklātā pasaulē orientēta ''Forza Horizon'' sērija, no kurām pēdējā galvenokārt tiek izstrādāta ''[[Playground Games]]''.

sentences: '''Pektīnvielas''' (no {{val|el|πηκτικός}} (''pēktikós'') — 'sarecējis, sakupis') jeb '''recekļvielas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |title= Recekļvielas |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 8. jūnijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/recekļvielas |archivedate= {{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> ir kopējs apzīmējums [[polisaharīdi]]em protopektīnam, pektīnam un [[pektīnskābe]]i<ref name="Strautniece">{{Grāmatas atsauce |title= Augļu, ogu un dārzeņu ķīmiskais sastāvs: Lekcija |author=Envija Strautniece |year= 1999 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=6}}</ref>, kas dabīgi veidojas un ir sastopami visos sauszemes [[augi|augos]], jo īpaši to [[augļi|augļos]] un [[ogas|ogās]] (piemēram, [[meža zemenes|meža zemenēs]], [[mežrozīte|mežrozīšu]] augļos, [[dzērvenes|dzērvenēs]], [[upenes|upenēs]], [[āboli|ābolos]], [[citroni|citronos]], [[apelsīni|apelsīnos]] u.c.), kā arī atsevišķu [[aļģes|aļģu]] veidos. Pektīnvielas var būt gan ūdenī šķīstošas, gan nešķīstošas. Ūdenī šķīstošā pektīnviela pektīns atrodas [[šūnsula|šūnsulā]] un palīdz uzturēt [[šūnu turgors|šūnu turgoru]], bet ūdenī nešķīstošā pektīnviela protopektīns kopā ar [[hemiceluloze|hemicelulozēm]] un [[celuloze|celulozēm]] veido [[šūnapvalks|šūnapvalkus]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=53}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Augusts Sangs
|         vārds_orig = ''August Sang''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava|td=Igaunija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1969
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Kersti Merilāsa]]
|              bērni = 1
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
| rakstīšanas valoda = [[igauņu valoda|igauņu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Augusts Sangs''' ({{val|et|August Sang}}, dzimis {{dat|1914|7|27}}, miris {{dat|1969|10|14}}) bija [[igauņi|igauņu]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences: '''UNIX laiks''' jeb '''POSIX laiks''' ir [[laiks|laika]] pieraksta sistēma, kura sākotnēji tika ieviesta [[UNIX]] [[operētājsistēma|operētājsistēmās]], bet to plaši izmanto arī citās datorsistēmās. Šajā sistēmā laiks tiek skaitīts [[sekunde|sekundēs]], kas pagājušas kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} [[pusnakts]] pēc [[UTC]], kas tiek uzskatīts par UNIX epohas (''Unix Epoch'') sākumu. Tā kā šajā formātā netiek iekļautas [[koordinācijas sekunde]]s (piem., 1998. gada 31. decembra plkst. 23.59.60), tad tas nav precīzs UTC laika attēlojums. UNIX sistēmās pašreizējo UNIX laika vērtību parasti var uzzināt ar komandrindas komandu {{code|date +%s}}.

sentences:
[[Kategorija:Silbermond]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name            = Rodnijs Deindžerfīlds
| vārds_orig      = ''Rodney Dangerfield''
| image           = Rodney Dangerfield 1972-1.jpg
| caption         = Deindžerfīlds 1972. gadā
| birth_name      = Džeikobs Rodnijs Koens
| birth_date      = {{dat|1921|11|22}}
| birth_place     = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| death_date      = {{miršanas datums un vecums|2004|9|12|1921|11|21}}
| death_place     = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| death_cause     =
| medium          =
| nationality     = [[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| active          =  1936–2004
| genre           =
| influences      =
| influenced      =
| spouse          =
| website         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Vīnskābes optisko izomēru struktūrformulas

Vīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H6O6
|molmasa=150,09
|blīvums=optiskajiem izomēriem 1759,8 kg/m3
mezovīnskābei 1666 kg/m3
racemāta kristālhidrātam 1697
|kušanas temperatūra=optiskajiem izomēriem 170 °C
mezovīnskābei 140 °C
racemātam 203—205 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Vīnskābe''' (dihidroksidzintarskābe, 2,3-dihidroksibutāndiskābe, НООС–СНОН–СНОН–СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Vīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Vīnskābes sāļus sauc par '''tartrātiem''' (no {{val|la|cremor tartari}} — 'vīnakmens').

sentences:
{{Commonscat|Anaheim Ducks|Anahaimas "Ducks"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
[[Kategorija:Kristietība]]
[[Kategorija:Bībeles personāži]]
[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Svētie]]

sentences:
savā inaugurācijā sniedzam [[Latvijas prezidents|Valsts prezidenta]] svinīgo solījumu]]
'''Inaugurācija''' (no {{val|la|inaugurare}} — 'iesvētīt') ir valsts galvas ([[prezidents|prezidenta]]) vai citas augstas amatpersonas amatā stāšanās [[ceremonija]].

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
{{iw+}}
'''Augu augšanas un attīstības regulācija''' kā [[augu fizioloģija]]s virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un [[augu hormoni]]em kā augšanas procesu regulatoriem.

sentences: '''Transcendenta funkcija''' — kompleksā mainīgā [[analītiska funkcija]], kuras vērtības aprēķināšanā bez [[algebriska operācija|algebriskas operācijas]] jāizdara arī kāda [[robežpāreja]].

sentences:
{{jāuzlabo|grūti uztverams teksts}}
'''Revolucionāras inovācijas''' ({{val|en|disruptive innovations}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=Disruptive%20innovation |title= Akadēmiskā terminu datubāze — disruptive innovation |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate=  2019. gada 9. aprīlī}}</ref> ir [[inovācija]]s, kas atver jauno tehnoloģisko ciklu, tās ir inovāciju biznesa jaunais cikls, jo šīs inovācijas ir piemērotas atbalstīt vēl nepastāvošu un iesakņotu pamattehnoloģiju, un līdz ar to atbalstīt spēcīgus uzņēmumus šajā tirgū un pilnībā izmainīt šo tehnoloģiju un tirgu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://innovatika.boom.ru/UIB.htm |title=Л.М. Мартынов «Управление инновационым бизнесом: обзор актуальных идей» |access-date={{dat|2007|01|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070126051443/http://innovatika.boom.ru/UIB.htm |archivedate={{dat|2007|01|26||bez}} }}</ref>
Modelis "revolucionārās inovācijas" ir [[Kleitons Kristensens|Kleitona Kristensena]]<ref>[http://mirslovarei.com/content_eco/KRISTENSEN-KLEJTON-32285.html Кристенсен Клейтон (krievu val.)]</ref> teorija, kuru viņš pirmoreiz ieviesis [[1997]]. gadā savā grāmatā ''The Innovator’s Dilemma: When New Technologies Cause Great Firms to Fail''.<ref>[http://www.businessweek.com/chapter/christensen.htm The Innovator’s Dilemma: When New Technologies Cause Great Firms to Fail (fragmenti)]</ref> Šo modeli var izmantot, lai aprakstītu jauno [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] ietekmi uzņēmuma funkcionēšanā. Kleitons Kristensens pētīja cēloņus, kuru dēļ savā jomā vadošie uzņēmumi, tirgū parādoties jaunām tehnoloģijām. strauji zaudē savas dominējošās pozīcijas. Viss mainās tajā brīdī, kad revolucionārās inovācijas atrod savu pircēju, kurš gatavs pieņemt jaunas preces noteikumus, un kuram ir nepieciešami šīs preces jaunās īpašības. Iegūstot tādu pircēju, jauna tehnoloģija sāk attīstīties, pieaug ražošanas apjomi, pienāk brīdis, kad jauna tehnoloģija jau kļuvusi par normu.

sentences: '''Eiklīda algoritms''' [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] ir efektīvs [[algoritms]] divu veselu skaitļu [[lielākais kopīgais dalītājs|lielākā kopīgā dalītāja]] (LKD) atrašanai, kas balstīts uz dalīšanu ar atlikumu. Algoritms ir šāds: vispirms nepilni izdala lielāko skaitli ar mazāko un tad katrā nākamajā solī iepriekšējās darbības dalītāju dala ar iegūto atlikumu. LKD ir pēdējais iegūtais nenulles [[atlikums]].

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Vo Ngujens Zaps
|          vārds_orig = ''Võ Nguyên Giáp''
|              attēls = Vo Nguyen Giap2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1911
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta =
|              m_gads = 2013
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 4
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|              pakāpe = Ģenerālis
|      dienesta_laiks = 1944—1991
|              valsts = {{flag|Vjetnama}}
|           struktūra = [[Vjetnamas Tautas Armija]]
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas =
|         apbalvojumi = Ho Ši Mina ordenis
|           izglītība = Indoķīnas Universitāte
|          cits_darbs =
|         kategorijas = nē
}}
'''Vo Ngujens Zaps''' ({{val|vi|Võ Nguyên Giáp}}; dzimis {{dat|1911|8|25}}, miris {{dat|2013|10|4}}) bija vjetnamiešu militārais un politiskais līderis, Vjetnamas tautas armijas ģenerālis.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Kundziņsala
|attels             =
|paraksts           = Kundziņsalas dzelzceļš
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Rutku sala]]
|platiba            = 5,554 km²
|iedzivotaju_skaits = 345 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         = 3.
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kundzinsala/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pusdienas ar piegādi
 | oriģinālnos = 快餐車
 |      attēls = Wheels-on-meals.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Samo Huns]]
 |  producents = [[Reimonds Čou]]
 |   scenārijs =
* Edvards Tans
* Džonijs Lī
 |     aktieri =
* [[Džekijs Čans]]
* Samo Huns
* [[Juans Bjao]]
* [[Lola Fornere]]
* [[Benijs Urkidess]]
* [[Hosē Sančo|Pepe Sančo]]
* [[Herbs Edelmens]]
* [[Kīts Vitali]]
 |      mūzika =
* Kriss Barbida
* Tans Sjulams
 |   operators =
* [[Arturs Vons]]
* Čons Jitso
* Fransiko Riba
 | mākslinieks =
 |     montāža = Pīters Čons Jičons
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Orange Sky Golden Harvest|Golden Harvest]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1984|8|17}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{HKG}}
 |      valoda = [[kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pusdienas ar piegādi"''' ({{val|zh|快餐車}}) ir 1984. gada [[Honkonga]]s [[cīņas māksla]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Samo Huns]], bet triku koordinators [[Džekijs Čans]]. Galvenās lomas atveido Džekijs Čans, Samo Huns, [[Juans Bjao]], [[Lola Fornere]], [[Benijs Urkidess]] un [[Hosē Sančo]]. Filma uzņemta [[Barselona|Barselonā]], [[Spānija|Spānijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīviekiem|Ronis (nozīmju atdalīšana)|Ronis}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Krabbenfresser.jpg
| att_nosaukums = [[Krabjēdājronis]] (''Lobodon carcinophagus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|      binomial = Phocidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Roņi''', '''roņu dzimta''' (''Phocidae'') ir viena no [[plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') dzimtām, kas pieder [[airkāji|airkāju virsdzimtai]] (''Pinnipedia''). Roņu dzimtas dzīvniekus mēdz saukt arī par '''īstajiem roņiem''', lai nodalītu no [[ausroņi]]em. Roņu dzimtā ir 2 apakšdzimtas un 4 ciltis, kurās ir 18 mūsdienās dzīvojošas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14001028 |title=Mammal Species of the World - Browse: Phocidae<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|04|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110521181258/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=14001028 |archivedate={{dat|2011|05|21||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies veitchii|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies veitchii|suga_lv=Veiča baltegle|attēls=Abies veitchii 3zz.jpg|attēls2=Abies veitchii Japaninpihta Fujigran C DSC02580.JPG}}
'''Japānas baltegle''' ({{val|la|Abies veitchii}}), dēvēta arī par '''veiča baltegli''', ir [[priežu dzimta]]s suga. Tā aug [[Japāna]]s centrālajos rajonos un nedaudz retāk tās dienvidu daļā. Parasti tā ir sastopama skuju koku mežos 1500—2800 m virs [[Jūras līmenis|jūras līmeņa]]. Japānas baltegles areāls atrodas mērenajā [[musons|musonu]] klimatiskajā joslā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2006|title=Veiča baltegle|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-11|archive-date=2022-06-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20220611185449/https://database.smartgardens.eu/plant/2006}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
 uzrakstīts Osmāna Ibn Afāna vārds]]
'''Osmāns Ibn Afāns''' ({{val|ar|عثمان بن عفان}}, ''ʿUṯmān ibn ʿAffān''; dzimis [[577. gads|577]]. gadā, miris {{dat|656|6|20}}) bija trešais [[Musulmaņi|musulmaņu]] [[kalifs]], viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem. Osmāns valdīja [[Rāšidūnu kalifāts|Rāšidūnu kalifātā]] no {{dat|644|11|11}} līdz nāvei, kad viņu nogalināja opozicionāri. Osmāna valdīšanas laikā [[arābi]] iekaroja [[Arābijas pussala]]s rietumus un lielu daļu no [[Persija]]s teritorijas.

sentences:
Arkādijas dārzā]]
'''Arkādijas parks''' ir viens no tipiskākajiem ainavu parkiem [[Rīga|Rīgā]], [[Torņakalns|Torņakalnā]]. Tā platība ir 6,92 ha.

sentences:
{{atsauces+}}
]]
'''Muižniecība''' bija priviliģētu zemes īpašnieku kārta, kas kopā ar augstāko garīdzniecību bija valdošā šķira [[feodālisms|feodālismā]].
Muižniecība sastāvēja no lielajiem, vidējiem un sīkajiem zemes īpašniekiem. Augstāko muižniecību pārstāvēja galvenokārt augstdzimušie jeb [[dižciltīgie]] ({{val|la|nobilitas}}, {{val|de|Adel}}, {{val|ru|дворянство}}). Pie vidējās un sīkās muižniecības piederēja lielo feodāļu vasaļi un valdnieku ierēdņi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Imperatoru klubs
| attēls                   = The Emperor's Club Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Emperor's Club''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Maikls Hofmans]]
| producents               =
* [[Marks Abrahams]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* [[Maikls O'Nīls]]
| scenārija autors         = [[Nīls Tolkīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Embets Deividzs]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Edvards Hērmans]]
* [[Heriss Julins]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Beacon Communications]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[LivePlanet]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|9|9|Toronto kinofestivāls|2002|11|22}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/emperors-club-2002-1|title=The Emperor's Club|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191020134114/https://bbfc.co.uk/releases/emperors-club-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=emperorsclub.htm|title=The Emperor's Club|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Imperatoru klubs"''' ({{val|en|The Emperor's Club}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kas balstīta uz Etana Kanina īso stāstu ''The Palace Thief''. Filmas režisors ir [[Maikls Hofmans]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Klains]], [[Emīls Hiršs]], [[Embets Deividzs]], [[Robs Morovs]], [[Edvards Hērmans]] un [[Heriss Julins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|9||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Augšluāra
| official_name           = ''Haute-Loire''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason département fr Haute-Loire.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Lepijanvelē]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 43 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Augšluāras atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Overņa-Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4977
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 224907
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.haute-loire.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Augšluāra''' ({{val-fr|Haute-Loire}}) ir [[Francijas departamenti|Francijas departaments]], viens no četriem [[Overņa-Rona-Alpi|Overņas-Ronas-Alpu]] reģiona departamentiem. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti [[franču revolūcija]]s laikā 1790. gada 4. martā. Augšluāras administratīvais centrs ir [[Lepijanvelē]]. Departaments administratīvi sīkāk dalās trijos apgabalos (''arrondissements''):
* [[Briudas apgabals]] (''Arrondissement de Brioude'');
* [[Isenžo apgabals]] (''Arrondissement d'Yssingeaux'');
* [[Pijanvelē apgabals]] (''Arrondissement du Puy-en-Velay'').

sentences:
'''Trigonometriska funkcija''' ir jebkura no [[funkcija|funkcijām]] sin ''x'', cos ''x'', tg ''x'', ctg ''x'', sec ''x'' un cosec ''x'', kur arguments ''x'' ir [[leņķis]]. Raksturīga šo funkciju īpašība ir to periodiskums.<br />
Ne katra periodiska funkcija, kuras arguments ir leņķis, ir trigonometriska funkcija. Piemēram, funkcija <math>e^{\sin x} + \cos x</math> nav trigonometriska funkcija.

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Inmarsat-6 F1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar 3000EOR]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|12|22|SK}} 15:32 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[H-IIA]] 204'', {{JPN}}
| Starta_vieta           = [[Tanegašimas kosmosa centrs|Tanegašima]]
| Starta_laukums         = ''Yoshinobu 1''
| Starta_valsts          = {{JPN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5470 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 11° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GX5]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-6 F2]]''
}}
'''''Inmarsat-6 F1''''' jeb '''''I-6 F1''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' sestās paaudzes [[sakaru pavadonis]]. <!--Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. -->Pavadonis tika palaists 2021. gada decembrī<!-- un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]]-->.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Jaunjelgavas pagasts}}

sentences: '''RNS interference''' ('''RNSi''' jeb arī '''RNAi''') ir mehānisms, kurš ierobežo [[gēns|gēnu]] izpausmes [[translācija]]s posmā vai arī traucē konkrētu gēnu [[Transkripcija (ģenētika)|transkripciju]]. Tādā veidā var panākt, ka tiek "nomierināti" defektīvie gēni, praktiski "izslēdzot" tos. RNS interference paver plašas iespējas jaunu [[medikamenti|medikamentu]] izstrādē [[slimība|slimībām]], kuru pamatā ir neadekvāta gēnu darbība. Tā izlases veidā iedarbojas uz bojātajiem gēniem.

sentences:
[[Kategorija:Valkas novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Daudznacionāla valsts''' jeb '''multinacionāla valsts''' ir [[valsts]], kuras teritorijā dzīvo dažādas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] — [[Nācija|nācijas]], [[Tauta|tautības]], nacionālās un [[Etnogrāfiskā grupa|etnogrāfiskās grupas]], kurām ir politiskā subjektivitāte.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
[[File:Rey Gambrinus.jpg|thumb|Karalis Gambrins tur alus kausu. Statuja Tolukas, [[Meksika]]s tehnoloģijas muzejā (''Museo Modelo de Ciencias e Industria'')]]
'''Gambrins''' ({{val|la|Gambrinus}}) ir [[Leģenda|leģendārs]] [[Flandrija]]s [[karalis]],<ref>[http://frothnhops.com/history/Gambrinus.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160114112835/http://frothnhops.com/history/Gambrinus.html |date={{dat|2016|01|14||bez}} }} Leģenda par Gambrinu  {{en ikona}}</ref> neoficiāls svētais<ref>[http://www.beerhistory.com/library/holdings/patron_saints.shtml] Svētie un alus {{en ikona}}</ref><ref>[http://roadside-attraction.com/king-gambrinus-inventor-of-beer-columbus-ohio/] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130801104813/http://roadside-attraction.com/king-gambrinus-inventor-of-beer-columbus-ohio/ |date={{dat|2013|08|01||bez}} }} Par statuju {{en ikona}}</ref> un [[alus]] darītāju patrons un amata aizbildnis.<ref>[http://www.beerhistory.com/library/holdings/gambrinus.shtml] Alus vēsture {{en ikona}}</ref> Gambrins arī ir [[folklora]]s personāža, reizēm attēlots kā [[Eiropa]]s karalis vai angļu [[Viduslaiki|viduslaiku]] [[bruņinieks]]. Gambrina  dzimšanas diena tradicionāli tiek svinēta 11. aprīlī.<ref>[http://thepetitfour.com/happy-birthday-to-the-king-of-beer-gambrinus/] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131209151250/http://thepetitfour.com/happy-birthday-to-the-king-of-beer-gambrinus/ |date={{dat|2013|12|09||bez}} }} 11 aprīlis.</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences:
{{ExamplesSidebar|29%|
* Katru dienu Saule silda arvien vairāk, dienas kļūst arvien garākas.
* Viņš sarakstīja daudz darbu, taču rakstnieks popularitāti guva vienīgi pēc nāves.
* Mežs dzīvo un elpo, un lai nedomā viens tam pāri darīt!

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|9|15}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Biafra un Papuass stāsta par CEE konferenci Armēnijā, citi jaunumi.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{U|Edgars2007}}
# {{U|Evita_wiki}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Kikos}}
# {{U|Silraks}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''18. oktobris''' ir gada 291. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (292. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 74 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|upi|ciemu|Palnupe}}
{{cita nozīme|Bolupes pieteku|Bakanu ezera pieteku|Pelnupīte}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Palnupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bolupe]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=51 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 14,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

sentences:
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]
[[Kategorija:Eiropas Padome]]
[[Kategorija:Tiesas]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Tuvalu
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Tuvalu
|               karoga_attēls = Flag_of_Tuvalu.svg
|            karoga_nosaukums = Tuvalu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tuvalu.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Tuvalu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''Tuvalu mo te Atua''
''Tuvalu for the Almighty''
("Tuvalu varenībai")
|                valsts_himna = ''[[Tuvalu himna|Tuvalu mo te Atua]]''
|               kartes_attēls = Tuvalu on the globe (Polynesia centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Funafuti]]
| latd=8 | latm=31 | latNS=S | longd=179 | longm=13 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[tuvaliešu valoda|tuvaliešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas = polinēzieši 96%
mikronēzieši 4%
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija konstitucionālā monarhijā
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tuvalu ģenerālgubernators|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Tofiga Vaevalu Falani]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Tuvalu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Feleti Teo]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1978|10|1}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 26
|               platība_rangs = 226.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 11 312
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 227.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 475,88
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 22.
|                     IKP_PPP = $36 miljoni
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs = 223.
|          IKP_PPP_per_capita = $3400
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 164.
|                         HDI ={{palielinājās}} 641.
|                    HDI_gads =2021
|              HDI_kategorija =vidējs
|                   HDI_rangs =130.
|                        Gini =39,1
|                   Gini_gads =2010
|             Gini_kategorija =vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Tuvalu dolārs]]
[[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.tv]]
|              tālsarunu_kods = 688
|                iso_kods_num = 798
|              iso_kods_alfa2 = TV
|              iso_kods_alfa3 = TUV
}}

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tilts uz Terabitiju
| attēls = Bridgetoterabithiaposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridge to Terabithia''
| žanrs = drāma, fantāzija
| režisors = [[Gabors Cupo]]
| producents = * [[Deivids L. Patersons]]
* [[Lorēna Levaina]]
* [[Hols Lībermans]]
| scenārija autors = * [[Džefs Stokvels]]
* Deivids L. Patersons
| galvenajās lomās = * [[Džošs Hatčersons]]
* [[AnnaSofija Roba]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Zoja Dešanela]]
| mūzika = [[Ārons Zigmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walden Media]]''
| izplatītājs = * ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Icon Productions]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2007|2|16||bez}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridge-terabithia-2007|title=Bridge to Terabithia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 20, 2019|archive-date={{dat|2019|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190306051345/http://www.bbfc.co.uk/releases/bridge-terabithia-2007}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|137,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetoterabithia.htm|title=Bridge to Terabithia (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Tilts uz Terabitiju"''' ({{val|en|Bridge to Terabithia}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Katrīnas Patersones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Gabors Cupo]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Hatčersons]], [[AnnaSofija Roba]], [[Roberts Patriks]], [[Beilija Medisona]] un [[Zoja Dešanela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|2|16||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''Driver 3''
|bilde            =
|developer        = ''[[Reflections Interactive]]''
|publisher        = ''[[Atari (zīmols)|Atari]]''
|designer         =
|series           =
|engine           =
|version          =
|released         = {{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2003|6|6}}
 {{flaga|ASV}} {{dat|2003|6|9}}
|genre            = [[ātrumsacīkšu spēle]], [[piedzīvojumu spēle]], [[šaujamspēle]]
|modes            = vienspēlētāja
|ratings          = {{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 16+
{{flaga|ASV}} [[ESRB]]: Mature (16+)
|platforms        = ''[[PlayStation 2]]'', [[personālais dators]], ''[[Xbox]]'', [[mobilais tālrunis]], ''[[GameBoy Advance]]''
|media            = [[DVD]], [[kārtridžs]]
|requirements     =
}}
'''''Driver 3''''' ir [[ātrumsacīkšu spēle|ātrumsacīkšu]] un [[piedzīvojumu spēle|piedzīvojumu]] [[šaujamspēle]], ''Driver'' sērijas trešā spēle. To izstrādāja ''[[Reflections Interactive]]'', bet izdeva ''[[Atari (zīmols)|Atari]]''. [[2003. gads|2003]]. gada [[6. jūnijs|6. jūnijā]] ''Driver 3'' izdeva [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] ''[[Playstation 2]]'' un ''[[Xbox]]'' konsolēm. [[Eiropa|Eiropā]] to oficiāli izdeva [[9. jūnijs|9. jūnijā]], bet vēlāk spēli izdeva arī [[personālais dators|personālajam datoram]], [[mobilais tālrunis|mobilajam tālrunim]] un ''[[GameBoy Advance]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kurš iegāza trusīti Rodžeru?
| attēls                   =Movie poster who framed roger rabbit.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Who Framed Roger Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Frenks Māršals]]
* [[Pīters Sīmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džefris Prajs]]
* [[Pīters Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Čārls Flejšers]]
* [[Stabīs Keis]]
* [[Džoana Kasidīa]]
| mūzika                   = [[Alans Sīlvestris]]
| operators                = [[Dins Kandis]]
| montāža                  = [[Artūrs Šmits]]
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|6|22||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|329,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0096438
}}
'''"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"''' ({{val|en|Who Framed Roger Rabbit}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Bobs Hoskinss]], [[Kristofers Loids]], [[Čārls Flejšers]], [[Stabīs Keis]] un [[Džoana Kasidīa]]. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

sentences: {{Commonscat|Archaeologists from the United States}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/32971092
| date           =
| author         = M. Strīķis
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Veins''' var būt:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''TD Garden''
|attēls            = TD_Garden_(crop).JPG
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Bostona
|adrese            =
|celtniecība-no    = {{dat|1993|4|29}}
|atklāts           = {{dat|1995|9|30}}
|izmaksas2         = 160
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 18 624
|hokejs            = 17 565
|klubu-mājvieta    = [[Bostonas "Bruins"]] ([[NHL]]) (1995–pašlaik)<br />[[Bostonas "Celtics"]] (NBA) (1995–pašlaik)
}}
'''''TD Garden''''' ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Bostona|Bostonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{dat|1995|9|30}}. Tajā savas mājas spēles aizvada [[NHL]] vienība [[Bostonas "Bruins"]], kā arī [[NBA]] klubs [[Bostonas "Celtics"]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N8O8
|molmasa=296,2
|blīvums=1910
|kušanas temperatūra=276-286 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oktogēns''' (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga [[sprāgstviela]]. Šī viela strukturāli ir līdzīga [[heksogēns|heksogēnam]]. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Kalvenes pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solanum tuberosum (Aardappelplant) Nicola.jpg
| att_nosaukums = Kartupeļu šķirne ''Nicola''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv =Asteru apakšklase
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Nakteņu ģints
| suga = S. tuberosum
| suga_lv = Kartupelis
| binomial = Solanum tuberosum
| kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Airēšanas slaloms''' ir sporta veids, kurā ar speciālu laivu paredzēts manevrēt starp virs trases iekārtiem ''vārtiem'', finišā nonākot iespējami īsākā laika posmā.
Airēšanas slaloma pirmssākumi meklējami Šveices gludajos ūdeņos, 1933. gadā. Taču jau drīz mierīgos apstākļus nomainīja pret straujākiem un agresīvākiem ūdeņiem. Pirmais Airēšanas slaloma Pasaules čempionāts tika aizvadīts 1949. gadā, [[Ženēva|Ženēvā]], jau [[Starptautiskā Kanoe federācija|Starptautiskās Kanoe Federācijas]] (''International Canoe Federation'') aizbildniecībā. Līdz pat 1999. gadam šis pasākums notika divreiz gadā.
Airēšanas slaloms ir iekļauts [[vasaras olimpiskās spēles|vasaras olimpisko spēļu]] disciplīnu sarakstā.<ref name="canoeicf">Canoe Slalom [http://www.canoeicf.com/discipline/canoe-slalom International Canoe Federation] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151115021330/http://www.canoeicf.com/discipline/canoe-slalom |date={{dat|2015|11|15||bez}} }} Skatīts: 2015.11.27</ref>

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Talmūds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/Konsultacijas/LVEK-16.11.2011..pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2014|4|28||bez}} |quote='''Talmūds''', nevis ''Talmuds'';}}</ref> ({{val|he|תלמוד}} – ‘mācība’) ir pēc [[Tora]]s vissvarīgākais [[jūdaisms|jūdaisma]] teksts, kas aptver līdz pat 10 000 lappusēm vairāk nekā desmit sējumos. Divi pazīstamākie Talmūda varianti ir "[[Babilonijas Talmūds]]", kas tapis [[ebreji|ebreju]] diasporas reliģiskajos centros Surā un Pumbeditā, un daudz īsākais "[[Jeruzalemes Talmūds]]". Abas Talmūda versijas satur apmēram 500 gadu laikā tapušus un vēlāk kanonizētus [[rabīns|rabīnu]] komentārus par ebreju reliģiskajiem likumiem, ētiku, paražām un vēsturi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kurts Valdheims
| vārds_orģ           = ''Kurt Waldheim''
| attēls              = Bundesarchiv Bild 183-M0921-014, Beglaubigungsschreiben DDR-Vertreter in UNO new.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 9. [[Austrija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1986|7|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|1992|7|8|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 4. [[ANO ģenerālsekretārs]]
| term_sākums2        = {{dat|1972|1|1|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1981|12|31|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|12|21}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2007|6|14|1918|12|21}}
| mir_vieta           = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| apglabāts           =
| tautība             = Austrietis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Jurists, diplomāts
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Kurt Waldheim Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Kurts Jozefs Valdheims''' ({{val|de|Kurt Josef Waldheim}}; dzimis {{dat|1918|12|21}}, miris {{dat|2007|6|14}}) bija austriešu [[diplomāts]] un [[politiķis]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigmunds Freids
|          vārds_orig = ''Sigismund Freud''
|              attēls = Sigmund Freud LIFE.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Morāvija|Freiberga Morāvijā|3s=Pršībora|td=Čehija}}
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 23
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija
|             tautība = [[Ebreji|ebrejs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/biography/Sigmund-Freud|title=Sigmund Freud|publisher=Encyclopædia Britannica}}</ref>
|             dzimums = V
|            paraksts = FreudSignature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihoanalīze]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Zoologi]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes zoologi| Zooloģes]]

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Zemites]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Zemites]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Albertu Santušs-Dimons
|     vārds_orig = ''Alberto Santos-Dumont''
|         attēls = Alberto Santos-Dumont (1898).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Palmira, [[Minasžeraisa]], [[Brazīlijas impērija]]<br />([[Santusdimona]], {{BRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Guaruža]], [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]], {{BRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = izgudrotājs, aviators
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Brasls''' ir sekla vieta [[upe|upē]], kuru izmanto upes šķērsošanai ar kājām vai transportlīdzekļiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Suns
| abbreviation = CMi
| name_latin = Canis Minor
| RA = 8
| dec = +5
| areatotal = 183
| arearank = 71. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Procions
| starmagnitude = 0,38
| neareststarname = Procions
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences: '''Saite''' ({{val-la|ligamentum}}) ir blīvs [[Saistaudi|saistaudu]] veidojums, kas savieno [[Skelets|skeleta]] daļas vai iekšējos [[Orgāns|orgānus]]. Saites satur daudz [[Kolagēns|kolagēna]] [[Šķiedras|šķiedru]].<ref name="Fedyukovich2003"/> Skeleta saites parasti saista divus [[Kauls|kaulus]] un piestiprina tos [[locītava|locītavām]], norobežojot to kustību. Saites spēj izturēt lielas [[slodze]]s.<ref name="Fedyukovich2003"/>

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences: '''Kārnegija zāle''' ({{lang-en|Carnegie Hall}}) ir koncertzāle [[Ņujorka|Ņujorkā]], kas atrodas Septītās avēnijas un 57. ielas stūrī [[Manhatana|Manhatanā]]. Viena no prestižākajām klasiskās mūzikas koncertzālēm pasaulē. Šodien Kārnegija zālē notiek arī džeza un vieglās mūzikas koncerti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences: '''Svante Pēbo''' ({{val|sv|Svante Pääbo}}; dzimis {{dat|1955|4|20}}) ir [[Zviedrija]]s ģenētiķis, viens no [[paleoģenētika]]s pamatlicējiem. 2022. gadā Pēbo ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā]] "par viņa atklājumiem izzudušo [[Hominīni|hominīnu]] genoma un cilvēka evolūcijas pētījumos"<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nobelprize.org/uploads/2022/10/press-medicine2022.pdf|title=The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2022|publisher=Nobel Foundation}}</ref>

sentences:
s landtāga sēžu nams, tagad [[Latvijas Saeima]]s nams]]
'''Landtāgs''' ({{val|de|Landtag}} — ‘zemes sapulce’) ir pārstāvju sapulce vācvalodīgajās zemēs (pavalstīs) [[Vācija|Vācijā]] un [[Austrija|Austrijā]]. Vēsturiski landtāgi pastāvēja arī [[Svētā Romas impērija|Svētajā Romas impērijā]], [[Livonija|Livonijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes hercogistē]], vēlāk arī [[Somijas lielhercogiste|Somijas lielhercogistē]], [[Igaunijas guberņa|Igaunijas]], [[Kurzemes guberņa|Kurzemes]] un [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņās]].

sentences:
[[Kategorija:Latvijas tautas|Libieszi]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Somugri]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
{{catmore|Lībieši}}

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences: '''Cetānskaitlis''' ir indekss, kas nosaka [[degviela]]s maisījuma degšanas kavēšanos. Jo augstāks ir cetānskaitlis, jo īsāks ir aizdegšanās kavējums un vienmērīgāka ir degvielas sadegšana. Cetānskaitļa samazināšana veicina degvielas [[blīvums|blīvuma]] un [[viskozitāte]]s samazināšanu, taču arī palielina degvielas sistēmas sastāvdaļu nodilumu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Tarhankutas pussala
|attēls              = Тарханкут мыс.JPG
|attēla paraksts     = Tarhankutas pussalas piekraste pie [[Tarhankuta rags|Tarhankuta raga]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krima
|alt karte = Relief map of Crimea.jpg
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Krima]]
|arhipelāgs          =
|latd=45|latm=25|lats=0|latNS=N |longd=32|longm=40|longs=0|longEW=E
|platība             = 1550
|garums              = 40
|platums             = 17—30
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 179
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{UKR}}
|valsts adm vienības tips1 = Adm. vien.
|valsts adm vienība1       = [[Krimas Autonomā Republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Čornomorske]]
|piezīme =
}}
'''Tarhankutas pussala''' ({{val|uk|Тарханкутський півострів}}, {{val|crh|Tarhanqut yarımadası}}, {{val|ru|Тарханкутский полуостров}}) ir ap 40 km gara un platākajā vietā līdz 30 km plata [[pussala]] [[Krima]]s rietumos, [[Ukraina|Ukrainā]]. Ziemeļu piekrasti apskalo [[Melnā jūra|Melnās jūras]] [[Karkinitas līcis]]. Pussala veidota no kaļķakmeņiem, krasti krauji (30—50 m), pussalas rietumu galā [[Pribojnija rags]] (Krimas galējais rietumu punkts) un [[Tarhankuta rags]]. Pussalas teritoriju aizņem līdz 179 m augsts plato, stepe.<ref>{{PZT|689}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kalmāras ūnija''' ([[dāņu valoda|dāņu]], [[norvēģu valoda|norvēģu]] un [[zviedru valoda|zviedru]]: ''Kalmarunionen'') bija vairākas [[personālūnija]]s ([[1397]]-[[1524]]), kas apvienoja [[Dānija]]s (ar [[Šlēzviga-Holšteina|Holšteinu]]), [[Norvēģija]]s (ar [[Īslande|Īslandi]] un [[Grenlande|Grenlandi]]) un [[Zviedrija]]s (ieskaitot daļu [[Somija]]s) karalistes zem viena [[monarhs|monarha]]. Valstis atteicās no savas [[suverenitāte]]s, bet ne [[neatkarība]]s, un interešu konflikti (it īpaši Zviedrijas bruņniecības neapmierinātība ar Dānijas un [[Holšteina]]s vadošo lomu) noveda pie savstarpējiem konfliktiem, sākot ar 1430. gadiem, kas noveda pie ūnijas sadalīšanās [[1523]]. gadā, kad [[Gustavs Vāsa]] kļuva par [[Zviedrijas karaļi|Zviedrijas karali]]. Formāli ūnija beidza pastāvēt nākamajā gadā. Norvēģija un tās aizjūru teritorijas uz vairākiem gadsimtiem gan palika [[Dānija-Norvēģija|Dānijas-Norvēģijas]] sastāvā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma cepediana Mauritius 040128.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma cepediana
| suga_lv         = Zilastes dienas gekons
| binomial        = Phelsuma cepediana, <small>([[Jacques-Gérard Milbert|Milbert]], 1812)</small>
| sinonīmi        =
* ''Phelsuma inunguis'' ([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)
* ''Anoplopus cepedeanus'' (Wagler, 1830: 142)
* ''Platydactylus Cepedianus'' ([[André Marie Constant Duméril|A.M.C. Duméril]] & [[Gabriel Bibron|Bibron]] 1836: 301)
* ''Phelsuma trilineatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1842)
* ''Phelsuma cepedianum'' (Angel, 1942: 29)
* ''Phelsuma trilineata'' (Raxworthy & Nussbaum, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Kluge, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Glaw & Vences, 1994: 297)
* ''Phelsuma cepediana'', Rösler, 2000: 101)
| kategorijas = nē
}}
'''Zilastes dienas gekons''' (''Phelsuma cepediana'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=cepediana&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+cepediana%27%29%29 The Reptile Database: ''Phelsuma cepediana'' (Milbert, 1812)]</ref>

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences: '''Mehāniskie audi''' jeb '''balstaudi''' ir speciālas [[šūna]]s un [[audi]], kas [[augi|auga]] organismā izpilda mehānisko funkciju, t.i., padara to izturīgāku un elastīgāku. Mehānisko audu raksturīgākā īpatnība ir tā, ka mehānisko izturību tiem piedod uzbiezinātais [[šūnapvalks]]. Atkarībā no šūnu formas, šūnapvalka uzbiezinājuma veida un ķīmiskā sastāva mehāniskos audus iedala divās grupās – kolenhīmā, sklerenhīmā. Savukārt sklerenhīmu iedala sklerenhīmas šķiedrās un sklereīdās jeb akmensšūnās.<ref name="kondratovics">Kondratovičs R. Augu anatomijas praktikums. 1976. Rīga: Izdevniecība "Zvaigzne", 130. - 146.lpp</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Poups''' var būt:

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Verners Vestermanis
| attēls              =Verners Vestermans.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1891|08|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1959|03|16|1891|08|19}}
| mir_vieta           ={{vieta|VFR|Vīsbādene|1s=Rietumvācija}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Jelgavas Balsotāju savienība]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]], [[Greifsvaldes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Verners Roberts Vestermanis''' ({{val-de|Werner Robert Westermann}}; {{dat|1891|08|19|N|bez}} — {{dat|1959|03|16|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Jelgavas Balsotāju savienība|Jelgavas Balsotāju savienību]].

sentences:
'''Rīcības teorija''' ir socioloģiska perspektīva, kas fokusējas uz indivīdu kā subjektu un sociālas darbības redz kā apzināti veidotas tajā kontekstā, kuram ir piešķirta nozīme. Rīcības teorijas pamatā ir pieņēmumi, ka:
1) aktors ir spējīgs rīkoties ar apzinātu mērķi;
2) aktors ir spējīgs kontrolēt, ietekmēt vai darboties ar savu ķermeni;
3) individuālais aktors ir neatkarīgs attiecībā pret citiem aktoriem un vidi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķertais profesors
| operators =
| attēls = Nutty professor ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Toms Šedjaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džeda Pinketa Smita|Džeda Pinketa]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Deivs Šapels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Nutty Professor''
| studija = ''Imagine Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|6|28}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|54 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|274miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl996574721/|title=
The Nutty Professor |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Ķertais profesors 2]]"
| imdb =
}}
'''"Ķertais profesors"''' ({{val|en|The Nutty Professor}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Toms Šedjaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džeda Pinketa Smita|Džeda Pinketa]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Deivs Šapels]]. Edijs Mērfijs filmā attēlo septiņas lomas. Filma ir rīmeiks [[Ķertais profesors (1963. gada filma)|1963. gada versijai]], kur galveno lomu atveidoja [[Džerijs Lūiss]], kas pati ir balstīta uz [[Roberts Luiss Stīvensons|Roberta Luisa Stīvensona]] romānu "[[Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts]]" (''Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Liepaja}}
[[Kategorija:Liepāja]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Liepaja]]

sentences: '''Avia (''Avia akciová společnost pro průmysl letecký'')''' ir [[Čehija]]s automašīnu un [[aviācija]]s ražotāja kompānija. Kompānija dibināta [[1919]]. gadā. [[1928]]. gadā tā kļuva par kompānijas [[Škoda]] apakšnodaļu. [[1930. gadi|1930. gados]] tā kļuva par vadošo [[Čehoslovākija]]s lidmašīnu ražotāju. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā tā ražoja lidmašīnas trešā reiha gaisa spēku vajadzībām. Pēc kara kompānija tika nacionalizēta un pārprofilēta automašīnu ražošanai. Tomēr līdz [[1963]]. gadam ražoja arī lidmašīnas. Pēc tam ražoja aviācijas motorus, bet pēc [[1988]]. gada tikai lidmašīnu propellerus. [[1992]]. gadā rūpniecība tika sadalīta divās nodaļās propelleru un automašīnu ražošanai. Abas nodaļas izmantoja zīmolu "Avia".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Alexander von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794–1854), [[Georgs fon Meijendorfs|Georgs]] (1795—1863), [[Pēteris fon Meijendorfs|Pēteris]] (1796—1863)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Ogēra (''Hogguer'') (1804—1875)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats =
|   term_sākums =
|   term_beigas =
|       partija =
|      piezīmes =
}}
}}

sentences: '''PDP-7''' bija [[minidators]], ko ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[Digital Equipment Corporation]]'', daļa no [[Programmed Data Processor|PDP]] sērijas datoriem. Izlaists 1965. gadā, tas bija pirmais, kurā tika izmantota ''[[Flip-Chip]]'' tehnoloģija. Tas maksāja {{sk|72000}} ASV dolāru un bija tiem laikiem lēts, bet vienlaicīgi samērā jaudīgs. PDP-7 bija trešais ''Digital'' ražotais 18 bitu dators, kam bija tāda pati instrukciju kopa kā [[PDP-4]] un [[PDP-9]]. Tas bija pirmais PDP, kurā tika izmantoti [[vīts savienojums|vītie savienojumi]]. Datoram bija 1,75 µs atmiņas cikla ilgums, bet saskaitīšanas laiks bija 4 µs. [[Ievade/izvade|Ievades/izvades]] ierīces ietvēra klaviatūru, printeri, papīra lenti un ''[[DECtape]]'' lenšu iekārtas.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/PDP-7 reference.com — Pdp-7 | Define Pdp-7 at Dictionary.com]</ref> Standarta [[Operatīvā atmiņa|operatīvās atmiņas]] lielums bija 4K vārdi (9 kB), bet to varēja paplašināt līdz 64K vārdiem (144 kB).<ref>[http://www.linfo.org/pdp-7.html linfo.org — The PDP-7 was used by Thompson for first version of UNIX], 2007-09-27</ref>

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
Piena Ceļa, [[Trijstūra galaktika|Trijstūra]] un [[Andromedas galaktika|Andromedas galaktiku]] sadursmei ([[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] koncepcija).]]
'''Lokālā galaktiku grupa''' ir galaktiku grupa, kurā ir vismaz 54 [[galaktika]]s (lielākā daļa no tām ir pundurgalaktikas), tai skaitā [[Piena Ceļš]]. Lokālās galaktiku grupas diametrs sasniedz 10 miljonus [[gaismas gads|gaismas gadu]]. Trīs lielākās Lokālās grupas galaktikas ir Andromedas galaktika, Piena Ceļš un [[Trijstūra galaktika]].

sentences: '''Ginters''' (no {{val|de|Günther}}, arī ''Gunther, Günter, Gunter'', atvasināts no senākām vārda formām ''Gunthere, Guntharivar'') var būt:

sentences:
s miglājs [[Orions (zvaigznājs)|Oriona]] zvaigznājā.]]
'''Tumšais miglājs''' jeb '''absorbcijas miglājs''' ir tāda veida [[starpzvaigžņu viela|starpzvaigžņu mākonis]], kas ir tik blīvs, ka aizsedz acij saredzamos [[elektromagnētiskais starojums|gaismas viļņus]] no gaišajiem objektiem, kas atrodas aiz tā, piemēram, [[zvaigzne|zvaigznēm]] un gaišajiem — emisijas vai atstarošanas miglājiem. Gaismas staru izzušanu izraisa starpzvaigžņu putekļi, kas atrodas vēsākajās un blīvākajās miglāju daļās. Miglāju kopas un lieli tumšu miglāju kompleksi ir saistīti t.s. Milzu molekulārajos mākoņos. Atsevišķus mazus tumšus miglājus sauc par Boka globulām. Tāpat kā ar citiem starpzvaigžņu putekļiem vai molekulām, objekti, ko tie aizsedz, ir novērojami tikai, izmantojot [[radioviļņi|radioviļņus]] ([[radioastronomija]]) vai infrasarkanos starus — [[infrasarkanā astronomija|infrasarkanajā astronomijā]].

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences: '''Cīpsla''' ({{val-la|tendo}}) ir blīvo saistaudu tips, kas sastāv no resniem, cieši savienotiem paralēliem kolagēnšķiedru pinumiem, kas organizējas paralēli cits citam. Starp pinumiem novietojas [[fibrocīti]], kurus dēvē par cīpslu šūnām jeb [[tendinocīti]]em, un neliels [[Fibroblasti|fibroblastu]] un bazālās [[Amorfā viela|amorfas vielas]] daudzums.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences: '''Līgo dziesmas''' ir latviešu [[Jāņi|Jāņu]] dziesmu [[Vīgneru Ernests|Vīgneru Ernesta]] apdares, ko dziesmu svētku kopkoris atskaņoja [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences: '''Cionistu okupēta valdība''' ({{val|en|Zionist Occupation Government}}) jeb '''ZOG''' pēc angliskā nosaukuma [[abreviatūra]]s ir [[antisemītisms|antisemītiska]] [[sazvērestības teorija]], kura sakņojas pārliecībā, ka [[ebreji]] slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā [[valdība]] ir tikai izkārtne.

sentences: {{Commonscat|Fencers from Iran|Paukotāji no Irānas}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Cēge fon Manteifels''' (Zoege von Manteuffel) jeb '''Manteifels''' (Manteuffel) saukts '''Cēge''' (Szoege) vai '''Manteifels-Cēge''' (Manteuffel-Szoege) ir senas [[Baltijas valstis|Baltijas]] muižnieku dzimtas vārds, kas sākas Baltijā ar Gerhardu Zoije (Gerardus Soye), kurš 1325. gada 11. jūnijā dokumentā minēts kā [[Dānijas karaļu uzskaitījums|Dānijas karaļa]] Kristofera II vasalis kopā ar 40 citiem. 1333. un 1360. gadā "Johannes dictus Zoge" minēts kā [[Dorpat]]as kanoniķis. 1390. gada 30. jūnija dokumentā Henneke un Gerts Zoije ir aprakstīti kā Klausa dēli. 1428. gadā Hermanis, Klauss, Otto un Hanss Zoije minēti uz arhibīskapa akta saistībā ar [[Teitoņu ordenis|Teitoņu ordeni]].

sentences: '''Sklaverāna''' (''Sclaverand'') '''vārsts''' jeb '''''Presta'' vārsts''', pazīstams arī kā '''franču vārsts''', ir [[Vārsts|vārsta]] veids, kuru galvenokārt izmanto velosipēdu [[Riepa|riepu]] kamerās. Tradicionāli tās izmantoja [[šosejas velosipēds|šosejas velosipēdu]] kamerām, kur tika izmantots augstāks spiediens, taču mūsdienās to izmanto vairumā velosipēdu kameru un bezkameras riepu risinājumos.

sentences:
stumbrs]]
'''Stumbrs''', arī '''stublājs''', ir [[Augi|auga]] daļa, kas pilda auga ass un balsta, transporta un jaunu audu veidošanas funkcijas. Tas balsta auga [[zieds|ziedu]], [[lapas]] un [[Auglis|augļus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Persea americana fruit 2.JPG
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Laurales
|         rinda_lv = Lauru rinda
|           dzimta = Lauraceae
|        dzimta_lv = Lauru dzimta
|            ģints = Persea
|         ģints_lv =
|             suga = P. americana
|          suga_lv = Avokado
|         binomial = Persea americana
|         sinonīmi = ''Persea gratissima''
|        izplatība = no Meksikas dienvidiem līdz Andu kalniem
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 3 pasugas:
* ''P. a. var. americana''
* ''P. a. var. drymifolia''
* ''P. a. var. nubigena''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Sinapses karte}}
'''Sinapse''' ir divu [[neirons|neironu]] saskares vieta, vai arī [[nervs|nerva]] un [[muskuļi|muskuļa]] saskares vieta, kur notiek signāla pārraide starp tām. Sinapses [[nervu sistēma|nervu sistēmā]] nodrošina informācijas pārraidi starp šūnām. Nervu impulsu pārnešanai no vienas nervu šūnas uz otru parasti iesaistīti [[neiromediatori]], ķīmiskas vielas, kas tiek atbrīvoti sinapsē un pārnes signālu uz nākamo šūnu. Šis process ļauj organismam reaģēt uz vides kairinājumiem, vadīt ķermeni, regulēt orgānu funkcijas un veikt citus nozīmīgus procesus organismā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zālaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Saalach
| attēls            = Saalach.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zālaha pie Bādreihenhallas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kicbīeles Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zalcaha]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=21 | sāk_plat_s=40 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=06 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 105,5
| iztekas_augstums  = 1998
| ietekas_augstums  = 408
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1161,43
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akroleīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O
|molmasa=56,06
|blīvums=841
|kušanas temperatūra=−87,7 °C
|viršanas temperatūra=52,5 °C)
}}
'''Akroleīns''' (propenāls, akrilaldehīds, H2C=CH−CHO) ir bezkrāsains vai nedaudz dzeltenīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar neciešami asu smaku un acis kairinošu iedarbību. No tā cēlies vielas nosaukums ({{Val-la|acris}} — ass, kodīgs + ''oleum'' — eļļa). Akroleīns ir vienkāršākais no nepiesātinātajiem [[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
.]]
'''Nerūsošais tērauds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Ner%C5%ABso%C5%A1ais%20t%C4%93rauds&list=&lang=LV&h=yes|title=Nerūsošais tērauds|publisher=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}}}</ref> ir [[tērauds]], kas ir [[korozija|korozijizturīgs]] dažādās vidēs, piemēram, gaisā, [[ūdens|ūdenī]], kā arī dažādās agresīvās vidēs. To iegūst, [[sakausējums|sakausējot]] [[dzelzs|dzelzi]] ar dažādiem metāliem.

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Azərbaycan Respublikası''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Azerbaidžānas Republika
|            valsts_nosaukums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Azerbaidžānas himna|Azərbaycan Respublikasının Dövlət Himni]]''
|               karoga_attēls = Flag of Azerbaijan.svg
|            karoga_nosaukums = Azerbaidžānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Azerbaijan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Azerbaidžānas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Azerbaijan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Baku]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[azerbaidžāņu valoda]]
|                     demonym = [[azerbaidžāņi]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|unitāra]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Azerbaidžānas prezidenti|Valsts prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ilhams Alijevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Ali Asadovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[PSRS sabrukums]]
|        neatkarības_notikums = [[Azerbaidžānas PSR]] pārdēvēta par Azerbaidžānas Republiku [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā.
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|11|19}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|30}}
|       neatkarības_notikums3 = Pilnībā neatkarīga
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|10|18}}
|                 platība_km2 = 86600
|               platība_rangs = 114.
|              procenti_ūdens = 1,6
|          iedzīvotāju_skaits = 9 494 600<ref>{{Tīmekļa atsauce| last =| first =| authorlink =| coauthors =| title =Azerbaijan's population reaches nine million| work =| publisher =News.Az| year =2011| url =http://news.az/articles/6661| doi =| accessdate =2011-01-18| archiveurl =https://web.archive.org/web/20141204074317/http://news.az/articles/6661| archivedate =2014-12-04}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | last = | first = | authorlink = | coauthors = | title =Nine millionth Azerbaijani citizen born | work = | publisher =Today.Az | year =2011 | url =http://today.az/news/society/59532.html | doi = | accessdate =2011-01-18 | archive-date =2018-12-24 | archive-url =https://web.archive.org/web/20181224184410/http://today.az/news/society/59532.html }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 89.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 103.
|                     IKP_PPP = $102811 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 11 044
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.747
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 76.
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 58
|                      valūta = [[Azerbaidžānas manats|manats]]
|                valūtas_kods = AZN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.az]]
|              tālsarunu_kods = 994
|                iso_kods_num = 031
|              iso_kods_alfa2 = AZ
|              iso_kods_alfa3 = AZE
}}
'''Azerbaidžāna''' ({{val|az|Azərbaycan}}), oficiāli '''Azerbaidžānas Republika''' (''Azərbaycan Respublikası'') ir valsts [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] austrumu daļā un tā aizņem teritoriju uz dienvidiem no [[Kaukāzs|Kaukāza]] kalniem. To austrumos apskalo [[Kaspijas jūra]]. Robežojas ar [[Krievijas Federācija]]s sastāvā esošo [[Dagestāna|Dagestānu]] ziemeļos, ar [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļrietumos, ar [[Armēnija|Armēniju]] rietumos, bet dienvidos ar [[Irāna|Irānu]]. Azerbaidžānas platība ir 86 600 km². Pusi Azerbaidžānas teritorijas aizņem kalni, bet pārējo zemienes. Azerbaidžāna ar 10,3 miljoniem iedzīvotāju ir 90. apdzīvotākā valsts pasaulē.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Nd)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-30
|ķīm_formula=(Nd,Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__
'''Rabdofans-(Nd)''' (no {{val|el|rhabdos}} — 'stienis' un ''phainesthai'' — 'šķist' tā raksturīgo spektra joslu dēļ) ir rets [[minerāls]], kas atsevišķi izdalīts [[1959]]. gadā. Vāji radioaktīvs — 1248 [[Bq]]/g.

sentences: '''Kipa aparāts''' ir universāla ierīce [[gāze|gāzu]] iegūšanai [[laboratorija|laboratorijā]], iedarbojoties ar šķidrumiem uz cietām vielām. Parasti Kipa aparātu izgatavo no [[stikls|stikla]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena velna ducis
| attēls                   = Oceans13Poster1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Thirteen''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbegs]]
| producents               = [[Džerijs Veintraubs]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Kopelmans]]
* [[Deivids Leviens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Breds Pits]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Bērnijs Maks]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|5|23|Kannu filmu festivāls|2007|6|8|ASV|2007|6|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-thirteen-2007|title=Ocean's Thirteen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|311,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceans13.htm|title=Ocean's Thirteen (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Oušena ducis]]
| nākošā                   = [[Oušenas 8]]
| imdb                     =
}}
'''"Oušena velna ducis"''' ({{val|en|Ocean's Thirteen}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Mets Deimons]], [[Endijs Garsija]], [[Dons Čīdls]] un [[Bērnijs Maks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 2001. filmai "[[Oušena banda]]" un 2004. gada filmai "[[Oušena ducis]]", bet 2018. gadā filmai iznāca [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dāvids Oistrahs
|     vārds_orig = ''Дави́д Фёдорович (Фи́шелевич) О́йстрах''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-23447-0001, Dresden, Konzert David Oistrach (crop).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Amsterdama]], {{NED}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks, altists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Lešons Merits
 |      vārds_orig = ''LaShawn Merritt''
 |          attēls = LaShawn Merritt.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Portsmuta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 83 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 43,75 s (2008)
 |           PR1_d = 400 m
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Lešons Merits''' ({{val|en|LaShawn Merritt}}; dzimis {{dat|1986|6|27}} [[Portsmuta|Portsmutā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē [[400 m]]etru distancē. Bijis diskvalificēts par [[dopings|dopinga]] lietošanu, bet 2011. gadā atgriezies skrejceļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatf.org/Athlete-Bios/LaShawn-Merritt.aspx|title=LaShawn Merritt|publisher=Usatf.org|accessdate={{dat|2012|6|5||bez}}}}</ref>

sentences: '''Eklstons''' ({{val|en|Eccleston}}) var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences:
pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences: '''Personvārds''' ir [[Antroponīmija|antroponīms]], ko lieto kādas [[persona]]s apzīmēšanai. To veido viens vai vairāki vārdi, kam parasti seko [[uzvārds]]. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar [[defise|defisi]]. Citās kultūrās tiek lietotas atšķirīgas personvārdu veidošanas sistēmas, kas var neiekļaut uzvārdu, bet var ietvert [[tēvvārds|tēvvārdu]], krustvecāku vārdus vai citas personvārda sastāvdaļas. Citvalodu personvārdus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] atveido atbilstoši to [[izruna]]i oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.<ref>{{Laikraksta atsauce |date=2004. gada 3. marts |title=Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |publisher=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr.36 |url=http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |journal= |access-date=2017. gada 6. Jūnijs |archive-url=https://web.archive.org/web/20161111015658/http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |archive-date=2016. gada 11. Novembris }}</ref>

sentences: '''Alani''' ir sena [[irāņu tautas|irāņu tauta]], kas pirmajā gadsimtā dzīvoja starp [[Dona]]s upi un [[Kaukāzs|Kaukāzu]]. 372. gadā viņi sakāva [[huņņi|huņņus]] un līdzās [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltīm devās uz rietumiem. [[Lielā tautu staigāšana|Lielās tautu staigāšanas]] laikā viņi devās uz [[Vidusdonavas zemiene|Vidusdonavas zemieni]]. 406. gadā viņi šķērsoja [[Reina|Reinu]], tālāk devās uz [[Gallija|Galliju]], [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]. 428. gadā šķērsoja [[Gibraltāra šaurums|Gibraltāra šaurumu]] un nonāca [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Daļa no alaniem palika Kaukāza ziemeļos, kur sajaucās ar citām ciltīm. Par alanu pēctečiem šajā reģionā uzskata [[osetīni|osetīnus]].

sentences:
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Starptautiskais kredīts''' ir aizdevuma kustības forma starptautisko attiecību sfērā. Starptautiskā kredīta aizdevēja vai aizņēmēja lomā var būt bankas, individuālie uzņēmēji, kompānijas, firmas, valsts iestādes, starptautiskās organizācijas, politiskās organizācijas, reliģiskās organizācijas.
Starptautiskais kredīts stimulē preču un pakalpojumu eksportu un importu, kā arī rada labvēlīgus apstākļus ārzemju investīcijām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Grāvītis
|     vārds_orig =
|         attēls = Viktors Gravitis.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[LU Ģeoloģijas institūts]]
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = [[Ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Baltijas bezslēdzenes pleckāju pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Viktors Gerards (Žerārs) Grāvītis''' bija latviešu [[ģeologs]], folkloras vācējs, [[Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība]]s dibinātājs un aktīvists, [[Dabas un vēstures kalendārs|Dabas un vēstures kalendāra]] izveidotājs un redaktors.<ref>[https://www.lu.lv/en/muzejs/notikumi/diena/notikums/e/dzimis-viktors-gravitis-20211214/ Latvijas Universitātes muzejs]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = '''''Sennheiser electronic'''''
| native_name      =
| logo             = Sennheiser logo (2019).svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Sennheiser Innovation Campus in Wennebostel (Wedemark) IMG 6948.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1945. gadā
| founder          = [[Fricis Zenheisers]]
| defunct          =
| location_city    = [[Hannovere]], [[Lejassaksija]]
| location_country =  {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         =
| services         =
| revenue          = {{Increase}} 667,7 milj. EUR (2017)
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = Zenheiseru ģimene
| num_employees    = 2833 (2017)<ref name="2017 report"/>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|sennheiser.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Sennheiser''''' ir [[Vācija]]s audio elektronikas uzņēmums. To dibinājis Fricis Zenheisers (''Fritz Sennheiser'') 1945. gadā. ''Sennheiser'' pamatprodukcija ir [[austiņas]] un ar tām saistītā elektronika.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bifenila struktūrformula

Bifenila molekulas modelis
(redzams, ka benzola gredzeni
novietoti perpendikulāri viens otram)
|ķīmiskā formula=C12H10
|molmasa=154,21
|blīvums=1040
|kušanas temperatūra=68,9 °C
|viršanas temperatūra=256 °C
}}
'''Bifenils''' (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Simple Plan''
| attēls                   = Simple plan poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Sems Reimi]]
| producents               =
* [[Džeimss Džekss]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Skots B. Smits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Bridžita Fonda]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Savoy Pictures]]''
* ''[[BBC]]''
* ''[[Tele-München]]''
* ''[[UGC-PH]]''
* ''[[Toho-Towa/Marubeni]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|11|Toronto kinofestivāls|1998|12|11|ierobežots vietu skaits|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/simple-plan-1998|title=A Simple Plan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0120324/|title=A Simple Plan|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|11||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Simple Plan''''' ir 1998. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Skota B. Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Sems Reimi]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Bridžita Fonda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Legolande''' ({{val-da|Legoland}}) ir bērnu tematisko izklaides parku tīkls, kas veltīts "[[Lego]]" konstruktoriem. Pasaulē pirmā Legolande tika atklāta 1968. gadā [[Billunda|Billundā]], [[Dānija|Dānijā]], kur atrodas arī "Lego" galvenā mītne un rūpnīca, kurā saražo 90% no visas "Lego" produkcijas. Šobrīd darbojas vēl vairākas Legolandes, to skaitā [[Gincburga]] ([[Vācija]]), [[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]] ([[Lielbritānija]]), [[Karlsbāde (Kalifornija)|Karlsbāde]] ([[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), [[Džohora]] ([[Malaizija]]), [[Vinterheivena]] ([[Florida]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Saulkrasti
| tips                = stacija
| attēls              = File:Saulkrastu stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Saulkrastu stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1934
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  =57 | latm  =16 | lats  =9 | latNS  = N
| longd =24 | longm =25 | longs =36 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Skulte (stacija)|Skulte]] (8 km)
 [[Lilaste (stacija)|Lilaste]] (11 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ķīšupe (stacija)|Ķīšupe]] (2 km)
 [[Pabaži (stacija)|Pabaži]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 48
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences: '''Brīvpiekļuves atmiņa''' jeb '''operatīvā atmiņa''' ({{val|en|random-access memory}} — '''RAM''') ir [[dators|datoru]] atmiņa, kurai [[centrālais procesors]] spēj piekļūt tieši, tas ir, izpildīt tur esošās programmas vai apstrādāt tur esošos [[dati|datus]]. Procesors tieši spēj piekļūt tikai operatīvajai atmiņai un [[ROM|lasāmatmiņai]], tāpēc pirms apstrādes vai izpildes citu veidu atmiņu saturs vispirms jāielādē operatīvajā atmiņā. Brīvpiekļuves atmiņai parasti raksturīga labāka ātrdarbība nekā diskiem, taču tās saturs pēc elektrības atslēgšanas izzūd.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Svetlana Gerasimenko
| vārds_orig = ''Світлана Герасименко''
| attēls = Svetlana Gerasimenko Portrait.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1945
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =23
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Barišivka|td=Ukraina}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USSR}}→{{karogs|Tadžikistāna}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Tadžikistānas Astrofizikas institūts]]
| alma_mater =[[Tarasa Ševčenko Kijivas nacionālā universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| dzimums = S
| piezīmes =
}}
'''Svetlana Ivanovna Gerasimenko''' ({{val|ru|Светла́на Ива́новна Герасиме́нко}}; {{val|uk|Світлана Іванівна Герасименко}}; dzimusi {{dat|1945|2|23}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Tadžikistāna]]s [[Astronoms|astronome]]. Pazīstama kā [[Čurjumova—Gerasimenko komēta]]s atklājēja.

sentences: '''Geizers''' ir [[karstais avots]], kam raksturīga neregulāra karstā [[ūdens]] vai [[tvaiks|tvaika]] izšaušanās no [[Zeme]]s dzīlēm.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Geizeru uzbūvi pēta [[hidroģeoloģija]]. Geizeri atrodas tikai dažās vietās uz [[pasaule]]s un tie ļoti reti izšauj ūdens strūklu un līdz ar to, tā ir reta [[dabas parādība]]. Galvenokārt visi geizeru lauki atrodas netālu no [[vulkāns|vulkāniski]] aktīvajām teritorijām. Ūdens tiek uzsildīts aptuveni 2 kilometru dziļumā, kur tas saskaras ar karstiem [[ieži]]em. Pasaulē ir aptuveni 1000 geizeru, no kuriem puse atrodas [[Jeloustonas nacionālais parks|Jeloustonas nacionālajā parkā]].<ref>Glennon, J.A., 2007</ref> Geizeru vulkāniskā aktivitāte var mainīties vai arī rimties, jo notiek minerālu [[nogulsnēšanās]], kas geizeru nobloķē, blakus geizeru aktivitātes pastiprināšanās, [[zemestrīce|zemestrīču]] darbība vai arī cilvēku iejaukšanās.<ref>Bryan, T.S. 1995</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Igors Graps
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Cēsis]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, čellists un mūzikas pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Aleksandrs Graps-Grāfs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Gunārs Graps]], Gaida Megi
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Medicīnas māsa''' ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas veic [[pacientu aprūpe|pacientu aprūpi]], piedalās [[ārstniecība|ārstniecībā]], vada pacientu aprūpes darbu, nodarbojas ar pacientu izglītošanu [[veselība]]s jautājumos un veic profesionālās izglītības darbu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 280px
|           attēls = Fire_salamander_Germany_10_2014.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandridae
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
| suga = Salamandra salamandra
| suga_lv = Plankumainā salamandra
| binomial = Salamandra salamandra <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
[[Kategorija:Kreisais Krasts]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences: Sarakstā norādīti spriedumu taisīšanas gadi.

sentences:
tankete.]]
'''Tankete''' ir neliels bruņots kāpurķēžu transporta līdzeklis. Pirmās tanketes tika izstrādātas [[1920. gadi|1920. gadu]] vidū, un tās izmantoja arī [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] sākumā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Masveida saindēšanās ar metanolu Krievijā''' notika no [[3. jūnijs|3. jūnija]] līdz [[5. jūnijs|5. jūnijam]] [[2023. gads|2023]]. gadā, vairāku [[Krievija|Krievijas Federācijas]] reģionu iedzīvotājiem lietojot alkoholiskos dzērienus ar zīmolu "''Mister Sidr''", kuros bija bīstams [[Metanols|metanola]] un [[Etilbutirāts|etilbutirāta]] daudzums.

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = ANO ģenerālsekretārs
|insignia = Emblem of the United Nations.svg
|insigniacaption = ANO emblēma
|insigniasize    = 100px
|imagesize       = 165px
|image           = António Guterres 2013.jpg
|incumbent       = [[Antoniu Guterrešs]]
|incumbentsince  = 2017. gada 1. janvāra
|residence       = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|termlength      = Pieci gadi
|formation       =
|inaugural       =
|website         = {{URL|http://www.un.org/sg}}
}}
'''[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s ģenerālsekretārs''' ir [[ANO sekretariāts|ANO sekretariāta]] vadītājs. Tāpat viņš ir ''[[de facto]]'' ANO pārstāvis un līderis. Kopš 2017. gada 1. janvāra ANO ģenerālsekretārs ir bijušais [[Portugāle]]s premjerministrs (1995—2002) un [[ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos]] (2005—2015) [[Antoniu Guterrešs]]. Oficiālā ģenerālsekretāra rezidence ir ''Sutton Place'' [[Manhatana|Manhatanā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jorkas minsters
| infobox_width         =
| image                 = York_Minster_from_M&S.JPG
| image_size            =
| caption               = Jorkas minsters
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Jorkas minsters
| position              = left
| latd                  = 53.961944
| longd                 = -1.081944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Ziemeļjorkšīra|Jorka}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1230. gads
| year_completed        = 1472. gads
| length                = 159,9 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 72 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Jorkas minsters" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q252575"
}
</mapframe>

sentences: '''9. novembris''' ir gada 313. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (314. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 52 dienas.

sentences: '''Vasaras saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vislielākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Vasaras [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visgarākā [[diena]] un visīsākā [[nakts]]. Vasaras saulgriežus sauc arī par '''vasaras saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val-la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences: '''Bleiks''' ({{val|en|Blake}}) var būt:

sentences:
{{vikisaites+}}
{{slikts tulkojums}}
{{ievads+}}
Ir dažādu objektu spēja dažādi apstrādāt vienādus ziņojumus. Polimorfisms nodrošina to, ka vienu un to pašu vārdu var izmantot loģiski saistītiem, bet dažādiem mērķiem. Tas nozīmē, ka vienas programmu sistēmas robežās tiek izmantoti elementi, kuriem ir viens nosaukums, bet dažādā apstrāde.

sentences:
[[image:Skull and Crossbones.svg|thumb|200px|Galvaskauss un krustoti kauli ir simbols, kas nozīmē toksiskumu.]]
'''Toksiskums''', '''toksicitāte''' jeb '''indīgums''' ir vielas kaitīgās iedarbības uz [[Organisms|organismu]] rādītājs. Toksiskums var nozīmēt vispārīgu iedarbību uz organismu ([[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Augi|augu]], [[Baktērija|baktēriju]]) vai iedarbību  uz atsevišķām organisma struktūrām, piemēram, atsevišķiem orgāniem vai [[šūna|šūnām]] (tad to sauc par [[citotoksiskums|citotoksiskumu]]).

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Salangas pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Salang_Pass_Road.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 35.313733 | plat_NS = N
 | gar_d  = 69.037086 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{jāuzlabo|valodas stils; jāizņem vārdi krievu valodā}}
'''Sporta ģenētika''' ir ģenētikas virziens, kas pēta cilvēka genomu fiziskajā aspektā (galvenokārt — sportisko) darbību. Pirmoreiz termins «fiziskā ģenētika (vai kustību) darbība» (Genetics of Fitness and Physical Performance) ieviesa Klods Bušarom 1983. gadā. Tajā laikā viņš publicēja divus rakstus vienā žurnāla numurā «Exercise and Sport Science reviews» [Bouchard, 1983a, b], kurā publicēja apkopotus faktus, pirmkārt, par individuālām atšķirībām reakcijā uz fiziskajām aktivitātēm, otrkārt, par pārmantošanu — vairāku fizisku, fizioloģisku un bioķīmisku īpašību, iesaistītu fiziskajās darbības.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre style="overflow:auto;">
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            =
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              =
| language             =
| num_seasons          =
| num_episodes         =
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
</pre>

sentences: '''Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma''' (angļu: ''Global Maritime Distress and Safety System'', GMDSS) ir vispasaules sistēma automātiskai avārijas signālu pārraidei kuģiem jūrā, kuru kā daļu no [[Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras|Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras]] (''International Convention for the Safety of Life at Sea'', SOLAS) ir izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas [[Starptautiskā Jūras organizācija]] (''International Maritime Organization'', IMO).<ref>[https://wwwcdn.imo.org/localresources/en/OurWork/Safety/Documents/GMDSSandSAR1999.pdf Shipping Emergencies - Search and Rescue and the GMDSS] International Maritime Organization 1999. gada marts. 7. lpp. Skatīts: 2024. gada 13. februārī</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 18. vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| alt =
| caption =
| motto =
| location = Sīmaņa iela 14, Rīga
| postcode =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 59
| lats = 38
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 07
| longs = 50
| longEW = E
| schooltype = vakara vidusskola
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1922. gadā
| approx =
| founded =
| opened =
| founder =
| status = Slēgta
| closed =
| c_approx =
| locale =
| sister_school =
| schoolboard =
| superintendent =
| session =
| schoolnumber =
| school code =
| president =
| chair =
| chairman =
| chairperson =
| director = Egīls Romanovskis
| headmistress =
| headmaster =
| head_teacher =
| executive_headteacher =
| acting_headteacher =
| custodian =
| staff =
| teaching_staff = 59 (2016)
| employees =
| key_people =
| grades =
| years =
| gender =
| lower_age =
| upper_age =
| age range =
| enrolment =
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 558 (2018)
| grade1 =
| grade2 =
| grade3 =
| grade4 =
| grade5 =
| grade6 =
| grade7 =
| grade8 =
| grade9 =
| grade10 =
| grade11 =
| grade12 =
| International_Students =
| classes =
| avg_class_size =
| ratio =
| language = Latviešu, krievu|schedtyp
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|www.r18vmvs.lv}}
}}
'''Rīgas 18. vidusskola''' bija [[Rīga]]s vakara vidusskola, kas atradās [[Sīmaņa iela|Sīmaņa ielā]] 14, [[Sarkandaugava]]s apkaimē. 2022. gada februārī [[Rīgas dome]] nobalsoja par Rīgas 18. vidusskolas slēgšanu.<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/septinas-rigas-vidusskolas-planots-parveidot-par-pamatskolam.a459729/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Septiņas Rīgas vidusskolas plānots pārveidot par pamatskolām] lsm.lv 2022. gada 2. jūnijā</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|sikspārņiem|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Desmodontinae
|         autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], [[1845]]
|         attēls = Desmodus rotundus A Catenazzi.jpg
|  att_nosaukums = Vampīrsikspārnis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Chiroptera
|       kārta_lv = Sikspārņi
|         dzimta = Phyllostomidae
|      dzimta_lv = Lapdeguņi
|    apakšdzimta = Desmodontinae
| apakšdzimta_lv = Vampīrsikspārņi
|      izplatība =
|       sinonīmi =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2009-09-28 Lactarius deliciosus cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. deliciosus
| suga_lv =Priežu rudmiese
| binomial =Lactarius deliciosus
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
'''Priežu rudmiese''' (''Lactarius deliciosus'') ir Latvijā bieža liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences: '''17. aprīlis''' ir gada 107. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (108. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 258 dienas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ivans Strods
| vārds_orig =
| attēls = Jānis (Ivans) Strods.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Ludzas apriņķis|Ludza|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 04
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks = 1914—1927
|          valsts = {{plainlist|
* {{flag|Krievijas Impērija}}
* {{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR|KSFPR]]
* {{USSR}}
}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = {{plainlist|
* [[Pirmais pasaules karš]]
* [[Krievijas pilsoņu karš]]
}}
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētā Jura krusts]] (4)
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (3)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
]]
'''Barbakāns''' — fortifikācijas būve, paredzēta ilglaicīgai cietokšņa ieejas aizsardzībai.

sentences: '''Heparīns''' ({{val-la|heparin}}) ir [[Proteoglikāni|proteoglikāns]], kas sastāv no [[glikuronskābe]]s un [[Glikozamīns|glikozamīna]]. [[Cilvēks|Cilvēka]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] organismā heparīns izstrādājas [[Tuklās šūnas|tuklajās šūnās]] un ir dabīgs [[asins]] [[Antikoagulanti|pretsarecēšanas]] faktors.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kurdistānas ostāns
| official_name = {{ara|استان کردستان}}
| image_skyline = Miyane village.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| settlement_type = ostāns
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = IranKurdistan-SVG.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{IRN}}
| area_total_km2 = 29137
| population_total = 1603011
| population_as_of = 2016
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =35 | latm = 20| lats =| latNS = N
| longd =47 | longm = 00| longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sanandadža]]
| parts_type = Šāhrestāni
| parts = 10
| p1 = Bāne
| p2 = Bīdžāra
| p3 = Dehgolāna
| p4 = Dīvāndāre
| p5 = Gorve
| p6 = Kāmjārāna
| p7 = Marīvāna
| p8 = Sanandadža
| p9 = Sageza
| p10 = Sarvābāda
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[kurdi]]<br/>[[azarbaidžāņi]]
| website =
}}
'''Kurdistānas ostāns''' ({{val|fa|استان کردستان}}, ''Ostān-e Kordestān''; {{val|ku|پارێزگای کوردستان}}, ''Parêzgayî Kurdistan'') ir [[Irānas ostāni|Irānas ostāns]], [[Irāna]]s pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts rietumos [[Zāgross|Zāgrosa]] grēdā un tās austrumu priekškalnēs. Ostāna iedzīvotāju vairākums ir [[kurdi]], bet tur dzīvo arī nozīmīgs skaits [[azerbaidžāņi|azerbaidžāņu]]. Ostāna teritorija aizņem vienu ceturto daļu no kurdu apdzīvotajām Irānas teritorijām.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Lībiešu-igauņu-latviešu vārdnīca
| author           = Tīts Reins Vītso, redaktors un latviešu daļas autors: Valts Ernštreits
| title_orig       = Līvõkīel-ēstikīel-lețkīel sõnārōntõz
| country          = [[Igaunija]] / [[Latvija]]
| subject          = [[Vārdnīca]]
| pub_date         = 2012—2013
| media_type       = Drukāta / tīmekļa versija
| isbn             = 9789984815763
}}
'''Lībiešu-igauņu-latviešu vārdnīca''' ({{val-liv|Līvõkīel-ēstikīel-lețkīel sõnārōntõz}}, {{val-et|Liivi-eesti-läti sõnaraamat}}) ir [[lībiešu valoda]]s [[vārdnīca]]. Ar aptuveni 13 000 šķirkļu tā ir mūsdienās lielākais lībiešu leksikas krājums.<ref>{{laikraksta atsauce
| last        = Ernštreits
| first       = Valts
| authorlink  = Valts Ernštreits
| coauthors   =
| editor1-last= Blumberga
| editor1-first= Renāte
| editor2-last= Mäkeläinen
| editor2-first= Tapio
| editor3-last= Pajusalu
| editor3-first= Karl
| year        = 2013
| title       = Lībiešu valodas avoti
| journal     = Lībieši: vēsture, valoda un kultūra
| pages       = 313.—327. lpp
| publisher   = Līvõ Kultūr sidām
| location    = Rīga
| isbn        = 978-9984-49-730-3
| ref         =
}}</ref> Līdztekus standarta ortogrāfijai vārdnīcā tiek izmantotas divas papildzīmes: [[nazalizācijas zīme]] gara [[labializācija|labializēta]] pakaļējās rindas zema patskaņa norādīšanai ⟨ǭ⟩ un apostrofs lauzta toņa norādīšanai ⟨'⟩. Šķirkļos iekļauti lietotāju, kam tā bijusi dzimtā valoda, lietojuma piemēri. Šķirkļos tiek norādīta informācija par to morfoloģiju — [[nomens|nomenu]] locīšanas tips un [[darbības vārds|darbības vārdu]] konjugēšanas tips.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Tomijs Hilfigers
 |    vārds_orig = ''Tommy Hilfiger''
 |        attēls = Tommy Hilfiger portrait 2009 - Tommy Hilfiger.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Tomijs Hilfigers 2009. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1951
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = Modes dizaineris
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni = 5
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Tomass Džeikobs Hilfigers''' ({{val|en|Thomas Jacob Hilfiger}}; dzimis {{dat|1951|3|24}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]), plašākai publikai zināms kā '''Tomijs Hilfigers''' (''Tommy Hilfiger'') ir amerikāņu modes dizaineris, kas plašāk pazīstams kā modes uzņēmuma ''[[Tommy Hilfiger (kompānija)|Tommy Hilfiger]]'' dibinātājs. Divas reizes precējies un ir pieci bērni.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences: '''2. oktobris''' ir 275. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (276. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 90 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļsurigao
| official_name = ''Surigao del Norte''
| image_skyline = Surigao del Norte provincial capitol.JPG
| imagesize =
| image_caption = Ziemeļsurigao provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Surigao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1960
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1972.93
| population_total = 534636
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 10 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =126 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Surigao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 21
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Surigao]]
| p3 = '''20 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[surigavieši]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SUN
| website                  = {{URL|http://surigaodelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļsurigao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Surigao}}, {{val|en|Province of Surigao del Norte}}, {{val|sgd|Probinsya nan Surigao del Norte}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā, 20 municipalitātēs un sīkāk 335 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Surigao]].

sentences:
[[File:FuncionLineal03.svg|thumb|Lineāru funkciju grafiku piemēri]]
'''Lineāra funkcija''' ir [[funkcija]], kuras veids ir <math>y = ax+b\,</math>. Šeit ''x'' ir funkcijas arguments, ''y'' ir funkcijas vērtība, bet ''a'' un ''b'' ir reāli skaitļi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Ruslana
| Attēls = Ruslana Eurovision 2005 final.jpg
| Att_izm = 200 px
| Fons = solists
| Dz_vārds = Ruslana Ližičko
| Dzimis = {{dat|1973|5|24}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ļviva|td=Ukraina}}
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[deju mūzika]], [[etniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, dejotāja, producente, komponiste
| Gadi = [[1996]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[EMI]]
| Mlapa = [http://www.ruslana.ua ruslana.ua]
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 50/50
 | oriģinālnos = ''50/50''
 |      attēls = 50 50 Poster.jpg
 |     att_izm = 220px
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergss]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Bens Karlins]]
 |   scenārijs = [[Vills Reizers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
 |      mūzika = [[Maikls Džakino]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Point Grey]]''
 | izplatītājs = ''[[Summit Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|12|Toronto kinofestivāls|2011|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/5050-2011|title=50/50|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50fifty.htm|title=50/50 (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"50/50"''' ({{val|en|50.50}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Anna Kendrika]], [[Braisa Dalasa Hauarda]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Daito salas
|attēls              = Minamidaito-63.jpg
|attēla paraksts     = [[Minamidaito]] piekrastes ainava
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|label =Daito<br />salas
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=25|latm=13|lats=0|latNS=N |longd=131|longm=13|longs=0|longEW=E
|platība             = 44,8
|garums              = 170
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 3
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūra
|valsts adm vienība        = [[Okinavas prefektūra|Okinava]]
|iedzīvotāji         = 3106
|iedzīvotāju gads    = 2013
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[japāņi]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Daito salas''' ({{ipa2|daitɔː salas}}; {{val|ja|大東諸島}}, ''Daitō-shotō''; agrāk — '''Borodino salas''') ir triju [[koraļļi|koraļļu]] salu grupa [[Filipīnu jūra]]s ziemeļrietumos, austrumos no [[Nansei salas|Nansei salām]]. Pieder [[Japāna]]i un administratīvi ietilpst [[Okinavas prefektūra|Okinavas prefektūrā]]. Salu grupa sastāv no trijām salām — ziemeļdaļā divas lielākās apdzīvotās [[Minamidaito]] un [[Kitadaito]] un 170 km uz dienvidiem neapdzīvotā [[Okinodaito]].

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences:
{{jāuzlabo|nenoformēts teksta palags ar daudzām kļūdām, iespējams, pārrakstīts no grāmatas}}
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kaķis Parīzē
| attēls                   = A Cat in Paris poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Une vie de chat''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Žans-Lups Felicioli]]
* [[Alains Gaņols]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|12|15||bez}}
| ilgums                   = 65 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010|title=Une vie de chat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2018|archive-date={{dat|2020|08|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200808034620/https://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010}}</ref>
| valsts                   = {{FRA}}, {{NLD}}, {{BEL}}, {{CHE}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|309,973}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acatinparis.htm|title=A
Cat in Paris (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kaķis Parīzē"''' ({{val|fr|Une vie de chat}}) ir [[2010. gads|2010]]. gada [[Francija]]s animācijas filma, kuras režisori ir [[Žans-Lups Felicioli]] un [[Alains Gaņols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|15||bez}}.

sentences: '''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džons Karloss
 |      vārds_orig = ''John Carlos''
 |          attēls = Carlos-Smith.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džons Karloss (pa labi) {{oss|V=1968|L=ģ}} laikā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1945|6|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hārlema}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = Amerikānis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Džons Veslijs Karloss''' ({{val|en|John Wesley Carlos}}; dzimis {{dat|1945|6|5}}) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]] un [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēlētājs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Šells
|          vārds_orig = ''Jakob Herman Schell''
|              attēls = Hermann Schell.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hermanis Šells Vircburgas periodā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Freiburga]] (tagad {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1906
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vircburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Vircburgas Universitāte
|             zinātne = [[teoloģija]], [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hermanis Šells''' ({{val|de|Jakob Herman Schell}}, 1850—1906) bija vācu filozofs un teologs. Iestājās par reformētu [[katolicisms|katolicismu]], viņa galvenos rakstus 1898. gadā ievietoja katoļu baznīcas aizliegto rakstu indekā.<ref>{{LKV|XXI.|41 588}}</ref>

sentences: '''Kraukļu aiza''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģiskais]] un [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskais]] dabas piemineklis [[Gauja]]s pietekas [[Vējupīte (Gaujas pieteka)|Vējupīte]]s sāngravas nogāzē, [[Sigulda|Siguldā]]. Atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā 400 m uz dienvidaustrumiem no [[Gleznotāju krauja]]s.<ref name="lat">{{LAT e|3|480}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas mūzika|Mūziķi]]
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki|Mūziķi]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc valsts]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laiks nogalināt
| attēls                   = Time to kill poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Time to Kill''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Džons Grishems]]
* [[Maikls Neitensons]]
* [[Hants Lourijs]]
| scenārija autors         = [[Akiva Goldsmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Brenda Frikere]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Čārlzs S. Datons]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|7|24}}
| ilgums                   = 143 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996|title=A Time to Kill|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190402165047/http://www.bbfc.co.uk/releases/time-kill-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetokill.htm|title=A Time to Kill (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laiks nogalināt"''' ({{val|en|A Time to Kill}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Sandra Buloka]], [[Semjuels Džeksons]], [[Metjū Makonahijs]], [[Kevins Speisijs]], [[Brenda Frikere]], [[Olivers Plets]] un [[Čārlzs S. Datons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|24||bez}}.

sentences:
(''Leocarpus fragilis'')]]
'''Gada gļotsēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2023. gada izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://izklaide.tv3.lv/dzivesstils/dzivnieki/pazino-2023-gada-seni-un-glotseni/ |title=Paziņo 2023. gada sēni un gļotsēni |access-date={{dat|2023|01|11||bez}} }}</ref> Lai gan [[gļotsēnes]] vairs neietilpst [[sēnes|sēņu bioloģiskajā valstī]], Latvijā tradicionāli ar to izpēti nodarbojas ar sēņu pētniecību — mikoloģiju saistīti cilvēki. Par Gada gļotsēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Greipfrūts
|          platums = 235px
|           attēls = Grapefruits - whole-halved-segments.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|      apakšdzimta = Citroideae
|   apakšdzimta_lv = Citrusaugu apakšdzimta
|            cilts = Citreae
|         cilts_lv = Citrusaugu cilts
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × paradisi
|          suga_lv = Greipfrūts
|           suga_r = Greipfrūts
|         binomial = Citrus × paradisi
|         izcelsme =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera tigris corbetti 090901.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =P. tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =P. t. corbetti
| pasuga_lv = Indoķīnas tīģeris
| binomial =Panthera tigris corbetti <small>([[Mazák]], 1968)</small>
|kategorijas= nē
}}
'''Indoķīnas tīģeris''' (''Panthera tigris corbetti'') ir viena no [[tīģeris|tīģera]] pasugām. Tas sastopams [[Mjanma|Mjanmā]], [[Taizeme|Taizemē]], [[Laosa|Laosā]] [[Vjetnama|Vjetnamā]], [[Kambodža|Kambodžā]] un [[Ķīna]]s dienvidrietumos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/136853/0 IUCN: Panthera tigris ssp. corbetti]</ref> Saskaņā ar [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības]] datiem Indoķīnas tīģeris ir apdraudēts, strauji tuvojoties kritiski apdraudēta statusa iegūšanai.<ref name=iuc/> 2011. gadā savvaļā bija sastopami 342 pieauguši īpatņi.<ref name=iuc/> Lielākā populācija (189—252 īpatņi) mājo Taizemē.<ref>[http://www.todayonline.com/world/asia/tiger-population-grows-50-cent-thai-wildlife-sanctuaries Tiger population grows 50 per cent in Thai wildlife sanctuaries]</ref> Apmēram 85 tīģeri dzīvo Mjanmā un tikai 20 īpatņi Laosā.<ref name=iuc/> Kambodžā, Vjetnamā un Ķīnā kopš 2007. gada tas tiek uzskatīts par izmirušu.<ref name=iuc/><ref>[https://www.theguardian.com/environment/2016/apr/06/tigers-declared-extinct-in-cambodia Tigers declared extinct in Cambodia]</ref><ref name=az/><ref name=dino/> Apmēram 60 īpatņi mājo dažādos pasaules [[zoodārzs|zoodārzos]].<ref name=bio/>

sentences:
— izolēta sistēma]]
'''Termodinamiska sistēma''' ir jebkuru [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopa, kuri var apmainīties ar [[Enerģija|enerģiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/416676.html|title=Fizikas rokasgrāmata {{!}} LNB Digitālā bibliotēka - DOM PIEEJA|website=dom.lndb.lv|access-date=2023-06-20|pages=89}}</ref>

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences: '''Bizantiešu kalendārs''' tika lietots [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles patriarhātā]] no 691. līdz 1728. gadam, [[Bizantijas impērija|Bizantijas impērijā]] no 988. līdz 1452. gadam, [[Kijevas Krievzeme|Kijevas Krievzemē]] un [[Maskavija|Maskavijā]] no 988. gada līdz 1700. gadam. Par kalendāra sākumu uzskatīja Bībelisko pasaules radīšanu 5509 gadus pirms [[Jēzus dzimšana]]s. Kalendāra mēneši balstījās romiešu [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendārā]], un gads sākās 1. septembrī. Latīniskos mēnešu nosaukumus pārtulkoja grieķiski.

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences: '''25. marts''' ir gada 84. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (85. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 281 dienas.

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
galotnes pumpurs]]
'''Pumpurs''' ir dzinums agrā attīstības stadijā. Pumpurus, kuri atrodas [[Stumbrs|stumbra]] galā, sauc par galotnes pumpuriem, stumbra sazarojumus sauc par sānu pumpuriem. Kad pumpuri aug, tie veido stumbru ar [[Lapas|lapām]] un [[Zieds|ziediem]].

sentences:
'''Libmana—Saksa endokardīts''' ir nebakteriāla [[endokardīts|endokardīta]] veids, ko novēro pacientiem ar [[sistēmas sarkanā vilkēde|sistēmas sarkano vilkēdi]]. Tā ir viena no visbiežākajām kardioloģiskajām izpausmēm pacientiem ar sistēmas sarkano vilkēdi (visbiežāk novēro [[perikardīts|perikardītu]]).
Šo patoloģiju pirmo reizi aprakstīja dr. ''[[Emanuel Libman]]'' un ''[[Benjamin Sacks]]'' Mount Sinai slimnīcā [[Ņujorka|Ņujorkā]] 1924.<ref>Libman E, Sacks B. A hitherto undescribed form of valvular and mural endocarditis. Arch Intern Med. 1924;33:701-37.</ref><ref>Moyssakis I, Tektonidou MG, Vasilliou VA, Samarkos M, Votteas V, Moutsopoulos HM. Libman-Sacks endocarditis in systemic lupus erythematosus: prevalence, associations, and evolution. Am J Med. July 2007;120:636-42</ref>

sentences: '''30. septembris''' ir gada 273. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (274. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 92 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Astotā jūdze
| attēls                   = Eight mile ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''8 Mile''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Džimijs Aiovins]]
* [[Braiens Greizers]]
* Kērtiss Hensons
| scenārija autors         = [[Skots Silvers]]
| galvenajās lomās         =
* ''[[Eminem]]''
* [[Kima Beisingere]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Mekhi Faifers]]
| mūzika                   = ''[[Eminem]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|11|8}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/8-mile-2002-0|title=8 Mile|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 14, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921024546/https://www.bbfc.co.uk/releases/8-mile-2002-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|41 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=8mile.htm|title=8 Mile (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|242,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Astotā jūdze"''' ({{val|en|8 Mile}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas atveido ''[[Eminem]]'', [[Kima Beisingere]], [[Britānija Mērfija]] un [[Mekhi Faifers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|11|8||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seja ar rētu
| operators =
| attēls = Scarface - 1983 film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = [[Mārtins Bergmans]]
| scenārijs = [[Olivers Stouns]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Stīvens Bauers]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]
| mūzika = [[Džordžo Moroders]]
| oriģinālnos = ''Scarface''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|12|1}}
| ilgums = 170 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23,5–37 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|66 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0086250/?ref_=bo_rl_ti|title=
Scarface (1983) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seja ar rētu"''' ({{Val|en|Scarface}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Braiens De Palma]], bet scenārija autors ir [[Olivers Stouns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Stīvens Bauers]], [[Mišela Feifere]] un [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]. Filma ir balstīta uz 1929. gada tāda paša nosaukuma romāna un tā ir otrā grāmatas adaptācija pēc [[Seja ar rētu (1932. gada filma)|1932. gada versijas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://directories.wga.org/project/756415/scarface/|website=directories.wga.org|access-date=2022-07-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/05/14/scarface-remake-1932-film-where-to-watch/|title=The Original ‘Scarface’ Isn’t From 1983—It’s From 1932, And You Can Watch It Online|website=Decider|access-date=2022-07-28|date=2020-05-14|language=en-US}}</ref> De Palma savu filmu veltīja oriģinālās filmas scenārija autoriem [[Hauards Hokss|Hauardam Hoksam]] un [[Bens Hekts|Benam Hektam]].

sentences: '''Vilcienu kustības organizācija''' ir dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja pārvadājumu loģistika pa dzelzceļa infrastruktūru. Tā risina tādus jautājumus, kā pārvadājumu (pasažieru un kravu) plānošanu, vilcienu formēšanas kārtību, vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas kārtību, vilcienu kustības grafika sastādīšanu un caurlaides spējas aprēķinu u.c. Vilcienu kustības organizāciju galvenie pārstāvošie speciālisti ir: stacijas [[Stacijas dežurants un vilcienu dispečers|dežuranti]] un vilcienu dispečeri, manevru dispečeri, pārmiju posteņu dežuranti, pārmijnieki, ātruma regulētāji (bremžu kurpju licēji), operatori, inženiertehniskais personāls un daudzi citi darbinieki. Lokomotīvju vadītāji vienmēr pilda vilcienu kustības organizācijas darbinieku (stacijas [[Stacijas dežurants un vilcienu dispečers|dežuranti]] un vilcienu dispečeri) prasības un dotos signālus attiecībā uz tiesībām veikt vilciena kustību stacijā vai atļauju vilcienam pamest staciju un iebraukt posmā. Tāpat arī attiecībā uz manevru darbu stacijā. Jo lielāks ir apkalpojamo vilcienu skaits dzelzceļa tīklā, jo pamatīgāki līdzekļi tiek novirzīti vilcienu kustības organizācijai. Darbinieku skaita optimizācijai un veiktspējas operativitātei izmanto mūsdienīgas [[SCB (dzelzceļš)|SCB]] sistēmas, kuras vienlaicīgi maksimāli ierobežo cilvēciskās kļūdas varbūtību un automatizē virkni procesus.

sentences:
{{Citas nozīmes|teritoriju vispārīgi ar kopīgām ģeogrāfiskām un kultūras iezīmēm|Zeme (nozīmju atdalīšana)|zeme}}
{{Citas nozīmes|zemes virsas daļu ar noteiktām kopīgām iezīmēm|Teritorija (nozīmju atdalīšana)|teritorija}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ar ieročiem rokās
| operators =
| attēls = GunsAkimbo poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Džeisons Lei Houdens]]
| producents =
| scenārijs = Džeisons Lei Houdens
| aktieri = * [[Denjels Redklifs]]
* [[Samara Vīvinga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Guns Akimbo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Madman Entertainment''
* ''Saban Films''
* ''Altitude Film Distribution''
* ''Leonine Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|9|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = * {{NZL}}
* {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|847,947}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Guns-Akimbo-(UK)#tab=summary|title=Guns Akimbo (2020) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ar ieročiem rokās"''' ({{Val|en|Guns Akimbo}}) ir 2019. gada [[Jaunzēlande]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Vācija]]s kopražojuma spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeisons Lei Houdens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Redklifs]] un [[Samara Vīvinga]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Koeln-Bonn-Airport11.JPG
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = CGN
| ICAO                       = EDDK
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Vācija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =50 | plat_m  =51 | plat_s =57 | plat_NS =N
| gar_d  =007 | gar_m =08 | gar_s  =34 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Köln/Bonn GmbH''
| apkalpo                    = [[Ķelne]], [[Bonna]]
| atrasanas_vieta            = [[Ķelne]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 302
| elevation-m                = 92
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.koeln-bonn-airport.de}}
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-m                = 2459
| r1-surface                 = betons/asfaltbetons
| r2-number                  = 14L/32R
| r2-length-m                = 3815
| r2-surface                 = asfaltbetons
| r3-number                  = 14R/32L
| r3-length-m                = 1863
| r3-surface                 = betons/asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 11 910 138 (2016)
| lidojumu_skaits            = 136 905 (2016)
| krava                      = 770 974 (2016)
}}
'''Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta''' ({{val|de|Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“}}) ir starptautiska lidosta [[Vācija|Vācijā]], [[Ķelne|Ķelnē]]. Izvietojusies pilsētas dienvidaustrumos Porcas piepilsētā, 15 km no pilsētas centra. Lidosta apkalpo arī 16 km attālo bijušo [[Rietumvācija]]s galvaspilsētu [[Bonna|Bonnu]]. Nosaukta pirmā pēckara Vācijas federālā kaclera [[Konrāds Adenauers|Konrāda Adenauera]] vārdā. Lidostai ir trīs skrejceļi, divi pasažieru un viens kravas terminālis. Pēc summārā pasažieru un kravas apgrozījuma piektā noslogotākā lidosta valstī. Ķelnes/Bonnas lidosta ir mezgla lidosta kompānijām [[Eurowings]] un [[Germanwings]], kā arī [[FedEx]] un [[UPS Airlines]] reģionālā bāze.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Visvaldis
| vārds_orģ           =
| attēls              =Vissewalde, rex de Gerceke (Liberts 1936).jpg
| apraksts              =Jersikas ķēniņš Visvaldis ([[Ludolfs Liberts|L.Liberta]] glezna [[Rīgas pils|Rīgas pilī]], 1936)
| amats             =Jersikas ķēniņš (kņazs)
| term_sākums        = [[1203]]. gads
| term_beigas        = [[1239]]. gads
| priekštecis        = -
| pēctecis            = -
| dzim_dati           = 12. gadsimta beigas
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =pēc [[1230]]. gada
| mir_vieta           =
| tēvs                =[[Boriss Davidovičs]]?
| māte                =
| dinastija           =[[Rurika dinastija]]
| dzīvesb             =[[Daugerūts|Daugerūta]] meita
| bērni               =meita
| reliģija            =[[pareizticība]]
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Romiešu pierobežas nocietinājumi
| image       = Hadrian's Wall west of Housesteads 3.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     = {{GBR}}<br/>{{GER}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 430ter
| Region      = Eiropa
| Year        = 1987
| Session     = 11.
| Extension   = 2005, 2008
| Danger      =
| pushpin_map         = Lielbritānija#Eiropa
| pushpin_image       =
| map_size            =
| map_label = Adriāna valnis
| relief = jā
| latd  = 54 | latm  = 59 | lats  = 33.4 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 36 | longs =  3.6 | longEW = W
}}

sentences: '''16. maijs''' ir gada 136. diena (137. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 229 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Šekspīrs
|         vārds_orig = ''William Shakespeare''
|             attēls = Shakespeare.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|4|26}} (dzimšanas datums nezināms)
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1616
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[angļi|anglis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Shakespeare Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[aktieris]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Romeo un Džuljeta]]", "[[Otello]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Viljams Šekspīrs''' ({{val|en|William Shakespeare}}, kristīts {{dat|1564|4|26}}, miris {{dat|1616|4|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]] un [[Dramaturģija|dramaturgs]], tradicionāli atzīts par visu laiku izcilāko [[angļu valoda|angļu valodā]] rakstījušo [[Autors|autoru]], kā arī par vienu no izcilākajiem autoriem pasaules literatūrā vispār.<ref>Greenblatt, Stephen (2005). ''Will in the World: How Shakespeare Became Shakespeare''. London: Pimlico, 11. {{ISBN|0-7126-0098-1}}.
• Bevington, David (2002) ''Shakespeare'', 1—3. Oxford: Blackwell. {{ISBN|0-631-22719-9}}.
• Wells, Stanley (1997). ''Shakespeare: A Life in Drama.'' New York: W. W. Norton, 399. {{ISBN|0-393-31562-2}}.</ref> Šekspīrs uzrakstījis 38 [[luga]]s, 154 [[sonets|sonetus]] un vēl citus dzejas darbus.

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences:
{{Eksperts}}
{{Atsauces+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Datu bāzes teorija''' apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar [[datubāze]]s un [[Datubāžu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Pavilosta}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
.]]
s un [[Lietuvas dižkunigaitija]]s robeža pa [[Sventāja (upe)|Sventājas upi]] (Dorthezena karte, 1747). Zviedru aizbērtās Sventājas ostas vieta (iezīmēta ar burtu b) atradās Kurzemes daļā.]]
'''Būtiņģe''' ({{val|lt|Būtingė}}) ir [[Palanga]]s pilsētas daļa pie [[Sventāja (upe)|Sventājas]] upes.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragariachileonsis.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Čīles zemene (''Fragaria chiloensis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria chiloensis
| suga_lv       = Čīles zemene
| binomial      = Fragaria chiloensis
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss atjaunots
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|739,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0234215/|title=The Matrix Reloaded (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|11}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|7}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Reloaded''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Glorija Fostere]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Poster - The Matrix Reloaded.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss atjaunots"''' ({{val|en|The Matrix Reloaded}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma]], kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]], [[Džeida Pinketa-Smita]] un [[Glorija Fostere]]. Tā ir flimas "[[Matrikss]]" turpinājums un filmu sērijas "Matrikss" otrā filma.

sentences: '''Ej, saulīte, drīz pie Dieva''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Daiņa" (1877).

sentences:
slavinošs 1938. gada propagandas plakāts]]
'''Staļinisms''' ({{val|ru|сталинизм}}) bija [[marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ideoloģijas īstenošana [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] valdīšanas laikā no 1927. līdz 1953. gadam. Staļinisma koncepcijā ietilpa [[vienpartijas sistēma]]s izveidošana PSRS, strauja [[industrializācija]], [[sociālisms|sociālisma]] ieviešana, [[kolhozs|kolhozu]] izveidošana, [[personības kults]], kā arī citu valstu [[komunisms|komunistu]] partiju pakļaušana Padomju Savienības interesēm. Pēc Staļina nāves 1953. gadā Padomju Savienībā sākās, tā sauktais, [[Hruščova atkusnis]] un [[destaļinizācija]].

sentences:
{{notiek}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Izraēlas-Hamās karš
| width             =
| partof            = [[Izraēlas—Palestīnas konflikts]]
| image             = October 2023 Gaza−Israel conflict.svg
| image_size        = 300px
| alt               =
| caption           =
| date              = {{dat|2023|10|07|N}} — pašlaik
| place             = [[Izraēla]], [[Palestīnas Valsts]], [[Libāna]]s dienvidi
| coordinates       = <!--Use the {{coord}} template -->
| map_type          =
| map_relief        =
| map_size          =
| map_marksize      =
| map_caption       =
| map_label         =
| territory         =
| result            =
| status            =
| combatants_header = Karotāji
| combatant1        = *  [[Hamās]]
*  [[Palestīniešu kaujinieku grupējums "Islāma džihāds"]]<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.alahednews.com.lb/fastnewsdetails.php?fstid=217239|title=الجبهة الشعبية: قرار الإدارة الأمريكية بتوفير الدعم للكيان هدفه تطويق النتائج الاستراتيجية لمعركة طوفان الأقصى|website=alahednews.com.lb|access-date=8 October 2023|archive-date=9 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231009000624/https://www.alahednews.com.lb/fastnewsdetails.php?fstid=217239}}</ref>
* [[Palestīnas Tautas atbrīvošanās fronte]]
*  [[Palestīnas Demokrātiskā atbrīvošanās fronte]]
* [[Lauvas midzenis]]<ref name="roya">{{ziņu atsauce |title=Qassam Brigades announces control of 'Erez Crossing' |url=https://en.royanews.tv/news/44975/2023-10-07 |work=Roya News |date=7 October 2023 |access-date=7 October 2023 |archive-date=7 October 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20231007102147/https://en.royanews.tv/news/44975/2023-10-07}}</ref>
* ''[[Hezbollah]]''<ref name="auto3">{{ziņu atsauce |title=Israel Army Fires Artillery at Lebanon as Hezbollah Claims Attack |url=https://english.aawsat.com/arab-world/4591836-israel-army-fires-artillery-lebanon-hezbollah-claims-attack |access-date=8 October 2023 |work=[[Asharq Al-Awsat]] |language=en |archive-date=8 October 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20231008055038/https://english.aawsat.com/arab-world/4591836-israel-army-fires-artillery-lebanon-hezbollah-claims-attack}}</ref>
*  [[Hutieši]]
* ''[[Fatah]]''
'''Atbalsta''':
* {{flag|Irāna}} (dalību noliedz)<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.wsj.com/world/middle-east/iran-israel-hamas-strike-planning-bbe07b25|title=Iran Helped Plot Attack on Israel Over Several Weeks|language=en-US|access-date=2023-10-09|work=The Wall Street Journal|date=October 2023|archive-date=8 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231008215433/https://www.wsj.com/world/middle-east/iran-israel-hamas-strike-planning-bbe07b25}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.wsj.com/livecoverage/israel-hamas-gaza-rockets-attack-palestinians/card/hamas-says-attacks-on-israel-were-backed-by-iran-kb2ySPwSyBrYpQVUPyM9|title=Hamas Says Attacks on Israel Were Backed by Iran|accessdate=2023-10-09|work=The Wall Street Journal|date=October 2023|language=en-US|archive-date=8 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231008140033/https://www.wsj.com/livecoverage/israel-hamas-gaza-rockets-attack-palestinians/card/hamas-says-attacks-on-israel-were-backed-by-iran-kb2ySPwSyBrYpQVUPyM9}}</ref><ref name="reuters iran">{{ziņu atsauce |title=Iran's UN mission says Tehran not involved in Hamas attacks |url=https://www.reuters.com/world/middle-east/irans-un-mission-says-tehran-not-involved-hamas-attacks-2023-10-09/ |publisher=Reuters |access-date=9 October 2023 |language=en |date=9 October 2023 |archive-date=9 October 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20231009033748/https://www.reuters.com/world/middle-east/irans-un-mission-says-tehran-not-involved-hamas-attacks-2023-10-09/ }}</ref>
* {{flag|Ziemeļkoreja}}<ref name="Ziemeļkoreja">{{ziņu atsauce |url=https://www.38north.org/2023/10/north-koreas-covert-alliance-with-iran-aligned-militias-in-the-middle-east/|first=Sammuel|last=Ramani|website=38North|access-date=23 October 2023}}</ref>
| combatant2        = {{flag|Izraēla}}<br />
'''Bruņojuma atbalsts''':
* {{flag|ASV}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.bbc.co.uk/news/world-us-canada-67049196|title=US moves warships closer to Israel after Hamas attack|date=8 October 2023|publisher=[[BBC News]]|access-date=8 October 2023|archive-date=9 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231009023420/https://www.bbc.com/news/world-us-canada-67049196|dead-url=no}}</ref>
* {{flag|Vācija}}
* {{flag|Lielbritānija}}
* {{flag|Dienvidkoreja}}
| combatant3        =
| commander1        = *  [[Ismails Hanija]]
*  [[Jahja Sinvara]]
*  [[Mohameds Deifs]]
*  [[Abu Obaida]]
*  [[Ziads al Nahala]]
* [[Hasans Nasralla]] (''[[Hezbollah]]'')
| commander2        = * {{flaga|Izraēla}} [[Benjamins Netanjahu]]
* {{flaga|Izraēla}} [[Ichaks Hercogs]]
* {{flaga|Izraēla}} [[Joavs Galants]]
* {{flaga|Izraēla}} [[Herzi Halevi]]
* {{flaga|Izraēla}} [[Kobi Šabtajs]]
* {{flaga|Izraēla}} [[Ronens Bārs]]
| commander3        =
| units1            =
| units2            =
| units3            =
| strength1         =
| strength2         =
| strength3         =
| casualties1       = * 2300 bojāgājušie<ref name="cas1">{{ziņu atsauce |title=At least 493 Palestinians killed in Israeli strikes on Gaza since Saturday -ministry |url=https://www.reuters.com/world/middle-east/least-493-palestinians-killed-israeli-strikes-gaza-since-saturday-ministry-2023-10-09/ |access-date=9 October 2023 |publisher=Reuters |date=9 October 2023}}</ref><ref name="auto4">{{ziņu atsauce |url=https://www.timesofisrael.com/liveblog_entry/palestinians-report-11-killed-across-west-bank-in-clashes-with-israeli-forces/|title=Palestinians report 11 killed across West Bank in clashes with Israeli forces|first=Emanuel|last=Fabian|website=The Times of Israel|access-date=8 October 2023|archive-date=9 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231009001123/https://www.timesofisrael.com/liveblog_entry/palestinians-report-11-killed-across-west-bank-in-clashes-with-israeli-forces/}}</ref>
* 9000 ievainotie<ref name="cas1" /><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.aa.com.tr/en/middle-east/death-toll-from-at-6-from-israeli-soldiers-opening-fire-in-west-bank/3011089|title=Death toll from at 6 from Israeli soldiers opening fire in West Bank|website=aa.com.tr|access-date=8 October 2023|archive-date=7 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231007231759/https://www.aa.com.tr/en/middle-east/death-toll-from-at-6-from-israeli-soldiers-opening-fire-in-west-bank/3011089}}</ref>
* 263 000 pārvietotie<ref>{{ziņu atsauce |title=More Than 123,000 People Displaced In The Gaza Strip: UN |url=https://www.barrons.com/news/more-than-123-000-people-displaced-in-the-gaza-strip-un-741aa479 |access-date=9 October 2023 |work=Barron's |date=9 October 2023}}</ref>
| casualties2       = * Vairākā kā 1300 bojāgājušie<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.timesofisrael.com/authorities-name-44-soldiers-30-police-officers-killed-in-hamas-attack/|title=Authorities name 57 soldiers, 34 police officers killed in Hamas attack|first=Emanuel|last=Fabian|website=The Times of Israel|access-date=8 October 2023|archive-date=8 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231008151607/https://www.timesofisrael.com/authorities-name-44-soldiers-30-police-officers-killed-in-hamas-attack/}}</ref>
* 3400 ievainotie<ref name="659Israelis">{{ziņu atsauce |url=https://www.timesofisrael.com/liveblog_entry/hamas-says-413-palestinians-killed-in-gaza-strip-so-far/#:~:text=The%20Hamas-run%20health%20ministry,result%20of%20Israel%27s%20retaliatory%20strikes.|title=Hamas says 413 Palestinians killed in Gaza Strip so far|website=[[The Siasat Daily]]|date=8 October 2023|access-date=8 October 2023|archive-date=9 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231009000355/https://www.timesofisrael.com/liveblog_entry/hamas-says-413-palestinians-killed-in-gaza-strip-so-far/#:~:text=The%20Hamas-run%20health%20ministry,result%20of%20Israel%27s%20retaliatory%20strikes.}}</ref>
* Vairāk kā 200 nolaupītie<ref name="nepal">{{ziņu atsauce |url=https://www.indiatodayne.in/international/story/at-least-7-nepali-injured-17-held-captive-by-hamas-in-israel-690676-2023-10-07|title=At least 7 Nepali injured, 17 held captive by Hamas in Israel |work=India Today |date=7 October 2023 |access-date=7 October 2023 |archive-date=7 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231007122157/https://www.indiatodayne.in/international/story/at-least-7-nepali-injured-17-held-captive-by-hamas-in-israel-690676-2023-10-07}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.timesofisrael.com/liveblog_entry/two-mexican-citizens-believed-to-be-held-captive-in-gaza/|title=Two Mexican citizens believed to be held captive in Gaza|website=The Times of Israel|access-date=8 October 2023|archive-date=9 October 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231009001618/https://www.timesofisrael.com/liveblog_entry/two-mexican-citizens-believed-to-be-held-captive-in-gaza/}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |title=Israel Says Over 600 Dead, More Than 100 'Prisoners' In War With Hamas |url=https://www.barrons.com/amp/news/israel-says-over-600-dead-more-than-100-prisoners-in-war-with-hamas-edb69cef |access-date=8 October 2023 |work=Barron's |archive-date=9 October 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20231009000403/https://www.barrons.com/amp/news/israel-says-over-600-dead-more-than-100-prisoners-in-war-with-hamas-edb69cef}}</ref>
| casualties3       =
| notes             =
| campaignbox       =
}}
'''Izraēlas-''Hamās'' karš''' ir daļa no [[Izraēlas—Palestīnas konflikts|Izraēlas—Palestīnas konflikta]], kas sākās 2023. gada 7. oktobrī ar ''[[Hamās]]'' uzbrukumu no [[Gazas josla]]s.

sentences:
''Ghillie'' tērpā]]
'''Maskēšanās''' ir paslēpšanās metode, kuras pielietošanas rezultātā kāds konkrēts [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] vai objekts kļūst neredzams uz apkārtējā fona. Piemēram, [[tīģeris|tīģeriem]] ir svītras, lai tie būtu neredzami [[džungļi|džungļos]]. Protams tas izpaužas ne tikai [[daba|dabā]], bet arī ar cilvēkiem saistītajās jomās, piemēram, [[militārisms|militārismā]], kad ir ļoti svarīgi no ienaidnieku redzes loka paslēpt kādu objektu, šādu maskēšanos sauc par [[kamuflāža|kamuflāžu]].

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Vienības tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Daugavpils Vienības tilts.JPG
|attēla paraksts      = Skats no [[Grīva (Daugavpils)|Grīvas]]
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Autotransports
|šķērso               = [[Daugava]]
|atrašanās vieta      = [[Daugavpils]], [[Latvija]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        = 3
|posma garums         =
|garums               = 328 metri
|platums              = 12 metri
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1931. gads|1931]].—[[1935. gads|1935]].
|atklāts              = {{dat|1935|11|23|N}}
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}
'''Vienības tilts''' ir tilts pār [[Daugava|Daugavu]] [[Daugavpils|Daugavpilī]], kas tika atklāts {{dat|1935|11|23}} un savieno [[Centrs (Daugavpils)|Daugavpils centru]] ar [[Grīva (Daugavpils)|Grīvu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Jelgava
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Jelgava aerial view.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jelgavas centrālā daļa
| image_flag = Jelgava flag.svg
| flag_link = Jelgavas karogs
| image_shield = Jelgava COA great.svg
| shield_link = Jelgavas ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Jelgava.svg
| blank_emblem_type        = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 42
| longs = 50
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1573]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Mitau}}
{{val|pl|Mitawa}}
{{val|lt|Mintauja}}
{{val|ru|Митава}}
| leader_title = [[Jelgavas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Domes priekšsēdētājs]]
| leader_name = [[Andris Rāviņš]] ([[Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 60.1
| area_footnotes = <ref name="LME">{{LME|1|703}}</ref>
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 60 564
| population_as_of = 2021
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-30(01-18)
| website = [http://www.jelgava.lv/ www.jelgava.lv]
| footnotes =
}}
'''Jelgava''' ir [[valstspilsēta]] [[Zemgale|Zemgalē]], 43 km no [[Rīga]]s pie [[Lielupe]]s un tās attekas [[Driksa]]s. 13. gadsimta vidū [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestrs [[Konrāds fon Manderns|Konrāds no Mandernas]] pavēlēja celt krustnešu pili uz Garās salas [[Upmale (zeme)|Upmales zemē]], lai izveidotu krusta karotāju atbalsta punktu cīņai ar [[zemgaļi]]em. Par Jelgavas dibināšanas brīdi tiek uzskatīta [[Mītavas pils uzcelšana]] 1265. gadā. Pilsētas tiesības Jelgava ieguva 1573. gadā un ilgu laiku bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s galvaspilsēta. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Kauja par Jelgavu (1944)|kaujā par Jelgavu]] tika iznīcināta gandrīz visa pilsētas vēsturiskā apbūve.

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Jūras infokaste
|jūra=Baltijas jūra
|attēls=
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 58 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 20 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība        = 377 000
|garums         = 1610
|platums        = 193
|baseins        = 1 641 650
|Max_dziļums    = 459
|Vid_dziļums    = 55
|tilpums        = 21 700
|valstis={{DNK}}
{{EST}}
{{RUS}}
{{LVA}}
{{LTU}}
{{POL}}
{{FIN}}
{{DEU}}
{{SWE}}
|pilsētas=[[Gdaņska]]
[[Helsinki]]
[[Kaļiņingrada]]
[[Kopenhāgena]]
[[Malme]]
[[Rīga]]
[[Sanktpēterburga]]
[[Stokholma]]
[[Tallina]]
}}
'''Baltijas jūra''' ir [[Eiropa]]s ziemeļaustrumu daļas [[iekšējā jūra]]. To ierobežo [[Skandināvijas pussala]], Eiropas kontinenta austrumu un centrālā daļa un [[Dānija]]s salas. Vienīgā [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa, ar kuru savienota Baltijas jūra, ir [[Ziemeļjūra]], taču arī ar Ziemeļjūru savieno tikai salīdzinoši šauri šaurumi — [[Ēresunds]], [[Lielais Belts]] un [[Mazais Belts]]. Izveidoti arī [[kanāls|kanāli]] — [[Baltās—Baltijas jūras kanāls]] cauri [[Krievija]]i savieno ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīgo [[Baltā jūra|Balto jūru]], bet [[Ķīles kanāls]] cauri Ziemeļvācijai — ar Ziemeļjūru.<ref>{{Latvijas daba|1|113}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 51
 | lv  = Piecdesmit viens
}}

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          =
| synonyms      = <!-- or |synonym= -->
| image         = Blood clot diagram.png
| image_size    =
| alt           =
| image_thumbtime =
| caption       = Tromba (asins recekļa), kas bloķējis asinsvada vārstuli, diagramma
| width         =
| image2        =
| image_size2   =
| alt2          =
| image_thumbtime2 =
| caption2      =
| width2        =
| pronounce     =
| pronounce 2   =
| specialty     = Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      = Pēkšņas psihiskā stāvokļa izmaiņas, sāpes krūtīs, krampjiem līdzīga sajūta, nogurums, sinkopes un pietūkums rokā un/vai kājā
| complications =
| onset         =
| duration      =
| types         =
| causes        = Artērijas traumas, sepse vai vīrusu infekcija, mazkustīgums
| risks         = <!-- or |risk= -->
| diagnosis     = Magnētiskās rezonanses angiogrāfija, ultraskaņa un venogrāfija
| differential  =
| prevention    = Smēķēšanas atmešana, regulāras fiziskās aktivitātes, asins plūsmas uzlabošana, blakusslimību ārstēšana
| treatment     = <!-- or |management= -->
| medication    = [[Antikoagulanti]]: Apixaban, edoxaban, un rivaroxaban, u.c.
| prognosis     =
| frequency     = <!-- also |incidence= or |prevalence= -->
| deaths        = 100 000 - 300 000 katru gadu
}}
'''Trombs''' (daudzskaitlī '''trombi'''), ko sarunvalodā sauc par '''asins recekli''', ir [[Asinsrece|asins koagulācijas]] posma gala produkts [[Hemostāze|hemostāzē]]. Trombam ir divas sastāvdaļas: apkopoti [[trombocīti]] un sarkanās asins šūnas ([[eritrocīti]]), kas veido ''aizbāzni'', un šķērssaistīta fibrīna proteīna tīkls. Vielu, kas veido trombu, dažreiz sauc par '''kruoru'''. Trombs ir veselīga reakcija uz traumām, kas paredzēts, lai apturētu un novērstu turpmāku asiņošanu, bet tas var būt bīstams trombozes gadījumā, kad trombs kavē asins plūsmu caur veseliem asinsvadiem asinsrites sistēmā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Piper betle plant.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. betle
|          suga_lv = Betele
|         binomial = Piper betle
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|arheologu|Balodis|Balodis}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums = Francis Aleksandrs Balodis
| vārds =
| vārds_orig =
| attēls = Francis_Balodis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1882
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Voldemārs Dāvids Balodis
| brāļi = Francis Voldemārs, Ēriks Jēkabs
| māsas = Olga Voldemāra Matilda Kreišmane
| dzīvesbiedrs = Aleksandra Kubareva, Emma Albertiņa
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Saratovas Universitāte]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Latvijas Universitāte]],
| alma_mater = [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitāte]],
[[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Minhenes Universitāte]]
| zinātne = [[arheoloģija]], [[eģiptoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = III un II šķiras [[Triju Zvaigžņu ordenis]],
IV šķiras Francijas [[Goda Leģiona ordenis]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Francis Aleksandrs Balodis''' (1882—1947) bija latviešu [[arheoloģija|arheologs]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]]; arheoloģijas zinātnes pamatlicējs [[Latvija|Latvijā]]. Pētījis latviešu senvēsturi, Pievolgas tatāru vēsturi, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] vēsturi un mākslu. Pazīstams ar pētījumiem par [[latgaļi|latgaļu]] un [[kriviči|kriviču]] cilšu senajām etnogrāfiskajām un politiskajām robežām pirms 13. gadsimta.
Francis Balodis bija vadošais Latvijas arheologs pirms [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un viens no nacionālās arheoloģijas skolas dibinātājiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Angelikskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=983
|kušanas temperatūra=45,5 °C
|viršanas temperatūra=185 °C
}}
'''Angelikskābe''' (''cis''-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, ''cis''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[tiglīnskābe]].

sentences:
{{Infobox monarch
| name               = Arminijs
| title              =
| image              = Hermannsdenkmal statue.jpg
| caption            = Piemineklis Arminijam (Hermanim) Detmoldā.
| reign              =
| coronation         =
| full name          =
| native_lang1       =
| native_lang1_name1 =
| birth_date         = 18./17. gadā p.m.ē.
| birth_place        = [[Ģermānija]]
| death_date         = 21. gadā m.ē. (39 gadu vecumā)
| death_place        = [[Ģermānija]]
| burial_date        =
| burial_place       =
}}
'''Arminijs''' ({{val|la|Arminius}}, {{val|de|Hermann}}; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts [[heruski|herusku]] vadonis.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
  |nosaukums = Tu-104<br />Ту-104
  |tips = pasažieru lidmašīna
  |ražotājs = Tupoļeva KB
  |valsts = {{flag|PSRS}}
  |attēls = Attēls:Aeroflot Tupolev Tu-104B at Arlanda, July 1968.jpg
  |Maks. ātrums = 950
  |Optimālais ātrums = 850
  |pirmais lidojums = {{dat|1955|06|17}}
  |ekspluatācija = 1956. - 1986. g.
  |primārais lietotājs = Aeroflot
  |ražošana = 1956. — 1960. g.
  |skaits = 201
 }}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Mindanao
| attēls   = Pulangi river in valencia.jpg
| paraksts    = Augštece Pulangi pie Valensijas [[Bukidnona]]s provincē
| attēla_izmērs      =
| karte             = Mindanao river drainage map.png
| kartes_paraksts   = Mindanao baseins
| kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Filipīnas#Mindanao
  | reljefs           = jā
| garums            = 373
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1600
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 1400
| gada_notece       =
| baseins           = 23 169
| baseins_latvijā   =
| augštece          = Pulangi
| izteka             = Tago kalns
| ieteka             = [[Iljanas līcis]]
| tek_caur           = {{PHL}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
  | sāk_plat_d= 8 | sāk_plat_m= 27 | sāk_plat_s= 15 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 125 | sāk_gar_m= 09 | sāk_gar_s= 46 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 7 | iet_plat_m= 13 | iet_plat_s= 25 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 124 | iet_gar_m= 14 | iet_gar_s= 47 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskais peļu detektīvs
| attēls                   = Mousedetectposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Great Mouse Detective''
| žanrs                    = animācijas filma, mistērija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Bērnijs Matinsons]]
* [[Deivs Mičeners]]
* [[Džons Maskers]]
| producents               = Bērnijs Matinsons
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Berijs Inghems]]
* [[Vals Betins]]
* [[Sjūzana Polatšeka]]
* [[Kendija Kandido]]
* [[Daiena Česnija]]
* [[Īva Brenere]]
* [[Alans Jangs]]
| mūzika                   = [[Henrijs Mansīni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners II]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|7|2||bez}}
| ilgums                   = 72 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986|title=Basil the Great Mouse Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190408050610/http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]14 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatmousedetective.htm|title=The Great Mouse Detective|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]38,6 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Meža dravniecība''' ir vēsturisks [[Biškopība|dravniecības]] veids, kurā [[medus]] un citi bišu produkti tika iegūti no dorēs jeb koku dobumos dzīvojošām [[Medusbites|bitēm]].

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Skotijas parlaments
| native_name       = Pàrlamaid na h-Alba
| legislature       = 6. Parlaments
| coa_pic           = Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Scotland Parliament Holyrood.jpg
| house_type        = Vienpalātas
| leader1_type      = Prezidējošā virsnieku
| leader1           = Alisone Džonstona
| party1            = [[Skotu Zaļā partija]]
| election1         = {{dat|2021|5|6|ģ|bez}}
| members           = 129
| political_groups1 =
* {{colorbox|#FFFF00}} [[Skotu nacionālā partija]] (64)
* {{colorbox|#0087DC}} [[Skotu konservatīvā partija]] (31)
* {{colorbox|#DC241F}} [[Skotu leiboristu partija]] (22)
* {{color box|#009900}} [[Skotu zaļā partija]] (8)
* {{colorbox|#fdbb30}} [[Skotu liberālie demokrāti]] (4)
* {{color box|#DDDDDD}} [[Nepiederoši deputāti]] (0)
| structure1        = Scottish-parliament.svg
| structure1_res    = 250px
| voting_system1    =
| last_election1    = 2021. gada 6. maijs
| meeting_place     = {{vieta|Skotija|Edinburga|Skotijas parlamenta ēka}}
| website           = {{URL|http://www.scottish.parliament.uk}}
}}
'''Skotijas parlaments''' ({{val|gd|Pàrlamaid na h-Alba}}, {{val|sco|Scottish Pairlament}}<ref name="NameInScots1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm |title=Scottish Parliament Web Site |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |archive-date=2011-10-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111008130404/http://scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm }}</ref><ref name="NameInScots2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/makingYourVoiceHeard/index.htm |title="Makkin Yer Voice Heard in the Scottish Pairlament" |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10}}</ref><ref name="NameInScots3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf |title=SPCB Leid Policy |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |format=PDF |archive-date=2011-07-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110720232141/http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf }}</ref><ref>No [[skotu valoda]]s ''Scottish'' faktiski ir '''[https://dsl.ac.uk/entry/snd/scots Scots]'''.</ref>) ir vienpalātas [[Skotija]]s nacionālā [[likumdevēja iestāde]], kura atrodas [[Holirūda]]s (''Holyrood'') apgabalā [[Edinburga|Edinburgā]]. Tamdēļ to arī dažreiz tā dēvē - par '''Holirūdu'''<ref name="HolyroodName">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/education/resources/teachingResources/wordBank.htm |title=Scottish Parliament Word Bank |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2006-11-14}}</ref> (tāpat kā [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamentu]] par Vestminsteru). Parlamentā [[demokrātija|demokrātiski]] uz četriem [[gads|gadiem]] tiek ievēleti 129 locekļi, kurus dažreiz saīsināti dēvē par MSPs (''Members of the Scottish Parliament'').

sentences: '''4. maijs''' ir gada 124. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (125. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 241 diena.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Killer''
| operators =
| attēls = The Killer 2023 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Deivids Finčers]]
| producents =
| scenārijs = [[Endrū Kevins Vokers]]
| aktieri = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Čārlzs Pārnels]]
* [[Keija O'Mallija]]
* [[Sala Beikers]]
* [[Sofija Šarlote (aktrise)|Sofija Šarlote]]
* [[Tilda Svintone]]
| mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
| oriģinālnos = ''The Killer''
| studija = * ''[[Netflix|Netflix Studios]]''
* ''Plan B Entertainment''
* ''Boom! Studios''
* ''Panic Pictures (II)''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|11|10|Netflix}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|318,289}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Killer-The-(2023)|title=The Killer (2023) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Killer''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Finčers]], bet scenārija autors [[Endrū Kevins Vokers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Arliss Hauards]], [[Čārlzs Pārnels]], [[Kerija O'Mallija]], [[Sala Beikers]], [[Sofija Šarlote (aktrise)|Sofija Šarlote]] un [[Tilda Svintone]]. Filma balstīta uz franču rakstnieka [[Alekss Nolēns|Aleksa Nolēna]] tāda paša nosaukuma grafisko romānu sēriju.

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences: '''Kontaktdakša''' jeb '''spraudkontakts''' ir izjaucamā elektrokontaktu savienojuma daļa, ko pievieno [[elektrība]]s [[kabelis|kabelim]] vai [[vads (elektrotehnika)|vadam]], lai to varētu iespraust [[kontaktligzda|kontaktligzdā]]. [[Vienkāršruna|Vienkāršrunā]] kontaktdakšu dažkārt dēvē par '''štepseli''' (no {{val|de|der Stöpsel}} — 'korķis')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:498 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=494 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref> vai '''štekeri''' (''Stecker'').<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:496 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=492 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Veiksme''' ir kādas [[problēma]]s vai [[situācija]]s iepriekš neparedzēts, bet veiksmīgs [[atrisinājums]]. Veiksmes faktors bieži vien nosaka, vai būs labvēlīgs [[rezultāts]] vai tomēr nebūs. Piemēram, var mēģināt izsargāties no iekļūšanas [[vētra|vētrā]], bet tikai veiksmes gadījumā tā patiešām nesāksies. Veiksme ir īpaši svarīga, kad iespējas uzlabot situāciju ir izsmeltas un iznākums ir atkarīgs no ārējiem [[apstākļi]]em.

sentences:
{{Pārvietot|Šālzē}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Šālezers
|attēls=Schaalsee im Morgendunst.jpg
|map = Vācija
| plat_d=53 | plat_m=35 | plat_s=25 | plat_NS=N
| gar_d=10 | gar_m=54 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=24
|garums=13,8
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=71,5
|tilpums=0,39
|augstums_vjl=35
|izteka=[[Šāle]]
|baseins=180
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Carentīne]]
}}
'''Šālezers''' ({{val|de|Schaalsee}}) ir [[ezers]] [[Vācija]]s ziemeļu daļā, uz [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigas-Holšteinas]] un [[Mēklenburga-Rietumpomerānija|Mēklenburgas-Rietumpomerānijas]] robežas. [[2000. gads|2000]]. gadā nodibināts [[biosfēras rezervāts]]. Lielākā sala — Kampenverdere.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Delavēra
| official_name             = ''Delaware''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_flag              = Flag of Delaware.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Delaware.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Pirmais štats (''The First State''); Mazais brīnums (''The Small Wonder'')
| motto                   = Brīvība un neatkarība (''Liberty and Independence'')
| anthem                  =
| capital                 = [[Dovera (Delavēra)|Dovera]]
| largest_city            = [[Vilmingtona]]
| official_language       = nav
| spoken_language         = [[angļu valoda]]
| image_map               = Delaware in United States (zoom).svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Delavēras atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 5130
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| population_footnotes    =
| population_total        = 961939
| population_as_of        = 2017. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 76,01%
melnie - 21,51%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 68%
[[katoļi]] - 10%
nereliģiozi - 19%
| utc_offset              =
| elevation_m             = 20
| elevation_max_m         = 136.5
| elevation_min_m         = 0
| website                 = {{URL|https://delaware.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 94
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 24
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pu
|             atommasa = [244]
|   valences elektroni = [Rn]5f67s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Plutonija paraugi un kvēlojoša plutonija-238 kapsula radioizotopu termoģeneratorā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4''', +5, +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 19 816
|  kušanas temperatūra = 912,5 K (639,4 °C)
| viršanas temperatūra = 3501 K (3228 °C)
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex vaginata1.JPG|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex vaginata|autors=Tausch|suga_lv=Makstainais grīslis|suga=Carex vaginata|ģints_lv=Grīšļi}}'''Mekstainais grīslis''' ({{val-la|Carex vaginata}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], tostarp nereti [[Latvija|Latvijas]] teritorijas purvainās un aizaugošās [[Pļava|pļavās]], mitros mežos, mežmalās un krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-vaginata-tausch/|title=makstainais grīslis - Carex vaginata Tausch - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-08}}</ref>

sentences:
'''Saldus draudzes novads''' jeb '''Saldus ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Frauenburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Kuldīgas virspilskunga iecirknis|Kuldīgas virspilskunga iecirkņa]] Kuldīgas pilskunga iecirkņa, vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Kuldīgas apriņķis|Kuldīgas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.
Jau pirms 1819. gada [[Kurzemes guberņa]]s pārvaldes reformas Saldus draudzes novadam pievienoja [[Ezeres draudzes novads|Ezeres draudzes novadu]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = 日本国
''Nippon-koku'' jeb ''Nihon-koku''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Japāna
|            valsts_nosaukums = Japan
|               karoga_attēls = Flag of Japan.svg
|            karoga_nosaukums = Japānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Imperial Seal of Japan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Japānas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Japānas himna|Kimi ga Yo]]'' (君が代)
|               kartes_attēls = Japan (orthographic projection).svg
|               galvaspilsēta = [[Tokija]]
| latd=35 | latm=41 | latNS=N | longd=139 | longm=46 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[japāņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Japānas imperators|Imperators]]
|                valsts_galva = [[Naruhito]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Japānas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Fumio Kisida]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Japānas vēsture|Dibināšana]]
|        neatkarības_notikums = [[Nacionālā dibināšanas diena]]
|          neatkarības_datums = 660. gadā p.m.ē. [[11. februāris|11. februārī]]
|       neatkarības_notikums2 = [[Meidži konstitūcija]]
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1890|11|29}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Japānas konstitūcija|Pašreizējā konstitūcija]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1947|5|3}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Sanfrancisko miera līgums]]
|         neatkarības_datums4 = {{Dat|1952|4|28}}
|                 platība_km2 = 377,975
|               platība_rangs = 62.
|              procenti_ūdens = 1,4
|          iedzīvotāju_skaits = 125 360 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 11.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 334
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 24.
|                     IKP_PPP = $5.586 trillion<ref name="IMFWEOJP">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2021/April/weo-report?c=158,&s=NGDP_RPCH,NGDPD,PPPGDP,NGDPDPC,PPPPC,&sy=2019&ey=2026&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1|title=World Economic Outlook database: April 2021|publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]]|date=April 2021}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2021
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $44 585<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,925
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 19.
|                        Gini = 33,4
|                   Gini_gads = 2018
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Japānas jena]] (¥)
|                valūtas_kods = JPY
|                  laika_zona = [[Japānas standarta laiks|JST]]
|                  utc_offset = +9
|                      domēns = [[.jp]]
|              tālsarunu_kods = 81
|                iso_kods_num = 392
|              iso_kods_alfa2 = JP
|              iso_kods_alfa3 = JPN
}}

sentences: '''Zālamana templis''', pazīstams kā '''Pirmais templis''', saskaņā ar [[Bībele]]s rakstiem, bija pirmais [[Jeruzalemes templis]]. Tas tika uzcelts 10. gadsimtā p.m.ē., nopostīts 586. gadā p.m.ē.

sentences:
{{noformējums}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Microsoft SharePoint 2010
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = [[Microsoft Corporation]]
| released               =
| latest release version = 2010 SP1
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| operating system       = [[Windows Server 2008]] and [[Windows Server 2008 R2]]<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |url = http://technet.microsoft.com/en-us/library/cc288751.aspx
   |title = Hardware and software requirements (SharePoint Foundation 2010)
   |work = [[Microsoft TechNet]]
   |publisher = Microsoft Corporation
   |date = March 31, 2011
   |accessdate = 14 August 2011
}}</ref>
| platform               = [[x86-64]] / [[ASP.net]] 3.5
| language               = Arābu, basku, bulgāru, kataloniešu, ķīniešu, horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, galisiešu, vācu, grieķu, ebreju, hindu, ungāru, itāļu, japāņu, kazahu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, norvēģu (bukmols), poļu, portugāļu, rumāņu, krievu, serbu (latīņu) slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, turku un ukraiņu<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |title=Language Offerings for SharePoint 2010 Products
   |url=http://sharepoint.microsoft.com/blog/Pages/BlogPost.aspx?PageType=4&ListId={72C1C85B-1D2D-4A4A-90DE-CA74A7808184}&pID=414
   |accessdate=13 August 2011
   |work=Microsoft SharePoint Team Blog
   |publisher=Microsoft Corporation
}}</ref>
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[CMS|Satura pārvaldības sistēmas]]
| license                = Patentēta programmatūra
'''SharePoint Foundation''': [[Freeware]]
'''Other editions:''' [[Trialware]]
| website                = {{URL|sharepoint.microsoft.com}}
}}
'''''Microsoft SharePoint''''' ir programmatūras produktu un komponentu kolekcija, kas ietver šādus produktus un sastāvdaļas:
* SharePoint Foundation;
* SharePoint Server;
* SharePoint Online;
* SharePoint Designer;
* SharePoint Workspace.<ref>http://office.microsoft.com/lv-lv/sharepoint-foundation-help/HA010378184.aspx</ref>
'''SharePoint''' var izmantot, lai veidotu vietnes, kas sniedz lietotājiem iespēju strādāt patstāvīgi. Vietnes, kuras tika veidotas uz SharePoint platformas var tikt izmantotas kā informācijas, zināšanu un dokumentu krātuve, kā arī tiek izmantots, lai palīdzētu veikt mijiedarbību tīmekļa lietojumprogrammās, piemēram, wiki un blogus. Lietotāji var vadīt un mijiedarboties ar sarakstiem un dokumentiem bibliotēkās, izmantojot kontroles informāciju, saucamās par Web daļas(SharePoint WebParts)

sentences: '''Arktiskā fronte''' ir robežas zona starp arktiskām un mērenajām [[gaisa masa|gaisa masām]]. Parasti atmosfērā ir dažas šādas frontes; visbiežāk tās veidojas [[Eiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos starp 65 un 75 grādu ziemeļu platumiem un dažreiz izvietojas viena pie otras gandrīz visas [[ziemeļu puslode]]s platumā. Arktiskajā frontē bieži veidojas [[ciklons|cikloni]].

sentences: '''Vēbera-Fehnera likums''' apraksta sakarību, ka [[dzirde]]s sajūtu izmaiņa ir proporcionāla [[skaņa]]s stipruma [[Logaritms|logaritma]] izmaiņai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|title=Vienmērīgās temperācijas problēmas|last=Vītoliņs|first=Valdis|access-date=10.11.2019.|date=1994|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191110142332/https://odo.lv/ftp/files/BakalauraDarbs.pdf|archivedate=10.11.2019}}</ref>

sentences:
'''Pauli matricas''' ir noteikta veida 2 × 2 izmēru [[komplekss skaitlis|kompleksas]] [[matrica]]s, kuras pirmais sācis lietot fiziķis [[Volfgangs Pauli]], lai aprakstītu [[spins|spinu]]. Matricas ir šādas:
:<math>
  \sigma_1 = \sigma_x = X =
    \begin{pmatrix}
      0 & 1 \\
      1 & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_2 = \sigma_y = Y =
    \begin{pmatrix}
      0 & -i \\
      i & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_3 = \sigma_z = Z =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & -1
    \end{pmatrix},
</math>
kur ''i'' ir [[imaginārā vienība]]. Dažreiz arī 2 × 2 [[vienības matrica|vienības matricu]]
:<math>
  \sigma_0 = I =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & 1
    \end{pmatrix}
</math>
pieskaita pie Pauli matricām. Ja nepieciešams [[summa|summēt]] pār Pauli matricām, tad parasti tās apzīmē ar [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] σ ([[sigma]]), norādot indeksu (šis apzīmējums plaši izplatīts [[fizika|fizikā]]). Citos gadījumos uzskatāmībai tiek lietoti lielie burti ''X'', ''Y'', ''Z'' (piemēram, [[kvantu skaitļošana|kvantu skaitļošanā]]).

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leptaena rhomboidalis.jpg
| att_nosaukums =Strofomenīdi {{TaksoSaite|Leptaena rhomboidalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Strophomenida
| kārta_lv =Strofomenīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Foila
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = River Foyle
| citvaloda2      = ga
| oriģinālnosaukums2 = An Feabhal
| attēls            = Close-up_of_the_Foyle_River_-_geograph.org.uk_-_192963.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Foila pie [[Strabana]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Murna]]s un [[Finna]]s satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lohfoilas ezers]]
| sāk_plat_d=54 | sāk_plat_m=49 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=07 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=06 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=07 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{IRL}}, {{GBR}}
| garums            = 129
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ziemeļīrija#Lielbritānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{citas nozīmes|minerālu|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Vizla
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], vizlas grupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = AB2–3(X, Si)4O10(O, F, OH)2
|    singonija = [[monoklīnā singonija]]
|        krāsa = violets, rožains, sudrabains, pelēks, tumši zaļš, brūns, melns, dzeltenbrūns
|       svītra =
|     habituss = plātņaina vai šķiedraina masa
|    skaldnība = ļoti laba
|       lūzums =
|      cietība = 2–4
|      spīdums =
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef =
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,8 – 3,1 g/cm3
}}

sentences: '''Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs''' ({{val|en|International Standard Serial Number}}; '''ISSN''') ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt [[periodiskā literatūra|periodikas izdevumu]]. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar [[defise|defisi]] tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai [[10 (skaitlis)|X]].

sentences:
, [[Frīdrihs Engelss|Engelss]] un [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]]]]
'''Marksisms-ļeņinisms''' ir [[politiska filozofija]], kas radusies, sajaucoties [[marksisms|marksisma]] un [[ļeņinisms|ļeņinisma]] idejām, ar mērķi radīt un attīstīt [[sociālisms|sociālistiskas]] valstis. Marksisti-ļeņinisti pauž plašu viedokļu loku, atkarībā no savām marksisma un ļeņinisma interpretācijām, tomēr parasti aizstāv [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmu]], valsts kontroli par [[ekonomika|ekonomiku]], [[plānveida ekonomika|plānveida ekonomiku]], [[internacionālisms|internacionālismu]] un pretestību [[kapitālisms|kapitālismam]]. Marksisms-ļeņinisms ir oficiālā ideoloģija [[Kubas komunistiskā partija|Kubas]], [[Vjetnamas komunistiskā partija|Vjetnamas]] un [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskajai partijai]], kā arī [[Laosas Tautas revolucionārā partija|Laosas Tautas revolucionārajai partijai]]. Tā bija arī [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Padomju Savienības komunistiskās partijas]] un citu [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstu partiju filozofija.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Adelheims
|     vārds_orig = ''Roman Adelheim''
|         attēls = Romāns Adelheims.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]<br />(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Voldemārs Adelheims, Henriete (dzimusi Hāzenbuša (''Hasenbusch''))
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anita fon Vilkene (''Anita v. Wilcken'')
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[prozektūra]]s nodibināšana Latvijā, [[LU Cilvēka patoloģijas muzejs|LU Cilvēka patoloģijas muzeja]] nodibināšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Māsas kurpēs
| attēls                   = In Her Shoes (2005 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Her Shoes''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Tonijs Skots]]
* Kērtiss Hensons
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Sjūzena Grānta]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toni Kolete]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Šērlija Makleina]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Deuce Three Productions]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|14|Toronto kinofestivāls|2005|10|7|ASV}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/her-shoes-2005|title=In Her Shoes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328194446/http://www.bbfc.co.uk/releases/her-shoes-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inhershoes.htm|title=In Her Shoes (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Māsas kurpēs"''' ({{val|en|In Her Shoes}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kas balstīta uz Dženiferes Vīneres tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toni Kolete]], [[Kemerone Diasa]] un [[Šērlija Makleina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|14||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
s upē [[Hama|Hamā]] ([[Sīrija]])]]
'''Norija''' ir iekārta, kas paredzēta šķidruma (apūdeņošanas [[ūdensrats]]) vai sausu vielu vertikālai pacelšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Ismails Gaspirali
 |    vārds_orig = {{ubl|''İsmail Gaspıralı''|''Исмаил Гаспринский''}}
 |        attēls = Ismail Gaspirali 2.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1851|3|20}}|{{dat||3|8}}}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1914|9|24}}|{{dat||9|11}}}} (63 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Bahčisaraja}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
 |       tautība = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
 |  nodarbošanās = intelektuālis, izdevējs un [[panturkisms|panturkisma]] aktīvists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Parīzes Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikko precējušies
| attēls                   = Just Married (2003 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Marriedd''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               =
* [[Roberts Simondss]]
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
| scenārija autors         = [[Sems Hārpers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Kristiāns Keins]]
* [[Deivids Moskovs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|1|10||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-married-2003|title=Just Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justmarried.htm|title=Just Married (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tikko precējušies"''' ({{val|en|Just Married}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Šons Levijs]]. Galvenās lomas atveido [[Eštons Kučers]], [[Britānija Mērfija]], [[Kristiāns Keins]] un [[Deivids Moskovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|10||bez}}.

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences: '''Ptolemaja teorēma''' ir sakarība [[Riņķa līnija#Ievilktas riņķa līnijas|ievilktā četrstūrī]] starp tā malām un [[Diagonāle|diagonālēm]]. [[Ptolemajs]] to izmantoja, lai aprēķinātu [[Horda (matemātika)|hordu]] garumus dažādiem [[Leņķis|leņķiem]] no kā var iegūt, piemēram, [[Sinuss|sinusa]] vērtību tabulu. Ja ievilktā četrstūra virsotnes ir secīgi ''A, B, C, D'', tad teorēma apgalvo, ka <math> AC \cdot BD = AB \cdot CD + BC \cdot AD </math>.

sentences: '''8. oktobris''' ir gada 281. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (282. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 84 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Volstrīta
 | oriģinālnos = ''Wall Street''
 |      attēls = Attēls:Wall Street film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Olivers Stouns]]
 |  producents = [[Edvards R. Presmens]]
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Hals Holbruks]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Roberts Ričardsons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1987|9|11}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb = 0094291
}}
'''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir 1987. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Daglass]], [[Čārlijs Šīns]], [[Derila Hanna]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Archaeological sites by country|Arheoloģiskie pieminekļi pēc valstīm}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Maria Olbrihs
|     vārds_orig = ''Joseph Maria Olbrich''
|         attēls = Joseph Maria Olbrich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Opava]], [[Austroungārija]]
({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Vācijas Impērija]]
([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dzīvojamā ēka Ozolciema ielā 18
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Ozolciema iela, Ziepniekkalns, Riga, Latvia.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ēka 2022. gadā.
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Coord|56|53|55.02|N|24|5|15.12|E|display=inline,title}}
| address             = Ozolciema iela 18
| location_town       = Rīga
| location_country    = Latvija
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''28. jūnijs''' ir gada 179. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (180. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 186 dienas.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{POV}}
]]
'''Bībele''' ({{val|hbo|תנ״ך}}, ''tanakh'', {{val|el|ἡ Βίβλος}}, ''hē biblos'' — ‘grāmata’) ir nosaukums, kuru lieto [[jūdaisms|jūdaistu]], [[kristietība|kristiešu]] un dažu mazāk izplatītu reliģiju (piemēram, [[Samarieši|samariešu]] un [[rastafari]]) [[svētie raksti|svēto tekstu]] apzīmēšanai.

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vīsbādene
 | official_name            = ''Wiesbaden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Wiesbaden Luftbild Rathaus Landtag Marktkirche Wilhelmstraße Kurhaus Neroberg Opelbad Griechische Kapelle.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flagge Wiesbaden.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = DEU Wiesbaden COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{DEU}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Hesene]]
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_name2        = [[Darmštates reģions]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 6. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = ''Gert-Uwe Mende'' ([[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|SPD]])
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 203.9
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 278919
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 50 | latm = 05 | lats =  | latNS = N
 | longd = 8 | longm = 14 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 65001 – 65207, 55240 – 55252
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 115
 | website                  = {{URL|http://www.wiesbaden.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vjatka
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Вятка
  | citvaloda1        = tt
  | oriģinālnosaukums1= Нократ
  | attēls            = Vyatka.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Схема бассейна реки Вятка.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa#Krievija
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Jaras rajons]], [[Udmurtija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kama (upe)|Kama]], [[Tatarstāna]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1314
  | iztekas_augstums  = 240
  | ietekas_augstums  = 53,1
  | kritums           =
  | caurtece          = 890
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = {{nobr|129 000}}
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 58 | sāk_plat_m= 26 | sāk_plat_s= 52 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 52 | sāk_gar_m= 10 | sāk_gar_s= 38 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 55 | iet_plat_m= 35 | iet_plat_s= 27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 51 | iet_gar_m= 29 | iet_gar_s= 46 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Infobox organization
| name                = Pasaules antidopinga aģentūra
| image               =
| size                =
| alt                 =
| caption             =
| abbreviation        =
| motto               =
| predecessor         =
| successor           =
| formation           = {{dat|1999|11|10|N|bez}}
| extinction          =
| type                = bezpeļņas
| status              =
| purpose             =
| headquarters        = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| location            =
| coords              = {{Coord|45.500933|-73.561846|type:landmark|display=title,inline}}
| region_served       = Starptautiska
| membership          =
| language            = Angļu, franču
| general             =
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Kregs Rīdijs]]
| leader_title2       =
| leader_name2        =
| key_people          =
| main_organ          =
| parent_organization =
| affiliations        = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
| budget              =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.wada-ama.org/en/}}
| remarks             =
| former name         =
}}
'''Pasaules antidopinga aģentūra''' ({{val|en|World Anti-Doping Agency}}, '''WADA''', {{val|fr|Agence mondiale antidopage}}) ir neatkarīgs nodibinājums. Tas tika izveidots {{dat|1999|11|10||bez}} [[Lozanna|Lozannā]], [[Šveice|Šveicē]], lai veicinātu, koordinētu un uzraudzītu cīņu pret [[dopings|dopingu]] sportā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Brins
|         attēls = Sergey Brin Ted 2010.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sergejs Brins 2010. gadā
|        dz_gads = 1973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad [[Krievija]])
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|   nodarbošanās = matemātiķis, programmētājs, uzņēmējs
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Sergey Brin google signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Auglības atpazīšanas metodes''' (AAM) attiecas uz metožu kopumu, ko izmanto, lai noteiktu sievietes [[Menstruālais cikls|menstruālā cikla]] auglīgo un neauglīgo fāzi. Auglības atpazīšanas metodes var izmantot, lai izvairītos no [[grūtniecība]]s, lai sasniegtu grūtniecību vai var izmantot kā veidu, lai monitorētu ginekoloģisko veselību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sēdošais Bizons
|     vārds_orig = ''Tȟatȟáŋka Íyotake''
|         attēls = Sitting Bull - edit2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sēdošais Bizons 1885. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Grandrivera]]s baseins, [[Dakotas teritorija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Standingrokas rezervācija]], [[Dienviddakota]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Sitting Bull Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''savstarpēji''' jeb '''relatīvi pirmskaitļi''' ir tādi [[vesels skaitlis|veseli skaitļi]] ''a'' un ''b'', kuriem nav neviena kopīga pozitīva [[dalītājs|dalītāja]], kas atšķiras no 1. Citiem vārdiem, to [[lielākais kopīgais dalītājs]] LKD(''a'', ''b'') ir 1. Piemēram, 6 un 35 ir savstarpēji pirmskaitļi. Toties 6 un 27 nav savstarpēji pirmskaitļi, jo tie abi dalās ar 3. Skaitlis 1 ir savstarpējs pirmskaitlis ar jebkuru veselu skaitli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Praisa''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopentāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = pentametilēns
|           CAS numurs = 287-92-3
|      ķīmiskā formula = C5H10
|              molmasa = 70,1
|              blīvums = 751
|  kušanas temperatūra = −93,9 °C
| viršanas temperatūra = 49,2 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopentāns''' (C5H10) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar savdabīgu smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1105. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklopentāns ir viegli uzliesmojošs.

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca, jāsadala vairākos rakstos vai (ja nevar uzrakstīt plašu rakstu par katru) jādzēš}}
'''Refleksija''' (no {{val|la|reflexio}} — 'vēršanās atpakaļ') ir daudznozīmju [[jēdziens]].

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Folkmetāls
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = #BB0022
| stila_izcelsme         = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|Smagais metāls]], [[tradicionālā tautas mūzika]]
| kultūras_izcelsme      = 1990. gadu sākums un vidus, [[Eiropa]] un [[Tuvie Austrumi]]
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], klavieres, tradicionālie tautas mūzikas instrumenti
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             = [[ķeltu metāls]], [[viduslaiku metāls]]
| jauktie_žanri          = [[vikingu metāls]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        = [[Vācija]], [[Skandināvija]], [[Krievija]]
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Nadija Dorofejeva
| Attēls = Надія Дорофєєва.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dorofejeva 2021. gadā
| Dz_vārds = Nadija Dorofejeva
| Pseidonīms = DoDo; DOROFEEVA; Nadija Dorofejeva; Nadja Dorofejeva
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|21}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Simferopole|td=Ukraina}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, TV raidījumu vadītāja, dizainere, blogere
| Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
| Gadi = 2005—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * MOZGI Entertainment (2010—pašlaik)
| Darbojies_arī = ''M.Č.S.'' (2005—2007); ''[[Vremja i Steklo]]'' (2010—2020)
| Mlapa = {{URL|https://mozgient.com/dorofeeva}}
| Dzimums = S
}}
'''Nadija Dorofejeva''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Надія Володимирівна Дорофєєва''; dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[21. aprīlis|21. aprīlī]]), profesionāli pazīstama arī kā '''DOROFEEVA,'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615|title=Надя Дорофєєва заінтригувала мережу анонсом пісні|website=web.archive.org|access-date=2022-05-29|date=2020-11-17|archive-date=2020-11-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20201117020038/https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]], [[Dizains|dizainere]], [[Blogeris|video blogere]] un [[aktrise]].

sentences: '''Radzene''' ({{val|la|cornea}}) ir [[acs]] ārējā šķiedrainā apvalka priekšējā, caurspīdīgā daļa. Radzene fokusē gaismu tā, lai tā attēls veidotos uz acs ābola aizmugurējās daļas, uz [[tīklene]]s. Radzene vienlaicīgi aizsargā acis no mehāniskiem bojājumiem un [[infekcija|infekcijām]]. Radzeni veido trīs slāņi: epitēlijs (virsējais slānis), stroma (radzenes pamatslānis) un endotēlijs (iekšējais slānis). Starp slāņiem ir norobežojošie slāņi, attiecīgi, Baumana membrāna un Descemeta membrāna. Radzenes biezums ir no 0,4 līdz 1,0 mm.<ref name="Acu Ārsts"/> Radzenē nav [[asinsvadi|asinsvadu]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Bauska
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Jumpravas dolomīta atsegums Lielupes krastā.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Jumpravas dolomīta atsegums Lielupes krastā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 25 |  lats = 1 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 6 | longs = 36 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{LVA}}, [[Zemgale]]
 |    nearest_city = [[Bauska]]
 |            area = {{mērv|ha=1079}}
 |     established = 2004
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Bauskas dabas parks''' ir īpaši aizsargājama dabas teritorija [[Bauskas novads|Bauskas]] novadā. Izvietojies [[Lielupe]]s ielejā posmā no [[Bauska]]s līdz [[Mežotne]]i. Aizsargājamā teritorija izveidota 2004. gadā, lai apvienotu atsevišķus vērtīgus dabas pieminekļus ([[Bauskas dolomīta atsegumi|Bauskas dolomīta atsegumus]], atsegumus pretī Mūsas un Mēmeles satekai, [[Jumpravas dolomītu atsegumi|Jumpravas dolomītu atsegumus]], Ziedoņu [[dolomīts|dolomīta]] atsegumus), saglabātu neskartu [[Mēmele]]s, [[Mūsa]]s un Lielupes upes posmu, kā arī Lielupes kultūrainavu. Teritorijā atrodas arī nozīmīga [[upes nēģis|upes nēģu]] un [[vimba|vimbu]] nārsta vieta un vairāki [[Latvija|Latvijā]] īpaši aizsargājami biotopi.<ref>[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_parki/bauska/ Dabas aizsardzības pārvalde. Bauska]</ref> [[Natura 2000]] teritorija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorapskābes struktūrformula

Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

sentences: '''Piens''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piena dziedzeri|piena dziedzeru]] [[sekrēcija]]s produkts. Dabā tas paredzēts kā [[barība]] zīdītāju jaunajiem pēcnācējiem, kamēr tie nav spējīgi [[gremošana|sagremot]] cita veida barību.

sentences: {{Commonscat|Education in Turkey|Izglītība Turcijā}}

sentences:
]]
'''Islāms Surinamā''' ir viena no izplatītākajām [[Reliģija|reliģijām]] [[Surinama|valstī]]. Saskaņā ar oficiālajiem datiem Surinamas [[Musulmaņi|musulmaņu]] kopskaits 2012. gadā bija aptuveni 13,9 % no kopējā valsts iedzīvotāju skaita jeb 75 053 cilvēki, kas ir augstākais musulmaņu īpatsvars [[Amerika|Amerikā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Meza prusaks.JPG
| att_nosaukums=Meža prusaka (''Ectobius sylvestris'') mātīte
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Blattaria
| kārta_lv =Prusaki
| dzimta = Blattellidae
| dzimta_lv=Brūnie prusaki
| ģints = Ectobius
| ģints_lv=Meža prusaki
| suga = E. sylvestris
| suga_lv = Meža prusaks
|binomial =Ectobius sylvestris
|kategorijas=nē
}}

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''taisnstūra paralēlskaldnis''' ir [[daudzskaldnis]] ar sešām [[skaldne|skaldnēm]], kas visas ir [[taisnstūris|taisnstūri]]. Skaldnes ir pa pāriem paralēlas. Diagonāles ir vienādas. Taisnstūra paralēlskaldnim ir 8 [[virsotne]]s un 12 [[šķautne]]s. Tā speciāls gadījums ir [[kubs]] - taisnstūra paralēlskaldnis, kura visas šķautnes ir vienāda garuma. Taisnstūra paralēlskaldņa forma ir [[ķieģelis|ķieģeļiem]] un dažādiem celtniecībā lietotiem blokiem, [[kaste|kastēm]], sērkociņu kastītei un citiem priekšmetiem.

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences: '''Dafnids un Hloja''' ir ievērojamākais mīlestības [[romāns]] [[Antīkā literatūra|antīkajā literatūrā]]. To sarakstījis [[Senā Roma|Romas]] laika [[Sengrieķi|sengrieķu]] autors [[Longs]] (ap 2. vai 3. gs.), rādot divu jauniešu [[Mīlestība|mīlestību]] no pašām pirmajām, tikko apjaustajām, neizprastajām jūtām līdz tās piepildījumam.

sentences: '''Arkādija''' ({{val|grc|Ἀρκαδία}}) ir [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas atrodas [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] centrālajā daļā. Arkādija ir vienīgais vēsturiskais apgabals Peloponēsā, kuram nebija izejas pie jūras. Attiecīgi tam bija robeža ar visiem pārējiem Peloponēsas vēsturiskajiem apgabaliem. Rietumos Arkādija robežojās ar [[Elīda (vēsturiskais apgabals)|Elīdu]], ziemeļos ar [[Ahaja|Ahaju]], ziemeļaustrumos ar [[Korintija|Korintiju]], austrumos ar [[Argolīda|Argolīdu]], dienvidaustrumos ar [[Kinurija|Kinuriju]], dienvidos ar [[Lakonija|Lakoniju]] un [[Mesēnija|Mesēniju]]. Mūsdienās Arkādija ir iekļauta [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]], [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]] ar galvaspilsētu [[Tripole (Grieķija)|Tripoli]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada novembrī,}}
'''Oligofrenopedagoģija''' ir [[defektoloģija]]s nozare, kuras mērķis ir pētīt un analizēt garīgi atpalikušo bērnu attīstības problēmas, gan psihiskās, gan fiziskās, kā arī rast koriģēšanas iespējas to risināšanai ar [[rehabilitācija]]s un sociālās adaptācijas palīdzību. Oligofrenopedagoģija pirmo reizi kā medicīnas nozare minēta [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā, kad tā bija noteikta par [[medicīna]]s un [[pedagoģija]]s virzienu. Pamatus šai nozarei 19. gadsimta vidū lika franču psihologs [[E. Segēns]], izveidojot mācību sistēmu izveidošanai garīgi stipri atpalikušu bērnu audzināšanai. Šo izveidoto mācību sistēmu viņš pamatoja ar fizioloģiskajām atziņām, izceļot maņu orgānu darbības nozīmi un attīstību.

sentences:
struktūrformula]]
'''Flavonoīdi''' ir apjomīga (ar daudzām apakšklasēm)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |archivedate={{dat|2015|07|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |date={{dat|2015|07|22||bez}} }}</ref> [[Augi|augu]] [[Polifenoli|polifenolu]] klase. Flavonoīdi [[Organisms|organismā]] [[Sintēze|sintezējas]] no [[šikīmskābe]]s, [[pirovīnogskābe]]s, [[malonskābe]]s. No tiem vairāki atrodas šūnās savienojumā ar [[cukuri]]em ([[Glikozīdi|glikozīdu]] veidā). Flavonoīdu vairākums ir [[Pigments|pigmenti]], kas veido nokrāsu dažādiem [[Augi|augu]] organismiem; [[antociāni]] dod sarkanu, zilu, violetu un to toņu nokrāsu; [[flavoni]], [[auroni]], [[halkoni]] dod dzeltenu un oranžu nokrāsu. Citi flavonoīdi ([[katehīni]], [[leikoantociāni]]) ir kondensēto [[Miecvielas|miecvielu]] [[Prekursors|prekursori]].<ref name="Beloshapkin.etal1992"/>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Maghagendorfīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-80
|ķīm_formula=NaMn(Mg,Fe,Fe)3(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļgani melns
|svītra=Pelēki zaļgana
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Rutkovskis''' var būt:

sentences: '''Ierakumi''' — zemē iedziļināta (izrakta) vaļēja fortifikācijas būve uguns un novērošanas pozīciju ierīkošanai un dzīvā spēka un kaujas tehnikas aizsardzībai. Ir [[strēlnieks|strēlnieku]], [[artilērija]]s, [[mīnmetējs|mīnmetēju]], [[tanks|tanku]], kaujas mašīnu, bruņutransportieru u.c. ierakumi. Strēlnieku ierakumus savukārt iedala individuālajos (šaušanai ar automātu guļus, no ceļa, stāvus) un grupālajos (šaušanai ar [[granātmetējs|granātmetēju]], [[ložmetējs|ložmetēju]]). Atsevišķus strēlnieku ierakumus savā starpā savieno ar [[tranšeja|tranšeju]], tā iegūstot nodaļas ierakumus, kuru garums ir 50-60 m; tajos ierīko arī granātmetēju un ložmetēju rezerves pozīcijas, segtas spraugas un [[blindāža]]s, kā arī nišas munīcijas, pārtikas glabāšanai.

sentences: '''Telpaugs''' ir [[Augi|augs]], kas tiek audzēts iekštelpās, piemēram, dzīvesvietās un birojos, galvenokārt dekoratīvos nolūkos, taču pētījumi liecina, ka telpaugiem ir arī pozitīva [[Psiholoģija|psiholoģiska]] ietekme. Papildus tam telpaugi palīdz arī iekštelpu [[Gaisa piesārņojums|gaisa attīrīšanā]], jo dažas sugas un ar tām saistītie augsnē mītošie [[Mikroorganismi|mikrobi]] samazina iekštelpu gaisa piesārņojumu, absorbējot gaistošos organiskos savienojumus, tostarp [[Benzols|benzolu]], [[Formaldehīds|formaldehīdu]] un trihloretilēnu. Lai gan šīs piesārņojošās vielas parasti ir toksiskas cilvēkiem, tās augiem un augsnē mītošajiem mikrobiem nekaitē.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wolverton|first=B. C.|last2=Johnson|first2=Anne|last3=Bounds|first3=Keith|date=1989-09-15|title=Interior Landscape Plants for Indoor Air Pollution Abatement|url=https://ntrs.nasa.gov/citations/19930073077|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fridrihs fon Rīdigers
|     vārds_orig = ''Theodor von Rüdiger
Фёдор Васильевич Ридигер''
|         attēls = Ridiger Fyodor Vasilyevich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1783]]. gada decembrī
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Karlsbāde]], [[Austrijas impērija]]
([[Karlovi Vari]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jākabs Vilhelms, māte - Elizabete, dzimusi Rīdigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Luīze, dzimusi fon Firksa (1811-1894)
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ņižņekolimska
 | official_name            = ''Нижнеколымск''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Kolyma flood in Nizhnekolymsk.JPG
 | image_caption            = Ņižņekolimska 1916. gada palu laikā
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Russia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Uluss
 | subdivision_name3        = [[Ņižņekolimskas uluss]]
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1644
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 6
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[UTC+11]]
 | utc_offset               = +11
 | latd = 68| latm = 31| lats = 52| latNS = N
 | longd = 160| longm = 55| longs = 14| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 5
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilsēta pie jūra
| operators =
| attēls = City by the sea.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Ketons-Džounss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ilaiza Dušku]]
* [[Viljams Forsaits]]
* [[Džordžs Dzundza]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City by the Sea''
| studija = ''Franchise Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|6}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3880486401/|title=City by the Sea |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilsēta pie jūras"''' ({{Val|en|City by the Sea}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Ketons-Džounss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeimss Franko]], [[Ilaiza Dušku]], [[Viljams Forsaits]] un [[Džordžs Dzundza]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hausrotschwanz_Brutpflege_2006-05-21-05.jpg
| att_nosaukums = Eiropas pasugas
''P.o. gibraltariensis'' tēviņš
| att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta=Muscicapidae
| dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
| ģints =Phoenicurus
| ģints_lv =Erickiņi
| suga = Phoenicurus ochruros
| suga_lv = Melnais erickiņš
| binomial =Phoenicurus ochruros ([[Samuel Gottlieb Gmelin|Gmelin]], 1774)
|   kategorijas = nē
}}
'''Melnais erickiņš''' (''Phoenicurus ochruros'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>

sentences: '''Miegs''' ir [[nervu sistēma]]s izraisīts dabīgs stāvoklis, kad [[organisms]] atpūšas, atjaunojas un uzkrājas audu enerģētiskās un funkcionālās rezerves. Tas ir gandrīz visiem [[zīdītāji]]em un [[putni]]em, kā arī tas ir novērots dažiem [[rāpuļi]]em, [[abinieki]]em un pat [[zivis|zivīm]]. Cilvēkiem un vairumam citu dzīvnieku miegs nāk [[nakts|naktī]]. Pa [[diena|dienu]] viņi ir nomodā. Ir arī [[nakts dzīvnieki]], kuri guļ pa dienu, bet aktīvi kļūst tieši naktīs.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džordans Bernts Pītersons
 | vārds_orig              = ''Jordan Bernt Peterson''
 | attēls                  = Jordan Peterson by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džordans Pītersons 2018. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1962|6|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Kanāda|Alberta|Edmontona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Klīniskais psihologs, profesors, autors
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džordans Bernts Pītersons''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jordan Bernt Peterson''; dzimis 1962. gada 12. jūnijā [[Edmontona|Edmontonā]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu klīniskais psihologs un [[Toronto Universitāte|Toronto Universitātes]] psiholoģijas profesors. Viņa galvenās izpētes jomas ir patoloģijas, sociālās un personības psiholoģija, liekot īpašu uzsvaru reliģijas psiholoģijai un [[Ideoloģija|ideoloģiskās]] pārliecības psiholoģijai.<ref name="C2C16">{{Ziņu atsauce|url=http://www.c2cjournal.ca/2016/12/were-teaching-university-students-lies-an-interview-with-dr-jordan-peterson/|title='We're teaching university students lies' – An interview with Dr Jordan Peterson|work=C2C Journal|date=December 1, 2016|last=Tucker|first=Jason}}</ref> Specializējas cilvēku personības un veiktspējas novērtēšanas metožu uzlabošanā. <ref name="MeaningConference">{{Tīmekļa atsauce|url=http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|title=Meaning Conference|publisher=[[International Network on Personal Meaning]]|date=July 2016|access-date={{dat|2019|02|01||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170604182645/http://meaning.ca/conference/past-conferences/meaning-conference-2016/speakers/|archivedate={{dat|2017|06|04||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Aizeks Heiss
| Vārds_orig = ''Isaac Hayes''
| Attēls = Issac Hayes 1998.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Aizeks Heiss 1998. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1942|8|20}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Tenesī|Kovingtona}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2008|8|10|1942|8|20}}
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| Vieta =
| Žanrs = {{flatlist|
* [[soulmūzika]]
* [[psihodēliskā soulmūzika]]
* [[progresīvā soulmūzika]]
* [[fankmūzika]]
* [[popmūzika]]
* [[disko]]
}}
| Nodarbošanās = mūziķis, komponists, dziesmu autors, aktieris
| Instrumenti =
| Gadi = 1963–2008
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Aizeks Lī Heiss jaunākais''' ({{Val|en|Isaac Lee Hayes Jr.}}; dzimis {{Dat|1942|8|20}}, miris {{Dat|2008|8|10}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[dziedātājs]], [[aktieris]], dziesmu autors un [[komponists]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elza Grundmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Elsa Yakovlevna Grundman.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Jēkabs Grundmanis
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Džeimss Dīterihs''' ({{val|en|James Dieterich}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Džeimss Dīterihs kopā ar [[Ross Šteins|Rosu Šteinu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.<ref>"Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005.gada decembra numurs, 28.lpp. </ref>

sentences: '''B2B mārketings''', dažreiz latviskots kā '''izmantotāju tirgus''', nāk no [[Angļu valoda|angļu valodas]] ''business-to-business'' (B2B) un apzīmē starp uzņēmumiem notiekošus [[pārdošana]]s darījumus un to [[Tirgzinība|mārketingu]]. B2B mārketings koncentrējas uz pakalpojumiem, produktiem un izejvielām, kas citiem uzņēmumiem nepieciešami savas darbības nodrošināšanai un produktu ražošanai. Piemēram, auto ražotāji iepērk lielu daļu detaļu no daudziem citiem ražotājiem - metālu, riepas, akumulatorus, audio sistēmas u.c., lai izgatavotu savu gala produktu.<ref>[http://www.businessnewsdaily.com/5000-what-is-b2b.html What Is B2B?]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'' pirmizdevuma vāks (1649.)]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 52
 | lv  = Piecdesmit divi
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Elfenbeinroehrling.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. placidus
| suga_lv =Gaišā sviestbeka
| binomial =Suillus placidus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training =
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works =
| patrons =
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|augu ģinti|acs daļu|radzene}}
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium tomentosum02.jpg
| att_nosaukums = ''Cerastium tomentosum''
}}

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Jaunauces pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Bahreinas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Bahreinas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard vevent plainlist
| title       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{{Name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| titleclass  = fn org summary
| titlestyle  = padding-bottom:0.3em;
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image|}}}|{{{image|}}}}}|size={{{imagesize|}}}|sizedefault=250px}}
| caption     = {{ifempty|{{{caption|}}}|{{{Image caption|}}}}}
| image2      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{ifempty|{{{Crash image2|}}}|{{{image2|}}}}}|size={{{imagesize2|}}}|sizedefault=250px}}
| caption2    = {{ifempty|{{{caption2|}}}|{{{Image caption2|}}}}}
| captionstyle = line-height:1.3em;
| headerstyle = background-color: #082567; color: white;
| header1     = {{ifempty|{{{occurrence_type|}}}|Notikuma}} informācija
| label2      = Datums
| data2       = {{ifempty|{{{Date|}}}|{{{date|}}}}}
| label3      = Kopsavilkums
| data3       = {{ifempty|{{{summary|}}}|{{{Type|}}}|{{{type|}}}}}
| label4      = Atrašanās vieta
| class4      = location
| data4       = {{br separated entries
  |1={{ifempty|{{{Site|}}}|{{{site|}}}}}
  |2={{ifempty|{{{Coordinates|}}}|{{{coordinates|}}}|{{{coords|}}}}}
}}
| label5      = Pasažieri
| data5       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Passengers|}}}{{{plane1_passengers|}}}{{{passengers|}}} }}
| label6      = Apkalpe
| data6       = {{#if:{{{plane2_type|}}}||{{{Crew|}}}{{{plane1_crew|}}}{{{crew|}}} }}
| label7      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais ievainoto skaits|Ievainotie}}
| data7       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_injuries|}}}|{{ifempty|{{{Injuries|}}}|{{{plane1_injuries|}}}|{{{injuries|}}}}}}}
| label8      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais mirušo skaits|Mirušie}}
| data8       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_fatalities|}}}|{{ifempty|{{{Fatalities|}}}|{{{plane1_fatalities|}}}|{{{fatalities|}}}}}}}
| label9      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Kopējais izdzīvojušo skaits |Izdzīvojušie}}
| data9       = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{total_survivors|}}}|{{ifempty|{{{Survivors|}}}|{{{plane1_survivors|}}}|{{{survivors|}}}}}}}
| header10    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Pirmais lidaparāts}}
| data11      = {{#if:{{{plane1_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane1_image|}}}|att_izm={{{image1size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane1_caption|}}}}}}}
| label12     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Tips|Lidaparāta tips}}
| data12      = {{ifempty|{{{Aircraft Type|}}}|{{{aircraft_type|}}}|{{{plane1_type|}}}}}
| label13     = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Nosaukums|Lidaparāta nosaukums}}
| data13      = {{ifempty|{{{Ship name|}}}|{{{aircraft_name|}}}|{{{plane1_name|}}}}}
| label14     = Operators
| data14      = {{{Operator|{{{operator|{{{plane1_operator|}}}}}}}}}
| label15     = Reģistrācijas numurs
| data15      = {{{Tail Number|{{{tail_number|{{{plane1_tailnum|}}}}}}}}}
| label16     = Izlidošanas vieta
| data16      = {{{Origin|{{{origin|{{{plane1_origin|}}}}}}}}}
| label17     = Nolaišanās
| data17      = {{{Stopover|{{{stopover|{{{plane1_stopover|}}}}}}}}}
| label18     = Pirmā nolaišanās
| data18      = {{{Stopover0|{{{stopover0|{{{plane1_stopover0|}}}}}}}}}
| label19     = Otrā nolaišanās
| data19      = {{{Stopover1|{{{stopover1|{{{plane1_stopover1|}}}}}}}}}
| label20     = Trešā nolaišanās
| data20      = {{{Stopover2|{{{stopover2|{{{plane1_stopover2|}}}}}}}}}
| label21     = Ceturtā nolaišanās
| data21      = {{{Stopover3|{{{stopover3|{{{plane1_stopover3|}}}}}}}}}
| label22     = Pēdējā nolaišanās
| data22      = {{{Last stopover|{{{last_stopover|{{{plane1_laststopover|}}}}}}}}}
| label23     = Galamērķis
| data23      = {{{Destination|{{{destination|{{{plane1_destination|}}}}}}}}}
| label24     = Pasažieri
| data24      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_passengers|}}} }}
| label25     = Apkalpe
| data25      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_crew|}}} }}
| label26     = Ievainotie
| data26      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_injuries|}}} }}
| label27     = Mirušie
| data27      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_fatalities|}}} }}
| label28     = Izdzīvojušie
| data28      = {{#if:{{{plane2_type|}}}|{{{plane1_survivors|}}} }}
| header29    = {{#if:{{{plane2_type|}}}|Otrais lidaparāts}}
| data30      = {{#if:{{{plane2_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane2_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane2_caption|}}}}}}}
| label31     = Tips
| data31      = {{{plane2_type|}}}
| label32     = Nosaukums
| data32      = {{{plane2_name|}}}
| label33     = Operators
| data33      = {{{plane2_operator|}}}
| label34     = Reģistrācijas numurs
| data34      = {{{plane2_tailnum|}}}
| label35     = Izlidošanas vieta
| data35      = {{{plane2_origin|}}}
| label36     = Nolaišanās
| data36      = {{{plane2_stopover|}}}
| label37     = Pirmā nolaišanās
| data37      = {{{plane2_stopover0|}}}
| label38     = Otrā nolaišanās
| data38      = {{{plane2_stopover1|}}}
| label39     = Trešā nolaišanās
| data39      = {{{plane2_stopover2|}}}
| label40     = Ceturtā nolaišanās
| data40      = {{{plane2_stopover3|}}}
| label41     = Pēdējā nolaišanās
| data41      = {{{plane2_laststopover|}}}
| label42     = Galamērķis
| data42      = {{{plane2_destination|}}}
| label43     = Pasažieri
| data43      = {{{plane2_passengers|}}}
| label44     = Apkalpe
| data44      = {{{plane2_crew|}}}
| label45     = Ievainotie
| data45      = {{{plane2_injuries|}}}
| label46     = Mirušie
| data46      = {{{plane2_fatalities|}}}
| label47     = Izdzīvojušie
| data47      = {{{plane2_survivors|}}}
| header48    = {{#if:{{{plane3_type|}}}|Trešais lidaparāts}}
| data49      = {{#if:{{{plane3_image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{plane3_image|}}}|att_izm={{{image3size|}}}|att_izm_def=180px|paraksts={{{plane3_caption|}}}}}}}
| label50     = Tips
| data50      = {{{plane3_type|}}}
| label51     = Nosaukums
| data51      = {{{plane3_name|}}}
| label52     = Operators
| data52      = {{{plane3_operator|}}}
| label53     = Reģistrācijas numurs
| data53      = {{{plane3_tailnum|}}}
| label54     = Izlidošanas vieta
| data54      = {{{plane3_origin|}}}
| label55     = Nolaišanās
| data55      = {{{plane3_stopover|}}}
| label56     = Pirmā nolaišanās
| data56      = {{{plane3_stopover0|}}}
| label57     = Otrā nolaišanās
| data57      = {{{plane3_stopover1|}}}
| label58     = Trešā nolaišanās
| data58      = {{{plane3_stopover2|}}}
| label59     = Ceturtā nolaišanās
| data59      = {{{plane3_stopover3|}}}
| label60     = Pēdējā nolaišanās
| data60      = {{{plane3_laststopover|}}}
| label61     = Galamērķis
| data61      = {{{plane3_destination|}}}
| label62     = Pasažieri
| data62      = {{{plane3_passengers|}}}
| label63     = Apkalpe
| data63      = {{{plane3_crew|}}}
| label64     = Ievainotie
| data64      = {{{plane3_injuries|}}}
| label65     = Mirušie
| data65      = {{{plane3_fatalities|}}}
| label66     = Izdzīvojušie
| data66      = {{{plane3_survivors|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žanna Dibarī. Karaļa favorīte
| attēls = Zanna-dibari-karala-favorite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| oriģinālnos = ''Jeanne du Barry''
| žanrs =
| režisors = [[Maivena]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Džonijs Deps]]
* [[Maivena]]
* [[Pjērs Rišārs]]
* [[Noēmija Ļvovska]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Le Pacte]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2023|5|16|Francija|2023|9|27|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://le-pacte.com/france/film/jeanne-du-barry|title=Jeanne du Barry|website=[[Le Pacte]]|access-date=6 April 2023}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{UK}}
| valoda = [[franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22,4 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Goodfellow |first=Melanie |date=30 March 2023 |title=Female-Directed Films Hit Historic 33% Share In France But Women Struggle To Access High Budgets – CNC Study |url=https://deadline.com/2023/03/female-directed-films-33-percent-share-france-budgets-cnc-study-1235313489/ |access-date=2 April 2023 |website=Deadline |language=en-US}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Jeanne du Barry (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt17277414/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}'''"Žanna Dibarī. Karaļa favorīte"''' ({{val|fr|Jeanne du Barry}}) ir 2023. gada Francijas, Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopražojuma vēsturiska [[drāma]]s filma, kuras režisore un producente ir [[Maivena]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], Maivena, [[Pjērs Rišārs]] un [[Noēmija Ļvovska]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{Citas nozīmes|radiotelefonu tīklu|Arp (nozīmju atdalīšana)|ARP}}
{{Mobilie standarti}}
'''''Autoradiopuhelin''''' jeb '''''ARP''''' ({{val-fi|}} "auto radio telefons") bija [[Somija]]s pirmais komerciāli apkalpotais [[radiotelefons|radiotelefonu]] tīkls. Tas tiek klasificēts kā ''OG'' (nulltās paaudzes) mobilo telefonu tīkls.
ARP tīkla izbūve sākta 1969. gadā un darbību sāka 1971. gadā. 1978. gadā tas aptvēra 100 % valsts teritorijas 140 [[bāzes stacija|bāzes stacijām]]. ARP tīkls slēgts 2000. gada beigās, kad darbību Somijā pārtrauca arī [[NMT|NMT-900]] tīkls.

sentences: {{Citas nozīmes|rotaslietu|gredzens (nozīmju atdalīšana)|gredzens}}

sentences: {{Commons category|Video game producers|Videospēļu producenti}}

sentences: '''Ķeizargrieziens''' ir [[ķirurģija|ķirurģiska]] procedūra, kad [[grūtniecība|grūtniecei]] no [[dzemde]]s izņem [[auglis (anatomija)|augli]] un bērns/bērni pasaulē nāk, atverot [[vēdera dobums|vēdera dobumu]] un pārgriežot dzemdes sienu. Ķeizargriezienu parasti veic, kad bērna piedzimšana caur [[maksts|maksti]] apdraud bērnu vai māti, tas ir, [[dvīņi|dvīņu]] iznēsāšana, augsts [[asinsspiediens]] mātei, bērns nenāk ar galviņu pa priekšu, ap bērnu apsējusies [[nabassaite]] vai problēmas ar [[placenta|placentu]]. Ķeizargriezienu var veikt arī iepriekš to izplānojot ar ārstu, lai arī ar bērna iznēsāšanu nav problēmu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nils Hiļevičs
|         vārds_orig = ''Ніл Сымонавіч Гілевіч''
|             attēls = Nil Hilevich.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Baltkrievijas PSR|Minskas apgabals|Lahojskas rajons}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 03
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[baltkrievi|baltkrievs]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[literatūrzinātnieks]], folklorists
| rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]
|            periods = 1946—2016
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Nils Hiļevičs''' ({{val|be|Ніл Сымонавіч Гілевіч}}, {{val|ru|Ни́л Семёнович Гиле́вич}}; dzimis {{dat|1931|9|30}}, miris {{dat|2016|3|29}}) bija [[baltkrievi|baltkrievu]] dzejnieks, [[Baltkrievijas Valsts universitāte]]s profesors, vairāk nekā 80 dzejas, publikāciju un tulkojumu grāmatu autors. Viens no [[Francisks Skarina|Franciska Skarinas]] baltkrievu valodas biedrības dibinātājiem.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ніл Гілевіч: «Мы сёньня працуем у вельмі ненармальных умовах» |url=https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ |accessdate={{dat|2020|10|16||bez}} |publisher=Hartija 97 |date={{dat|2011|9|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200421100137/https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zolitūde
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Zolitūdes stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Zolitūdes stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1989
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 58.87 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 01 | longs = 11.89 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zasulauks (stacija)|Zasulauks]] (2 km)
[[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Zasulauka Depo|Depo]] (1 km)
  [[Imanta (stacija)|Imanta]] (1 km)
 [[Babīte (stacija)|Babīte]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 9
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = LaTeX
| latest release date =
| license = [[LaTeX Project Public License]] (LPPL)
| genre = [[Typesetting]]
| size =
| platform =
| programming language =
| latest preview date =
| latest preview version =
| latest release version =
| logo = [[File:LaTeX project logo bird.svg|The LaTeX Project logo]]
| discontinued =
| released = {{start date and age|df=yes|1984}}
| developer =
| author = [[Leslijs Lemports]]
| collapsible =
| caption =
| screenshot =
| website = {{URL|https://latex-project.org}}
}}'''LaTeX''' (/lɑːtɛx/ vai /leɪtɛx/<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=//latex-project.org/intro.html|title=An introduction to LaTeX|website=LaTeX project|access-date=18 April 2016}}</ref>) ir programmatūra dokumentu sagatavošanai.<ref name="Lamport1986">{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/latex00lesl|title=LATEX : a document preparation system|last=Lamport|first=Leslie|date=1986|publisher=Addison-Wesley Pub. Co|isbn=020115790X|oclc=12550262}}</ref> Atšķirībā no [[Teksta redaktors|teksta redaktoriem]], kā ''[[Microsoft Word]]'', ''[[LibreOffice Writer]]'' un [[Lapas (vārdu procesors)|''Apple Pages'']], kas izmanto [[Formatēts teksts|formatētu tekstu]] un ir balstīti uz [[Metode WYSIWYG|"What You See Is What You Get"]] metodes, rakstot ''LaTeX'', lietotājs izmanto [[Vienkāršs teksts|vienkāršu tekstu]]. Lietotājs izmanto [[Iezīmēšanas valoda|marķēšanas]] komandu konvencijas, lai definētu dokumenta vispārējo struktūru, stilizētu tekstu (piemēram, treknrakstā vai kursīvā) un pievienotu [[Citēšana|citātus]] un [[Savstarpēja atsauce|savstarpējas atsauces]].

sentences: {{Commonscat|Fencers from the United Kingdom|Paukotāji no Lielbritānijas}}

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Bardo 2022 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Steisija Perskija Kanisa
| scenārijs = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Nikolass Džakobone
| aktieri = * [[Daniels Himeness Kačo]]
* [[Hriselda Sisiliani]]
| mūzika = * [[Braiss Desners]]
* Alehandro Gonsaless Injaritu
| oriģinālnos = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| studija = * ''M Productions''
* ''Redrum''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|10|27|Meksika}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = * [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Meksika]]s melnā [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Daniels Himeness Kačo]] un [[Hriselda Sisiliani]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''18. maijs''' ir gada 138. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (139. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 227 dienas.

sentences: {{commonscat|Figure skaters from Spain|Spānijas daiļslidotāji}}

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Reteporella grimaldii Julien in Julien & Calvet, 1903 - Banyuls-sur-Mer - 04-85 .jpg
| att_nosaukums =Sūnenis {{TaksoSaite|Sertella septentrionalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Bryozoa
| tips_lv =Sūneņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Gymnolaemata|Kailmutes}}
* {{TaksoSaite|Phylactolaema|Segmutes}}
* {{TaksoSaite|Stenolaemata|Šaurmutes}}
}}
'''Sūneņi (Bryozoa)''' ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Citās klasifikācijās tie tiek uzskatīti par [[Vainagtaustekļaiņi|vainagtaustekļaiņu]] tipa klasi. Tie parasti ir sēdoši, koloniāli ūdens dzīvnieki, dažreiz ar masīvu kaļķa [[Skelets|skeletu]]. Atsevišķu indivīdu izmēri ir 1-3mm, savukārt kolonijas var noklāt vairāk kā 1m2 lielus laukumus. Sūneņi dzīvo galvenokārt [[Jūra|jūrās]]. Mūsdienās pazīstamas virs 5000 sūneņu sugām, no tām [[Saldūdens|saldūdeņos]] ap 50 sugām. Formas, kam ir cietais skelets, labi saglabājas [[Fosilijas|fosilā]] stāvoklī. Zināms līdz 5000 fosilām sugām.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="font-size: 85%; text-align: center; margin: 0 0 1em 1em"
|-
! colspan="9" | Muharama sākšanās un beigu datumi
|-
! gads || sākums || beigas
|-
!2013
|[[5. novembris]]||[[4. decembris]]
|-
!2014
|[[25. oktobris]]||[[23. novembris]]
|-
!2015
|[[14. oktobris]]||[[12. novembris]]
|-
!2016
|[[2. oktobris]]||[[31. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}" | 2017
|[[21. septembris]]||[[20. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}" | 2018
|[[11. septembris]]||[[9. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}" | 2019
|[[31. augusts]]||[[29. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}" | 2020
|[[20. augusts]]||[[17. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}" | 2021
|[[10. augusts]]||[[8. septembris]]
|}

sentences: '''Termoelektriskais efekts''' ir fiziska parādība, kad temperatūras starpība vielā rada [[Spriegums|elektrisko spriegumu]] un pretēji – uzliekot spriegumu starp materiāla pretējām pusēm vai malām, tiek radīta temperatūras starpība vielā. Termoelektriskās ierīcēs tiek izmantoti speciāli materiāli, kuros rodas spriegums, ja uz to dažādām virsmām ir temperatūras starpība. Tāpat ir iespējams iegūt pretēju efektu – ja tiek pielikta sprieguma starpība, tad siltums no vienas puses aizplūst uz otru un rezultātā viena ierīces puse sasilst, bet otra atdziest. Atomu līmenī šo efektu var skaidrot ar to, ka siltajā pusē vielas atomiem/molekulām ir lielāka enerģija, kas izraisa lādiņnesēju difūziju uz apgabalu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pāri Visumam
| attēls                   =  Across the universe (2007 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Across the Universe''
| žanrs                    = muzikāla filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džūlija Teimora]]
| producents               =
* [[Metjū Gross]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klements]]
* [[Īens La Frenē]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Stērdžess]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Džo Andersons]]
* [[Mārtins Luters Makojs]]
* [[T.V. Karpio]]
* [[Deina Fuksa]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gross Entertainment]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Team Todd]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|14|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/across-universe-2007|title=Across the Universe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|29,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acrosstheuniverse.htm|title=Across the Universe (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pāri Visumam"''' ({{val|en|Across the Universe}}) ir 2007. gada romantiska drāma, kuras režisore ir [[Džūlija Teimora]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Stērdžess]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Džo Andersons]], [[Mārtins Luters Makojs]], [[T.V. Karpio]] un [[Deina Fuksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
]]
'''Latvijas telesakaru tīkls''' ir [[Latvija]]s Valsts [[radio]] un [[televīzija]]s centra pārvaldījumā, tas ir specializētais [[telesakari|telesakaru]] tīkls, kuru Latvijā sāka veidot no 1945. gada. Latvijas Valsts radio un televīzijas centra telesakaru tīkls savieno lielu skaitu objektu visā Latvijā. Tīkla pamats — maģistrālā [[SDH]] radiorelejlīnija, kuras kopējais garums ap 700 kilometriem. Maģistrālās līnijas kanālu pieejamība nav mazāk par 99,99%. Lai piekļūtu SDH maģistrālei, izmanto [[PDH]] radiorelejlīniju aparatūru, kura strādā 13—38GHz frekvenču diapazonā (šobrīd 23 posmos). [[Rīga|Rīgā]] atrodas [[LMDS]] bezvadu piekļuves sistēmas bāzes stacija, kas atbalsta visus [[ATM]] servisus. Bāzes stacijas darbības rādiuss (no [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] — līdz 8km). Minētais tīkls paredzēts televīzijas un radio programmu izplatīšanai, ka arī datu pārraidei. Datu pārraides kanālu izveidošanai izmanto SDH, PDH, ATM un IP tehnoloģijas (atkarībā no prasībām). VAS Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs nodrošina pastāvīgu tīkla kontroli un apkalpošanu 24h diennaktī.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Abdelmaliks Ibn Marvāns
| name-orig       = {{ara|عبد الملك بن مروان}}
| title           =
| image           = First Umayyad gold dinar, Caliph Abd al-Malik, 695 CE.jpg
| caption         = Malika valdīšanas laikā kalta monēta ar cilvēka atveidu
| reign           = 685. gads – 705. gads
| full name       = Abdelmaliks Ibn Marvāns
| succession      = Umajādu kalifs
| predecessor     = [[Marvāns Ibn Elhakams]]
| successor       = [[Elvalīds Ibn Abdelmaliks]]
| dynasty         = [[Umajādu kalifāts|Umajādi]]
| father          = [[Marvāns I]]
| mother          =''Aisha bint Mwauyia ibn Al-Mughira''<ref name="Eli" />
| spouse 1        =''Walida bint Al-Abbas''<ref name="Eli">Dr. Eli Munif Shahla, "Al-Ayam al-Akhira fi Hayat al-Kulafa", Dar al-Kitab al-Arabi, 1st ed., 1998, pp 236-238.</ref>
| spouse 2        =''Atikah bint Yazid''
| spouse 3        =''Fatima bint Hisham''
| issue           =
| birth_date      = 646
| birth_place     = [[Medīna]], [[Arābija]]<ref name=EB>{{cite encyclopedia|last= |first= |authorlink= |editor-first= |editor-last= |editor-link= |encyclopedia=Encyclopedia Britannica|title='Abd al-Malik|edition=15th |year=2010| publisher=Encyclopedia Britannica, Inc.|volume=I: A-Ak - Bayes|location= Chicago, IL|isbn=978-1-59339-837-8|pages=14–15}}</ref>
| death_date      = {{mdv2|705|10|8|646}}
| death_Place     = [[Damaska]]
|}}

sentences: {{Commonscat|Cemeteries in Latvia|Kapsētas Latvijā}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Repovesi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Mustavuoren_näkötorni.JPG
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 61.183333 | latNS  = N
| longd = 26.883333 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}, [[Kuovola]] un [[Mentijarhu]]
| nearest_city        =
| area                = 15 km2
| established         = 2003
| visitation_num      = 74 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/repovesinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Repovesi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2420598"
}
</mapframe>
'''Repovesi nacionālais parks''' ({{val|fi|Repoveden kansallispuisto}}) ir 2003. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, [[Etelesavo]] un [[Kimenlākso]] reģionos. Savulaik bijis intensīvas mežsaimniecības rajons, mūsdienās rajonā dominē [[Parastā priede|priežu]] un [[bērzi|bērzu]] meži. Reģions bagāts ezeriem, caur to plūst [[Kokunjoki]] upe. Tūristu iecienīti objekti ir Olhavas klints, Lapinsalmi gājēju tilts, atjaunotie plostošanas kanāli.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Kompensācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — "compensatio" — atlīdzība) ir naudas summa vai kāda cita vērtība, ar kuru kaut ko atlīdzina.

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste|
| vārds = Oleksandrs Sidorenko
| piktogramma_1 = Swimming pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Peldēšana
| vārds_orig = ''Олександр Сидоренко''
| attēls = Aleksandr_Sidorenko.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|5|27}}
| dz_viet = [[Ždanova]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]]
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2022|2|20|1960|5|27}}
| mir_viet = [[Mariupole]], {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| universitāte =
| vidusskola =
| garums = 1,87 m
| svars = 82 kg
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = [[PSRS]]
| sporta veids = [[peldēšana]]
| disciplīna =
| komanda =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| treneris = Vera Smelova
| bij_treneri =
| trenē = <!------ OS informācija ------>
| os_dalība =
| os_medaļas =
| os_lab sasn = <!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas =
| pč_lab sasn = <!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaļu tabula =
}}'''Oleksandrs Sidorenko''' ({{val|uk|Олександр Сидоренко}}''; 1960—2022) bija [[Padomju Savienība|padomju]] peldētājs, [[1980. gada vasaras olimpiskās spēles|1980. gada vasaras olimpisko spēļu]] čempions.

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tīnūžu pagasts
| karte             = Tīnūžu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Tīnūži
| mērs              = Aiva Ormane
| platība           = 129,9
| iedzīvotāji       = 4712<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4712 / 129.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,13
|blīvums=980
|kušanas temperatūra=-23 °C
|viršanas temperatūra=140 °C
}}
'''Acetilacetons''' (diacetilmetāns, pentān-2,4-dions, СН3–СО–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais [[ketoni|β-diketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir viens oglekļa atoms ([[metilēngrupa]]). Acetilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
'''Izlaides starpība''' ir starpība starp faktisko ekonomikas izlaidi un ekonomikas maksimālo iespējamo izlaidi, izteikta procentos no
[[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP). Valsts ražošanas jaudas starpība var būt '''pozitīva''' vai '''negatīva'''. Negatīvā izlaides starpība norāda, ka faktiskā ekonomiskā izlaide ir zemāka par visas ražošanas jaudas izlaidi valstī, bet pozitīva izlaide norāda ekonomiku, kas pārspēj cerības, jo tā faktiskā jauda ir augstāka par atzīto maksimālo jaudu. Negatīvā izlaides starpība ir reta.<ref name="output gap">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/o/outputgap.asp|title=Output Gap}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cukurgalvas kalns
| Photo                = Pão_de_Açucar_-_Sugarloaf_Mountain_-_Zuckerhut_-_2022.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Riodežaneiro#Brazīlija#Dienvidamerika
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=22.948611 |latNS=S
| longd=43.157222 |longEW=W
| Augstums         = 396
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro (štats)|Riodežaneiro}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kaišadores katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kaisiadoriu katedra.JPG
| image_size            =
| caption               = Kaišadores katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kaišadores katedrāle
| position = left
| latd  = 54  | latm  = 51  | lats  = 38  | latNS  = N
| longd = 24  | longm = 27  | longs = 26  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kaišadores rajona pašvaldība]], [[Kaišadore]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1932]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kaišadores katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2484482"
}
</mapframe>
'''Kaišadores Kristus pārveidošanās katedrāle''' ({{val|lt|Kaišiadorių Kristaus Atsimainymo katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva|Lietuvā]], [[Kaišadore]]s pilsētā. Katedrāle ir 1926. gadā dibinātās [[Kaišadores diecēze]]s centrs.

sentences: {{Commonscat|Fencing at the Olympics|Paukošana olimpiskajās spēlēs}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Principat d'Andorra
|    pilnais_valsts_nosaukums = Andoras Firstiste
|            valsts_nosaukums = Andorra
|               karoga_attēls = Flag of Andorra.svg
|            karoga_nosaukums = Andoras karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Andorra.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Andoras Firstistes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = {{val|la|Virtus Unita Fortior}}{{spaces|2}}
''Vienots spēks ir stiprāks''
|                valsts_himna =
{{val|ca|[[El Gran Carlemany|El Gran Carlemany, Mon Pare]]}}{{spaces|2}}
''Mans tēvs, [[Kārlis Lielais]]''
 [[attēls:El Gran Carlemany.ogg|center]]
|               kartes_attēls = Europe location ANR.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Andora la Velja]]
|latd=42 |latm=30 |latNS=N |longd=1 |longm=31 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[katalāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|                     demonym = [[andorieši]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra sistēma|Parlamentāra demokrātija]] un [[firstiste|līdzfirstiste]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Andoras līdzprinču uzskaitījums|Francijas līdzprincis]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Andoras līdzprinču uzskaitījums|Episkopālais līdzprincis]]
|               valsts_galva2 = [[Huans Enriks Vivess i Sicilija]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Andoras valdības vadītāju uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Savjers Espots Zamora]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = [[Paréage]] no [[Aragonas karaliste]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1278}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 467.63
|               platība_rangs = 191.
|              procenti_ūdens = 0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 85 082
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 201.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 179,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 71.
|                     IKP_PPP = $4,510 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs = 155.
|          IKP_PPP_per_capita = $53 383
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 9.
|                         HDI = {{samazinājās}} 0.868
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 36.
|                        Gini = 27,21
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 37.
|                      valūta = [[eiro]]1
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ad]]2
|              tālsarunu_kods = 376
|                    piezīme1 = Pirms 1999: [[Francijas franks]] un [[Spānijas peseta]]. Pēc 1982. gada apgrozībā laida nelielu apjomu [[Andoras dinārs|Andoras dināru]] (dalās 100 centimos).
|                    piezīme2 = Arī [[.cat]], kopā ar kataloniski runājošām teritorijām.
|                iso_kods_num = 020
|              iso_kods_alfa2 = AD
|              iso_kods_alfa3 = AND
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudoceros liparus - Blue Pseudoceros Flatworm.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pseudoceros bifurcus|Plakantārps}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| binomial=Platyzoa <small>([[Cavalier-Smith]], 1998)</small>
}}

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences: {{Commonscat|Musicians by instrument|Mūziķi pēc instrumenta}}

sentences:
{| class="infobox geography" style="width:46ex;"
|-
| align="center" colspan="2" style="background:#8FE153; color:#000000; font-size: 100%"|'''{{{nosaukums-latviski}}}'''
{{#if:{{{nosaukums-turciski|}}}|{{{nosaukums-turciski}}}
{{{osm}}}
}}{{{loc-name}}}
{{{loc}}}
 {{#if:{{{loc-name2|}}} |{{{loc-name2}}}
{{{loc2}}
}}{{#if:{{{loc-name3|}}} |{{{loc-name3}}}
{{{loc3}}}}}
|-

|colspan="2" style="vertical-align:middle; text-align:center; border-top: solid 1px #aaa; padding: 0.2em 0em 0.2em 0em; background#BFFF00"|
    {| width=100% style="text-align:center; margin:0 auto; background:none;"
    |-
    |width=50px style="border:0; vertical-align:middle; font-size:30%; line-height: 105%;"| {{#if:{{{p5|}}}|[[#Pirms un pēc|↓]]| {{#if:{{{p1|}}}|[[{{{p1}}}|←]] {{#if:{{{flag_p1|}}}|[[Image:{{{flag_p1}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p1|}}}|{{{image_p1}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p2|}}}|
[[{{{p2}}}|←]] {{#if:{{{flag_p2|}}}|[[Image:{{{flag_p2}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p2|}}}|{{{image_p2}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p3|}}}|
[[{{{p3}}}|←]] {{#if:{{{flag_p3|}}}|[[Image:{{{flag_p3}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p3|}}}|{{{image_p3}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p4|}}}|
[[{{{p4}}}|←]] {{#if:{{{flag_p4|}}}|[[Image:{{{flag_p4}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p4|}}}|{{{image_p4}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}{{#if:{{{p5|}}}|
[[{{{p5}}}|←]] {{#if:{{{flag_p5|}}}|[[Image:{{{flag_p5}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_p5|}}}|{{{image_p5}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}}
}}}}
    |style="vertical-align:middle; text-align:center; font-size:115%; border:0" | {{#if:{{{gads-lidz|}}}| {{#if:{{{life_span|}}}|'''{{{life_span}}}''' |'''{{#ifeq:{{{gads-no|}}}|{{{gads-lidz}}}|{{{gads-no}}}|{{#if:{{{gads-no|}}}|[[{{{gads-no}}}]] – }}[[{{{gads-lidz}}}]]}}'''}} |'''Pastāvēšanas laiks nezināms''' }}
    |width=50px style="border:0; vertical-align: middle; text-align:right; line-height: 105%; font-size:30%;"| {{#if:{{{s5|}}}|[[#Pirms un pēc|↓]]| {{#if:{{{s1|}}}|{{#if:{{{flag_s1|}}}|[[Image:{{{flag_s1}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s1|}}}|{{{image_s1}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s1}}}|→]]
}}{{#if:{{{s2|}}}|
{{#if:{{{flag_s2|}}}|[[Image:{{{flag_s2}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s2|}}}|{{{image_s2}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s2}}}|→]]
}} {{#if:{{{s3|}}}|
{{#if:{{{flag_s3|}}}|[[Image:{{{flag_s3}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s3|}}}|{{{image_s3}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s3}}}|→]]
}}{{#if:{{{s4|}}}|
{{#if:{{{flag_s4|}}}|[[Image:{{{flag_s4}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s4|}}}|{{{image_s4}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s4}}}|→]]
}}{{#if:{{{s5|}}}|
{{#if:{{{flag_s5|}}}|[[Image:{{{flag_s5}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s5|}}}|{{{image_s5}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s5}}}|→]]
{{#if:{{{s6|}}}|
{{#if:{{{flag_s6|}}}|[[Image:{{{flag_s6}}}|border|30px]]|{{#if:{{{image_s6|}}}|{{{image_s6}}}|[[Image:Blank.png|30px|border]]}}}} [[{{{s6}}}|→]]
}}}}}}
    |}

{{#if:{{{image_flag|}}}|{{#if:{{{image_coat|}}}|
{{!}}- class="mergedtoprow"
{{!}} colspan="2" class="maptable"{{!}}
{{{!}} width=100% style="text-align:center; margin:0 auto; background:none;"
{{!}}-
{{!}}align=center style="border:0; vertical-align:middle;"{{!}} [[Image:{{{image_flag|<noinclude>Sin bandera.svg</noinclude>}}}|{{{flag_size|125px}}}|Flag{{#ifeq:{{{flag_border|}}}|no||{{!}}border}}]]
{{!}}align=center style="border:0; vertical-align:middle;"{{!}} [[Image:{{{image_coat|<noinclude>Sin escudo.svg</noinclude>}}}|{{{coa_size|85px}}}|Bayrak]]
{{!}}- style="font-size: 95%;"
{{!}} style="border:0; text-align:center;"{{!}} {{#if:{{{flag|}}}|[[{{{flag}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]]| {{#ifexist:{{{common_name}}}s karogs|[[{{{common_name}}}s karogs|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]]| {{#ifexist:{{{common_name}}}s karogs|[[{{{common_name}}}s karogs|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]] |{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}}}}}}}
{{!}} style="border:0; text-align:center;"{{!}} {{#if:{{{symbol|}}}|[[{{{symbol}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}]]|{{#ifexist:{{{common_name}}}s ģerbonis|[[{{{common_name}}}s ģerbonis|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}]]|{{#ifexist:{{{common_name}}}s ģerbonis|[[{{{common_name}}}s ģerbonis|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}]]|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Ģerbonis}}}}}}}}
{{!}}}
|{{!}}- class="mergedtoprow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align=center {{!}}

[[Image:{{{image_flag|<noinclude>Sin bandera.svg</noinclude>}}}|125px{{#ifeq:{{{flag_border|}}}|no||{{!}}border}}|Flag of {{{common_name}}}]]
 {{#if:{{{flag|}}}|[[{{{flag}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Flag}}]]| {{#ifexist:Flag of {{{common_name}}}|[[Flag of {{{common_name}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]]| {{#ifexist:Flag of the {{{common_name}}}|[[Flag of the {{{common_name}}}|{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}]] |{{#if:{{{flag_type|}}}|{{{flag_type}}}|Karogs}}}}}}}}}}}}
|-
{{#if:{{{image_flag|}}}||{{#if:{{{image_coat|}}}|
{{!}} colspan="2" class="maptable" align=center {{!}}

[[Image:{{{image_coat|<noinclude>Sin escudo.svg</noinclude>}}}|{{{coa_size|85px}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}} of {{{common_name}}}]]
 {{#if:{{{symbol|}}}|[[{{{symbol}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{{common_name}}}|[[Coat of arms of {{{common_name}}}|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}]]|{{#ifexist:Coat of arms of the {{{common_name}}}|[[Coat of arms of the {{{common_name}}}| |{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}]]|{{#if:{{{symbol_type|}}}|{{{symbol_type}}}|Arma}}}}}}}}}}}}
|-

{{#if:{{{karte|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:95%; padding:0.6em 0em 0.6em 0em;" {{!}} [[Image:{{{karte|<noinclude>Missing map.png</noinclude>}}}|{{{karte_size|250px}}}|center|Location of {{{common_name}}}]]{{#if:{{{karte_caption|}}}|{{{karte_caption}}}}} | {{#if:{{{location_map|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:95%; padding:0.6em 0em 0.6em 0em;" {{!}} {{{location_map}}} }} }}
|- class="mergedrow"
{{!-}} }}

{{#if:{{{galvaspilseta<includeonly>|</includeonly>}}} |
! [[Pārvaldes centrs|Centrs]]:
{{!}} {{{galvaspilseta}}}
{{!-}} }}

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict    = Sarajevas aplenkums
| partof      = [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]]
| image       =
| image_size  = 300px
| caption     =
| date        = {{dat|1992|4|5|N|bez}} – {{dat|1996|2|29|N|bez}}
| place       = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Sarajeva}}
| territory   =
| result      =
}}
'''Sarajevas aplenkums''' bija kauja [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] galvaspilsētā [[Sarajeva|Sarajevā]] [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]] laikā. Tas ilga gandrīz četrus gadus (1425 dienas) no {{dat|1992|4|5|Ģ|bez}} līdz {{dat|1996|2|29|D|bez}}.

sentences: '''Satoši Nakamoto''' ({{val|en|Satoshi Nakamoto}}) ir vārds, ko lietoja nezināma persona vai personu grupa, kas sākotnēji izstrādāja [[kriptovalūta|kriptovalūtu]] ''[[Bitcoin]]''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.economist.com/blogs/economist-explains/2015/11/economist-explains-1|last1=S.|first1=L.|title=Who is Satoshi Nakamoto?|accessdate=3 November 2015|publisher=The Economist|work=The Economist explains|date=2 November 2015|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160821154511/http://www.economist.com/blogs/economist-explains/2015/11/economist-explains-1|archivedate=21 August 2016}}</ref> Tā bija arī pirmā sistēma, kas lietoja [[blokķēde]]s tehnoloģiju.<ref name=te20151031>{{cite journal|author=Economist Staff|date=31 October 2015|title=Blockchains: The great chain of being sure about things|journal=[[The Economist]]|url=https://www.economist.com/news/briefing/21677228-technology-behind-bitcoin-lets-people-who-do-not-know-or-trust-each-other-build-dependable|accessdate=18 June 2016|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160703000844/http://www.economist.com/news/briefing/21677228-technology-behind-bitcoin-lets-people-who-do-not-know-or-trust-each-other-build-dependable|archivedate=3 July 2016|df=dmy-all}}</ref> Nakamoto piedalījās ''Bitcoin'' izstrādē līdz 2010. gada decembrim, kad pazuda bez pēdām.

sentences: '''Lavīnfotodiode''' (LFD; {{val-en|avalanche photodiode}}, APD) ir augstas jutības [[Pusvadītājs|pusvadītāja]] elektroniska ierīce, kas, izmantojot [[fotoelektriskais efekts|fotoelektrisko efektu]], pārveido [[gaisma|gaismu]] par [[elektrība|elektrību]]. To var uzskatīt par [[fotodetektors|fotodetektoru]], kas ar [[lavīnveida pavairošana]]s efektu nodrošina sākuma posmu iekšējam [[pastiprinājums|pastiprinājumam]]. No funkcionālā viedokļa, to var uzskatīt par pusvadītāja analogu [[fotoelektronu pavairotājs|fotoelektronu pavairotājam]]. Izmantojot pretējas noslieces spriegumu (parasti 100–200 V [[silīcijs|silīcijam]]), fotodiodei ir novērojams iekšējs strāvas ieguves efekts (līdz 100), kas rodas [[jonizācija]]s ietekmē (lavīnveida efekts). Tomēr dažas silīcija LFD diodes salīdzinājumā ar tradicionālajām LFD, kas ļauj izmantot lielāku spriegumu (>1500) pirms pārrāvuma, tādējādi sasniedzot lielāku pastiprinājumu (>1000), ir ar alternatīvām noteikšanas un slīpuma tehnikām. Galvenokārt, jo augstāks [[reversais spriegums]], jo augstāks palielinājums. Līdz ar daudzām LFD diodes pavairošanas faktoru (M) izteiksmēm, to var izteikt ar formulu:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dublina
 | official_name              = ''Baile Átha Cliath'', ''Dublin''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    = 'An Obedient Citizenry Produces a Happy City'
 | image_skyline            = Ireland Dublin Night.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = IRL Dublin flag.svg
 | image_shield             = Dublin city coa.gif
 | pushpin_map              = Īrija#Eiropa
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 53 | latm  = 20 | lats  = 52 | latNS  = N
 | longd = 6 | longm = 15 | longs = 35 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Īrija}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Lenstera]]
 | subdivision_type2        = Grāfiste
 | subdivision_name2        = [[Dublinas grāfiste]]
 | area_total_km2           = 114.99
 | population_total         = 527612
 | population_metro         = 1417700
 | population_as_of         = 2016
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Rietumeiropas laiks|WET]]
 | utc_offset               = 0
 | timezone_DST             = [[IST]]
 | utc_offset_DST           = +1
 | website                  = {{url|http://www.dublincity.ie/}}
 | footnotes                =
}}
'''Dublina''' ({{val|en|Dublin}} ([ˈdʌblɨn]), {{Val-ga|Baile Átha Cliath}} [blʲa:ˈklʲiəh])<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Vai turpināsim valodu kropļot un vēsturi viltot? |author= Austris Grasis |authorlink=Austris Grasis |date= 2006. gada 7. aprīlis |publisher= [[Diena (laikraksts)|Diena]] | url= https://www.diena.lv/raksts/pasaule/krievija/vai-turpinasim-valodu-kroplot-un-vesturi-viltot-12754840 |accessdate= 2015. gada 1. jūlijs}}</ref> ir [[Īrija]]s [[galvaspilsēta]] un šīs valsts lielākā [[pilsēta]] pēc iedzīvotāju skaita. Atrodas [[Lenstera|Lensteras provincē]], [[Dublinas grāfiste|Dublinas grāfistē]], Īrijas austrumu piekrastē pie [[Īrijas jūra]]s [[Lifija]]s upes grīvā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences: '''Baltā nakts''' ir [[nakts]], kuras laikā nesatumst, un visu nakti ir tikai [[krēsla]]. Pat nakts vidū ārā ir diezgan gaišs.

sentences: '''Skaitļošanas matemātika'''<ref name="AkadTerm"/> jeb '''skaitļu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētīta virkne jautājumu dažādu [[aprēķini|aprēķinu]] veikšanai. Galvenā uzmanība tiek pievērsta [[algoritms|algoritmu]] izstrādāšanai tipisku matemātisku uzdevumu risināšanai. Tādēļ bieži tiek izmantoti skaitļu [[tuvinājums|tuvinājumi]]. Skaitļošanas matemātika ir ļoti nozīmīga [[datorzinātne|datorzinātnē]], kā arī daudzās [[dabas zinātne|dabas zinātnēs]].

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novadā dzimušie]]
[[Kategorija:Durbe]]
{{catmore|Durbe}}

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Zilupe (nozīmju atdalīšana)|Zilupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Zilupe
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Zilupes_katoļu_baznīca.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Zilupes katoļu baznīca
 | image_flag               =
 | flag_link                = Zilupes karogs
 | image_shield             = Zilupe COA.svg
 | shield_link              = Zilupes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd = 56| latm = 23| lats = 07| latNS =N
| longd = 28| longm = 07| longs = 19| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1931]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Rosenau}}
{{nobr|{{val|ru|Розеново, Зилупе}}}}
{{val|pl|Rezenmujża}}
{{val|ltg|Sīnuoja}}
 | area_total_km2           = 5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Zilupe}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 120
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5751
 | website                  = {{URL|www.zilupe.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Zilupe''' ({{val|ltg|Zylupe}},<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> vēsturiski ''Sīnuoja'', no ''sīna'' — 'robeža') ir pilsēta [[Latgale|Latgalē]], [[Ludzas novads|Ludzas novadā]]. Zilupe ir vistālāk uz [[austrumi]]em esošā [[Latvija]]s [[pilsēta]]. Pilsētu šķērso [[dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe]] un autoceļš [[P52]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
[[Kategorija:Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārza ballīte
| attēls                   = Garden party post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden Party''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džeisons Frīlends]]
| producents               =
* [[Tims Jouds]]
* Džeisons Frīlends
| scenārija autors         = Džeisons Frīlends
| galvenajās lomās         =
* [[Vinesa Šo]]
* [[Villa Holanda]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Džons Svihārts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          =  {{dat|2008|7|11||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,886}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenparty.htm|title=Garden Party (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārza ballīte"''' ({{val|en|Garden Party}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeisons Frīlends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinesa Šo]], [[Villa Holanda]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|7|11||bez}}.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Pols van Daiks
|Attēls           = Paul van Dyk DJing.jpg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         =
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{flaga|Vācija}} [[Eizenhitenštate]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], [[Vācija]]
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|16}}
|Žanrs            = [[transs (mūzika)|Trance]], [[deju mūzika|Dance]], [[Techno (mūzika)|Techno]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = 1991—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Vandit]]
 [[Deviant Records]]
 [[MFS (label)|MFS]] (1992-1998)
| Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men
|Mlapa            = [http://www.paulvandyk.com paulvandyk.com]
|Dzimums          = V
}}
'''Pols van Daiks''' vai '''Pauls van Daiks''' (''Paul van Dyk''), īstajā vārdā '''Matiass Pauls''' ({{val|de|Matthias Paul}}; dzimis [[1971]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]] [[Eizenhitenštate|Eizenhitenštatē]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātiskajā Republikā]]), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts karstumā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/In-the-Heat-of-the-Night#tab=summary|title=In the Heat of the Night (1967) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|04|05}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 110 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1967|8|2|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| operators = [[Heskels Vekslers]]
| oriģinālnos = ''In the Heat of the Night''
| mūzika = [[Kvinsijs Džonss]]
| aktieri = * [[Sidnijs Puatjē]]
* [[Rods Steigers]]
* [[Vorens Outss]]
* [[Lī Grānta]]
| scenārijs = [[Stirlings Silfants]]
| producents = [[Volters Mirišs]]
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| žanrs = mistērija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = In the Heat of the Night (film).jpg
| imdb =
}}'''"Nakts karstumā"''' ({{Val|en|In the Heat of the Night}}) ir 1967. gada ASV [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sidnijs Puatjē]], [[Rods Steigers]], [[Vorens Outss]] un [[Lī Grānta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bols|Džona Bola]] 1965. gada romānu ''In the Heat of the Night''.

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Redklifs-Brauns
|     vārds_orig = ''Alfred Radcliffe-Brown''
|         attēls = Alfred Radcliffe-Brown.jpg
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Birmingema]], [[Apvienotā Karaliste]]
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|        tautība = [[Anglija|anglis]]
|   darba_vietas = [[Keiptaunas Universitāte]], [[Sidnejas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|    pasniedzēji =
|     sasniegumi = [[strukturālfunkcionālisms]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
}}
Sers '''Alfrēds Redžinalds Redklifs-Brauns''' (''Alfred Reginald Radcliffe-Brown''; dzimis {{dat|1881|1|17}}, miris {{dat|1955|10|24}}) bija [[Apvienotā Karaliste|britu]] [[sociālantropoloģija|sociālantropologs]]. [[Strukturālais funkcionālisms|Strukturālā funkcionālisma]] pamatlicējs. Līdz ar [[Broņislavs Malinovskis|Broņislavu Malinovski]] tiek uzskatīts par mūsdienu [[sociālā antropoloģija|sociālās antropoloģijas]] nodibinātāju.

sentences: '''Depopulācija''' ir iedzīvotāju skaita samazināšanās apdzīvotā vietā, reģionā vai valstī, ko izraisa [[demogrāfiskā pāreja]], kuras beigu fāzē [[dzimstība]] kļūst zemāka par aizvietošanas līmeni (2,1 dzimstība uz vienu sievieti), un iedzīvotāju novecošanās un līdz ar to pakāpeniski pieaugošās mirstības dēļ dzimstība samazinās zem mirstības līmeņa.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| image_caption =
| tauta = Andi
| native_name = ''Андал''
| skaits = 40 tūkstoši
| vieta =  [[Dagestāna]]
| valoda = [[andu valoda]]<br />[[krievu valoda]]
| reliģija = [[sunnītu islāms]]
| grupas =
| radi = [[ahvahi]], [[karati]], [[tindi]], [[bagulali]], [[čamali]], [[godoberi]], [[botlihi]]
| image = [[File:Caucasus-ethnic_andi.png|214px]]
}}
'''Andi''' (pašnosaukums — ''Андал, Къӏваннал, Кохерал'') ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām [[Krievija|Krievijā]] (šodien tiek uzskatīti par [[Avāri|avāru]] etnisko grupu).

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #007BBE
| nos             = ''De Graafschap''
| logo_links      = VBV_De_Graafschap_Doetinchem.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Betaald Voetbal De Graafschap ''
| iesauka         = ''Superboeren'' (superzemnieki)
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Dūtinhema}}
| līga            = ''Eerste Divisie''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 10. vieta
| dib             = 1954
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 1
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[De Vijverberg]]''
| ietilp          = 12 600
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Nīderlande}} Martins Moss
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Jans Vremans
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://degraafschap.nl/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1          = _blue_hoops
| pattern_b1           = _bluehoops
| pattern_ra1          = _blue_hoops
| pattern_sh1          =
| pattern_s1           = _bluehoops
| leftarm1             = FFFFFF
| body1                = FFFFFF
| rightarm1            = FFFFFF
| shorts1              = FFFFFF
| socks1               = 0000FF
| pattern_la2          =_black_hoops
| pattern_b2           =
| pattern_ra2          =_black_hoops
| pattern_sh2          =
| pattern_s2           =
| leftarm2             =000000
| body2                =000000
| rightarm2            =000000
| shorts2              =000000
| socks2               =000000
}}
'''''De Graafschap'''''  ir profesionāls [[Nīderlande]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Dūtinhema]]s. Pašlaik spēlē ''Eerste Divisie'', Nīderlandes otrajā spēcīgākajā līgā. Klubs ir dibināts 1954. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.rsssf.com/tablesn/nedfound.html |title=Netherlands - Foundation Dates |language=en |accessdate={{dat|2019|5|5||bez}} |publisher=[[RSSSF]]}}</ref> Mājas spēles komanda aizvada ''[[De Vijverberg]]'' stadionā, kura ietilpība ir 12 600 vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.stadiumguide.com/vijverberg/ |title=Stadion De Vijverberg |language=en |accessdate={{dat|2019|5|5||bez}} |website=stadiumguide.com}}</ref> Augstākais sasniegums ''[[Eredivisie]]'' ir 8. vieta 1996.—1997. gada sezonā.

sentences:
'''Nunavutas vienošanās''' ({{val|en|Nunavut Act}}) stājās spēkā [[1999]]. gadā. Tas ir lielākais zemes atgūšanas gadījums [[Kanāda]]s vēsturē. Vienojoties tika nolemts:
* ka [[inuīti]] 1999. gadā atgūs īpašumā 350 000 km2 zemes, [[Nunavuta|Nunavutu]];
* viņiem ir tiesības izmantot derīgos izraksteņus 36 257 km2 platībā;
* inuīti no Kanādas 14 gadu laikā saņem 1,15 miljardus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lielu [[kompensācija|kompensāciju]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 42
 | lv  = Četrdesmit divi
}}

sentences: 1919. gadā. Aiz vidējā vagona redzams [[Velkonis|velkoņa]] skurstenis.]]

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rostokas Universitāte
Universität Rostock
|attēla_nos   = Siegel Universität Rostock 1419.png
|att_izm      = 100px
|moto         = ''Traditio et Innovatio''
|dibin        = 1419. gada 13. februārī
|valsts       = Vācija
|valsts_en    = United Kingdom
|vieta        = [[Rostoka]]
|tips         = sabiedriski finansēta (''public'')
|dotācijas    =
|studenti     = 15 200 ''(2011/12 m.g.)''
|asociācijas  = [[EUA]]
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.uni-rostock.de/ www.uni-rostock.de]
|}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Wild Boar Habbitat 3.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|    binomial = Sus scrofa ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   izplatība =

{{legend|#008000|Dabiskais meža cūkas izplatības areāls}}
{{legend|#008080|Teritorijas, kurās meža cūka introducēta}}
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Climatiidae
| dzimta_lv =Klimatiīdas
| ģints =Nostolepis
| ģints_lv =Nostolepji
| suga =Nostolepis kernavensis
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Malaika Mihambo
 |      vārds_orig = ''Malaika Mihambo''
 |          attēls = 2019 Malaika Mihambo - by 2eight - DSC6979.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Malaika Mihambo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|2|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācija|Heidelberga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 171 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,30 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Vācija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=Tāllēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|Toruņa 2021|Tāllēkšana}}
}}
'''Malaika Mihambo''' (dzimusi {{dat|1994|2|3}} [[Heidelberga|Heidelbergā]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu [[vieglatlēte]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Pašreizējā olimpiskā ({{oss|V=2020}}), divkārtējā pasaules ([[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]], [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]]) un [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada]] Eiropas čempione tāllēkšanā. Viņas māte ir no [[Vācija]]s, bet tēvs no [[Tanzānija]]s.

sentences: '''Siguldas komturi''' ({{val-de|Komtur von Segewold}}) bija [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] un [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pārvaldnieki vecajā [[Siguldas ordeņa pils|Siguldas ordeņa pilī]] laikā no 1231. līdz 1432. gadam. Pēc tam [[Sigulda]]s pils kļuva par Livonijas ordeņa maršalu rezidenci. Pēc [[Viļņas ūnija]]s noslēgšanas un Livonijas ordeņa sekularizācijas 1560.—1562. gadā Siguldas komtura amats tika īslaicīgi atjaunots.

sentences: '''Aktivitāte''' ķīmijā un fizikā ir jēdziens, kuru lieto, lai neideāliem (reāliem) [[šķidrums|šķidrumiem]] un [[gāze|gāzēm]] varētu lietot aprēķinu formulas, kas ir paredzētas ideāliem šķidrumiem vai gāzēm. Aktivitāti parasti apzīmē ar burtu ''a''. Aktivitāti aprēķina:

sentences: '''Sērijveida slepkava''' ir persona, kas ir noslepkavojusi trīs vai vairāk cilvēku<ref name="Holmes">{{Grāmatas atsauce |last=Holmes |first=Ronald M. |author2=Stephen T. Holmes |url=http://books.google.ca/books?id=ol24tui7vo8C&lpg=PP1&dq=Serial%20Murder%20%20By%20Ronald%20M.%20Holmes%2C%20Stephen%20T.%20Holmes&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |title=Serial murder |edition=3rd|year=2010 |publisher=Thousand Oaks, Sage, California|isbn=9781412974424 }}. {{en ikona}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Reavill |first=Gil |title=Aftermath, Inc.: Cleaning Up After CSI Goes Home |publisher=Gotham |year=2007 |url=http://books.google.ca/books?id=JyowrVlO5pIC&lpg=PP1&dq=Aftermath%2C%20Inc&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |isbn=9781592402960}}. {{en ikona}}</ref> viena mēneša laikā ar noteiktu laika etapu starp [[slepkavība|slepkavībām]] un kam slepkavību mērķis ir galvenokārt psiholoģiskais apmierinājums.<ref name="Holmes"/><ref>{{Enciklopēdijas atsauce |last=Burkhalter Chmelir |first=Sandra |editor=Robert Kastenbaum |encyclopedia=Macmillan Encyclopedia of Death and Dying |title=Serial Killers |url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |year=2003 |publisher=Macmillan Reference USA/Thomson/Gale |volume=2 |location=New York |page=1 |archiveurl=https://www.webcitation.org/5b0rm5Zum?url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |archivedate=2008-09-22 |access-date=2011-05-22 }}{{en ikona}}</ref> Iespējami ir arī citi definējumi, ko var uzskatīt par sērijveida slepkavu.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Ambrozu senkapi
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.353456415281 | latNS  = N
|longd = 26.955951772711 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Alūksnes novads|Alsviķu pagasts}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ambrozu senkapi
|      numurs = 152
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Ilemistes ezers
''Ülemiste järv''
| attēls       = Ülemiste.JPG
| paraksts     =
| vieta        = {{EST}}
| vieta2       = [[Harju apriņķis]]
| vieta3       = [[Tallina]]
| map          = Igaunija
| plat_d=59 | plat_m=24 | plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=46 | gar_s=0 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   = 943,6
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 2,5
| Max_dziļums  = 4,2
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = 35,7
| izteka       =
| baseins      = 99,24
| lielbaseins  =
| debits       =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Tallina]]
| citas_daļas  =
}}

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = Komanču portreti.
| tauta     = Komanči
Nʉmʉnʉʉ
| skaits    = 14 700<ref name=oia>{{tīmekļa atsauce |url=http://ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |format=PDF |title=2011 Oklahoma Indian Nations Pocket Pictorial Directory |publisher=Oklahoma Indian Affairs Comission |date=2011: 11 |accessdate=January 2, 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120424052416/http://www.ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |archivedate={{dat|2012|04|24||bez}} }}</ref>
| vieta     = [[Oklahoma]]
| valoda    = [[angļu valoda|angļu]], [[komanču valoda|komanču]]
| reliģija  = [[kristietība]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca]]
| grupas    =
| radi      = [[šošoni]]
}}
'''Komanči''' ([[eksonīms|pašnosaukums]]: ''nʉmʉnʉʉ'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tauta, kas dzīvo [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] dienvidu daļā. Tās plašā vēsturiskā teritorija bija pazīstama kā [[Komančērija]] un mūsdienās aptver [[Ņūmeksika]]s austrumus, [[Kolorādo]] dienvidaustrumus, [[Kanzasa]]s dienvidrietumus, [[Oklahoma]]s rietumus un lielāko [[Teksasa]]s ziemeļu daļu. Gandrīz izmirusī [[komanču valoda]] pieder [[jūtu-acteku valodas|jūtu-acteku valodas saimei]]. Mūsdienās tajā spēj saprasties tikai aptuveni 1% komanču.

sentences:
{{Himna
|title         = Internacionāle
|image         = L'Internationale.jpg
|caption       = „Internacionāles” oriģināla vārdu un notis
|country       = {{USSR}}
|composer      = [[Pjērs Degeitērs]]
|music_date    = 1898. gads
|author        = [[Ežēns Potjē]]
|lyrics_date   = 1870. gads
|adopted       = 1917. gadā
|until         = 1944. gadam
|sound         = Internationale-lv.ogg
|sound_title   = „Internacionāle” latviski
}}

sentences:
[[Kategorija:Klusais okeāns]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
'''100 000''' ('''simts tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 un 100 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 105. To raksta kā 100,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000 (Vācijā).

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu hinduismā|filmu|Avatars}}
 avatāras]]
'''Avatāra''' ({{val-sa|अवतार}}, ''avatāra'') [[hinduisms|hinduismā]] ir [[dievība]]s iemiesošanās dzīvā būtnē. Nereti tā tiek uztverta kā [[inkarnācija]], lai gan precīzāk tā ir manifestācija. Hinduismā tiek apskatītas desmit tās galvenās dievības [[Višnu]] avatāras. Katru reiz zaudējot daļu no savas varenības, rezultātā iegūst jaunas spējas.

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences: simbolizē [[Pasaules tirdzniecības centrs|Pasaules tirdzniecības centra]] dvīņu torņus.]]

sentences:
s kanclers.]]
'''Volfi fon Līdinghauzeni''' ({{val|de|Lüdinghausen genannt Wolff}}) jeb '''Līdinghauzeni-Volfi''' (''von Lüdinghausen Wolff'') ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā, vēlāk izplatījās Polijā, Zviedrijā, Krievijā un Prūsijā.

sentences: '''Kartogrāfija''' ir zinātne un joma, kas pēta un izstrādā metodes [[Zeme]]s virsmas attēlošanai ar abstraktiem simboliem. Karšu veidošanas tehnika ir pietiekami specifiska lai to varētu uzskatīt par atsevišķu nozari, kas pāraug [[zinātne|zinātnē]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ņūorleāna
 | native_name              = ''New Orleans''
 | settlement_type          = lielpilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of New Orleans, Louisiana.svg
 | image_seal               = Seal of New Orleans, Louisiana (1938–2018).png
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Luiziāna#ASV#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Louisiana.svg}} [[Luiziāna]]
 | subdivision_type2        = Pagasts
 | subdivision_name2        = Orleānas pagasts
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 906.10
 | area_land_km2            = 438.80
 | area_water_km2           = 467.30
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 3755.2
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 391006
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1262888
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CST
 | utc_offset               = -6
 | timezone_DST             = CDT
 | utc_offset_DST           = -5
 | latd = 29 | latm = 58 | lats =  | latNS = N
 | longd = 90 | longm = 03 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 70117
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = -2 līdz 6
 | area_code                = 504
 | website                  = {{URL|http://www.cityofno.com}}
 | footnotes                =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | blank1_name              =
 | blank1_info              =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Narelle Kelnere
|     vārds_orig = ''Narelle Kellner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1934
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Vahanu vīrieša portrets
|tauta=Vahani
|native_name =
|skaits= 50—70 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[vahanu valoda]],
[[tadžiku valoda]], [[uiguru valoda]]
[[dari]], [[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[iškašimi]], [[sangliči]], [[mundžani]], [[jigdi]]
}}
'''Vahani''' vai '''vahi''' (pašnosaukums: ''khik'') ir viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnu dienviddaļas ielejas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|746}}</ref> Runā [[irāņu valodas|irāņu valodu]] saimei piederīgajā [[vahanu valoda|vahanu valodā]], bet oficiālajā saziņā arī bieži izmanto [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[dari]], [[urdu]] vai [[uiguru valoda|uiguru valodu]].

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenolftaleīna nejonizētās formas struktūrformula

Fenolftaleīna molekulas modelis

Fenolftaleīna paraugs
|       citi nosaukumi = 2,4'-dioksiftalofenons,
3,3-bis-(4-hidroksifenil)ftalīds),
purgēns
|           CAS numurs = 77-09-8
|      ķīmiskā formula = С20Н14O4
|              molmasa = 318,31
|              blīvums = 1300
|  kušanas temperatūra = 261—263 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 400 mg/l
|                 citi =
}}
'''Fenolftaleīns''' (С20Н14O4) ir trifenilmetāna grupas [[krāsviela]]. Tas ir [[pH indikators]], kas sārmainā vidē maina krāsu no bezkrāsainas uz purpurvioletu. Koncentrētos sārmos tas no jauna kļūst bezkrāsains, bet koncentrētās skābēs veido oranžsarkanu katjonu. Tīrā veidā fenolftaleīns ir balta pulverveida viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — spirtā un ēterī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā kļūt par zvaigzni Brodvejā
| attēls                   = She's Funny That Way.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''She's Funny That Way''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents               =
* [[Vess Andersons]]
* [[Noa Baumbaks]]
* [[Džordžs Drakuliass]]
* [[Logans Levi]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         =
* [[Luīze Stratena]]
* Pīters Bogdanovičs
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Imodžena Pūtsa]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vills Forte]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Venture Forth]]''
* ''[[Three Point Capital]]''
* ''[[Holly Wiersma Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Premiere]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2015|8|21|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shes-funny-way-2014|title=She's Funny That Way|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2016|03|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305203620/http://www.bbfc.co.uk/releases/shes-funny-way-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shesfunnythatway.htm|title=She's Funny That Way (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā kļūt par zvaigzni Brodvejā"''' ({{val|en|She's Funny That Way}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ouens Vilsons]], [[Imodžena Pūtsa]], [[Ketrīna Hāna]], [[Dženifere Anistone]] un [[Vills Forte]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|29||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''MicroStation''' ir [[Bentley Systems]] izstrādāta platformu arhitektūras un inženierijas programmatūras pakete. Cita starpā tā veido 2D/3D [[vektorgrafika]]s objektus un elementus.

sentences:
13. gadsimta kultūrslānī atrastie māla apmetuma fragmenti ar [[stabule|stabulētāja]] tēlu, [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs]].]]
'''Mūziķis''' ir [[persona]], kuras darbība saistīta ar [[Mūzika|mūziku]]. Mūziķus var klasificēt pēc to darbības:
* [[Instrumentālists|instrumentālisti]] spēlē [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentus]];
* [[Dziedātājs|dziedātāji]] izmanto savu [[Balss|balsi]];
* [[Komponists|komponisti]], [[Aranžētājs|aranžētāji]], [[Dziesmu rakstītājs|dziesmu rakstītāji]] mūziku pieraksta [[Nots|nošu]] veidā vai ieraksta kādā no [[audio]] formātiem;
* [[Diriģents|diriģentu]] uzdevums ir vadīt [[Koris|korus]], [[Ansamblis|ansambļus]] un [[Orķestris|orķestrus]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Studentu Paradīze
|Attēls = Studentuparadize1-logo.png
|Att_izm = 250px
|Apraksts = "Studentu Paradīze" logo
|Fons = grupa
|Vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Arēna Rīga]], [[Latvija]]
|Gadi = [[2007. gads|2007]] - [[2015. gads|2015]]
|Mlapa = [http://www.studentuparadize.lv// www.studentuparadize.lv]
}}
{{novecojis|pēc 2015. gada nav noticis, info līdz 2012. gadam}}
'''"Studentu Paradīze"''' bija akadēmiskā mācību gada atklāšanas svētki [[Latvija|Latvijā]], kas [[Arēna Rīga|"Arēnā Rīga"]] pulcēja vairāk kā 12 000{{nepieciešama atsauce}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |title="Studentu Paradīzi 2012" apmeklē 11 000 jaunieši! |access-date={{dat|2012|06|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120616004226/http://www.studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |archivedate={{dat|2012|06|16||bez}} }}</ref> esošos un topošos [[Studenti|studentus]]. Pasākuma laikā [[studenti]] varēja apmeklēt vairākas skatuves, kurās uzstājās dažādi [[Latvija]]s un ārzemju mākslinieki. Darbojās arī 25 [[Augstskolas Latvijā|Latvijas augstskolu]] izklaidējošie stendi.

sentences: '''6. augusts''' ir gada 218. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (219. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 147 dienas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hentejs
|attēls                 = Gorkhi-Terelj National Park 70.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Henteja ainava Gorhi-Tereldžas nacionālajā parkā
 | pushpin_map         = Mongolija
 | map_caption         = Hentejs Mongolijas kartē
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
|lat_dir =N |lat_deg =48|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =109|lon_min =|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{MNG}}<br/>{{RUS}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 400
|platums                = 55—80
|kalns                  = [[Asralthairhanūls]]
|augstums               = 2800
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Hentejs''' ({{val|mn|Хэнтий нуруу}}, {{val|ru|Хэнтэй}}) ir kalnu grēda [[Mongolija]]s ziemeļos, ziemeļu atzari iestiepjas [[Krievijas Federācija]]s [[Aizbaikāla novads|Aizbaikāla novadā]].<ref>{{PZT|256|Henteja grēda}}</ref> Stiepjas apmēram 250 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā un ir daļa no ūdensšķirtnes starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]]. Virsotnes lēzenas, sena apledojuma pēdas; augstākā virsotne ir [[Asralthairhanūls]] (2800 m vjl) grēdas vidusdaļā. Apaugumu veido galvenokārt mežastepe, ziemeļu nogāzēs vietumis lapegļu un ciedrupriežu [[taiga]]. Daļu grēdas teritorijas aizņem [[Gorhi-Tereldžas nacionālais parks]]. Henteja grēdā atrodas divi no mongoļu sakrālajiem kalniem: [[Burhanhalduns]], pie kura pēc leģendas dzimis un apglabāts [[Čingishans]] un [[Bogdhanūls]] galvaspilsētas [[Ulanbatora]]s pievārtē.

sentences: '''Izomaltoze''' ir [[disaharīds]], kas ir līdzīgs [[maltoze]]i un ir tās [[izomērs]], sastāv no divām [[glikoze]]s vienībām, savienotām ar α-(1-6) saiti. Izomaltoze ir glikozes [[karamelizācija]]s produkts.<ref name="SugisawaEdo1966"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šaubas
| attēls                   =  Doubtposter08.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Doubt''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džons Patriks Šenlijs]]
| producents               = [[Skots Radins]]
| scenārija autors         = Džons Patriks Šenlijs
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|10|30|Amerikas Filmu institūta festivāls „AFI Fest”|2008|12|12|ASV}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/doubt-2008|title=Doubt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=doubt.htm|title=Doubt (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šaubas"''' ({{val|en|Doubt}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Patriks Šenlijs]]. Filma balstīta uz Šenlija lugu '' Doubt: A Parable'', kas ieguvusi [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] un [[Tony balva|''Tony'' balvu]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Merila Strīpa]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Eimija Adamsa]] un [[Vaiola Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|30||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
s pilsētiņas ēkām]]
'''Universitāte''' (no {{val|de|Universität}}, kas no {{val|la|universitas}} — 'kopība') ir autonoma augstākās izglītības (bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas) un zinātnes institūcija ar pašpārvaldes tiesībām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
'''Matsone''' var būt:

sentences: '''Melanīni''' ir augstmolekulāri [[Pigments|pigmenti]], kas ir [[Indols|indola]] vai tam līdzīgu vielu atvasinājumu [[polimēri]]. Tos [[Sintēze|sintezē]] vairums dzīvo organismu. Melanīnu dabas pētījumi un to metabolisma īpašības norāda uz melanīnu polifunkcionalitāti ([[Farmakoloģija|farmakoloģiskie]] efekti pie dažādas ģenēzes [[Slimība|slimību]] ārstēšanas).<ref name="Korolyov.etal2007"/>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Daumants
| vārds_orģ           = ''Daumantas/Даўмонт/Довмонт/Dowmunt''
| attēls              =Daumantas of Pskov.jpg
| amats               =[[Pleskavas kņazs]]
| term_sākums         =	[[1266]]. gads
| term_beigas         = [[1299]]. gads
| priekštecis         =[[Svjatoslavs Jaroslavičs]]
| pēctecis            =[[Dāvids Dovmontovičs]]
| dzim_dati           =?
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{dat|1299|05|20}}
| mir_vieta           =[[Pleskava]], [[Pleskavas kņaziste]]<br />{{RUS}}
| tēvs                =[[Mindaugs]]?
| māte                =
| dinastija           =[[Domontoviču dinastija]]
| dzīvesb             =Perejaslavļas Marija
| bērni               =[[Grodņas Dāvids]]?
| reliģija            =[[pagānisms]], [[pareizticība]]
| apglabāts           =[[Trīsvienības katedrāle]], [[Pleskava]], {{RUS}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Pasaules jūgendstila diena
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = Rigaartnouveau1.JPG
| attēla_paraksts      = Frontons Elizabetes ielā 10b, Rīgā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = [[ekskursija]]s, [[lekcija]]s
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               =
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}
'''Pasaules jūgendstila diena''' ir starptautiski atzīmējama diena, kas veltīta  [[Jūgendstils|jūgendstila]] popularizēšanai. To atzīmē katra gada [[10. jūnijs|10. jūnijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pasaules-jugendstila-diena-ekskursijas-un-koncerts.a281411/|title=Pasaules jūgendstila dienā - ekskursijas un koncerts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-08-19|language=lv}}</ref> Pasaules jūgendstila diena pirmo reizi tika svinēta 2013. gadā, kad starptautiskais jūgendstila pilsētu tīkls ''Reseau Art Nouveau Network'' (RANN), kas apvieno divdesmit Eiropas pilsētas, ierosināja pievērst uzmanību jūgendstila kultūras mantojumam un tā saglabāšanai, vienojoties kopīgi svinamā un īpaši tam veltītā dienā.

sentences:
[[Kategorija:Jātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Nīderlandē|Jātnieces]]
[[Kategorija:Nīderlandes jātnieki| Jātnieces]]

sentences:
[[Kategorija:Neirozinātne]]
[[Kategorija:Klīniskā psiholoģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Elizabete: Zelta laikmets
| attēls = Elizabeth golden poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Elizabeth: The Golden Age''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Šekars Kapurs]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Džonatans Kavendišs]]
| scenārija autors = * [[Maikls Hirsts]]
* [[Viljams Nikolsons]]
| galvenajās lomās = * [[Keita Blanšeta]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Džefrijs Rašs]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Ebija Korniša]]
| mūzika = * [[Kreigs Ārmstrongs]]
* [[A. R. Rāmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Working Title Films]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|10|12|ASV|2007|11|2|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/elizabeth-golden-age-2007|title=Elizabeth: The Golden Age|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921001621/https://www.bbfc.co.uk/releases/elizabeth-golden-age-2007}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goldenage.htm|title=Elizabeth: The Golden Age (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 23, 2018}}</ref>
| iepriekšējā = [[Elizabete (filma)|Elizabete]]
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Elizabete: Zelta laikmets"''' ({{val|en|Elizabeth: The Golden Age}}) ir 2007. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Šekars Kapurs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|12||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]], [[Klaivs Ouens]], [[Džefrijs Rašs]], [[Edijs Redmeins]], [[Rīss Ivanss]] un [[Ebija Korniša]]. Filma ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Elizabete (filma)|Elizabete]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volmārs fon Fārensbahs
|     vārds_orig = ''Wolmar von Fahrensbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1586
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Jaunpils]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad [[Tukuma novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1633
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rēgensburga]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad [[Bavārija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Sofija (dzimusi fon Firksa) un [[Jirgens fon Fārensbahs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. sieva - Marija Kristīne (dzimusi Hodkeviča), 2. sieva - Agnese (dzimusi fon Everšteina)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900 °C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO2. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO42−. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO4−. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Epiglotāli faringāli līdzskaņi''' ir [[līdzskanis|līdzskaņu]] tips, kurus artikulē ar [[uzbalsenis|uzbalseni]] (uzgāmuru) pret [[Rīkles gals|rīkles gala]] pakaļējo sienu. Tas kontrastē ar [[Faringāls līdzskanis|faringālajiem līdzskaņiem]], kur ar rīkles gala pakaļējo sienu kontaktē mēles sakne un [[Epiglotāls līdzskanis|epiglotālajiem līdzskaņiem]], kur uzbalsenis kontaktē ar [[balsenes krokas|balsenes krokām]].<ref>[http://escholarship.org/uc/item/3h25w3h3#page=48 Maddieson, I., & Wright, R. (1995). The vowels and consonants of Amis: A preliminary phonetic report. In I. Maddieson (Ed.), ''UCLA working papers in phonetics: Fieldwork studies of targeted languages III'' (No. 91, pp. 45–66). Los Angeles: The UCLA Phonetics Laboratory Group.]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dreiliņi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Dreiliņi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tartronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O5
|molmasa=120,06
|blīvums=
|kušanas temperatūra=156—160 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Tartronskābe''' (2-hidroksipropāndiskābe, hidroksimalonskābe, HOOC−CHOH−COOH) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Tartronskābe ir bezkrāsaina cieta viela (prizmatiski kristāli no ētera; no ūdens kristalizējas ar 1 molekulu ūdens). Viegli šķīst ūdenī. Tartronskābes atvasinājumu — 2-metiltartronskābi — sauc par izo[[ābolskābe|ābolskābi]].

sentences: {{Commonscat|Diseases and disorders of the eye and adnexa|Acu slimības}}

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Imaginārā vienība''' ir tāds [[komplekss skaitlis]], kura [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir vienāds ar −1. To parasti apzīmē ar ''i''. Imaginārā vienība nav [[reāls skaitlis]], jo reāla skaitļa kvadrāts nevar būt vienāds ar −1.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krīds III
| attēls                   = Creed-3-plakatsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Creed III''
| žanrs                    = drāma, spriedzes filma
| režisors                 = [[Maikls B. Džordans]]
| producents               =
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers (producents)|Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Raiens Kūglers
* Maikls B. Džordans
* Elizabete Raposo
* [[Džonatans Glikmens]]
* [[Silvestrs Stallone]]
| scenārija autors         =
* Kīnans Kūgls
* [[Zeks Bejlins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Džonatans Meidžorss]]
* [[Vūds Heriss]]
* Mila Deivisa Kenta
* [[Florians Munteanu]]
* [[Filīša Rašāda]]
| mūzika                   = Džozefs Širlijs
| operators                = [[Krāmers Morgentau]]
| montāža                  =
* [[Tailers Nelsons]]
* Džesika Baklesa
| studija                  =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Chartoff-Winkler Productions]]''
* ''[[Proximity Media]]''
* ''[[Outlier Society]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* (Ziemeļamerika)
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* (starptautiski)
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|2|9|[[Mehiko]]|2023|3|3|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''Creed III'' (12A)|url=https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|access-date=2023-02-13|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|archive-date=February 13, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230213215756/https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|dead-url=no}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=2023-02-28 |title='Creed III' Eyeing Franchise Title 3-Day Record Debut Of $38M-$40M – Box Office |url=https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |access-date=2023-03-01 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=March 1, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230301005851/https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Creed III (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11145118/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krīds II]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 11145118
}}
'''"Krīds III"''' ({{val|en|Creed III}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma. Filmas režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Maikls B. Džordans]] (režisora debija). Šīs ir filmas "[[Krīds II]]" turpinājums, trešā filma "Krīda" filmu sērijā un [[Rokijs (filmu sērija)|"Rokija" filmu sērijas]] devītā daļa. Lomās [[Tesa Tompsone]], [[Džonatans Meidžorss]], [[Vūds Heriss]], Mila Deivisa Kenta, [[Florians Munteanu]] un [[Filīša Rašāda]]. Filmā pieredzējušais un nesen pensijā aizgājušais bokseris Adoniss Krīds (Džordans) saskaras aci pret aci ar savu bērnības draugu un bijušo boksa brīnumbērnu Demjenu Andersonu (Meidžorss).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Otto Hermann von Vietinghoff
genannt Scheel''
|         attēls = Houdon_Otto_Hermann_von_Vietinghoff_1791.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Oto Hermaņa fon Fītinghofa krūšutēls
 (Houdon 1791, Bodes muzejs Berlīnē)
|        dz_gads = 1722
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

sentences: '''29. jūnijs''' ir gada 180. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (181. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 185 dienas.

sentences: '''Kosmopolītisms''' ir [[ideoloģija]], kas noraida nacionālu patstāvību un [[Suverenitāte|suverenitāti]], sludina vienaldzīgu izturēšanos pret [[Dzimtene|dzimteni]], nacionālo kultūru, tradīcijām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Gardenology.org-IMG_2751_rbgs11jan.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. pulegium
| suga_lv       = Paleju mētra
| binomial      = Mentha pulegium L.
| iedalījums    =
}}
'''Paleju mētra''' (''Mentha pulegium'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Dabiski sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]].

sentences:
'''Šleks''' ''(Schleck)'' var būt:
* [[Andi Šleks]] (''Andy Schleck'') — Luksemburgas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā);
* [[Frenks Šleks]] (''Fränk Schleck'') — Luksemburgas riteņbraucējs (dzimis 1980. gadā).
*[[Zlēkas]].

sentences:
'''Cukurs''' var būt:
* [[cukurs]] — pārtikā plaši lietots [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Meina
| official_name             = ''Maine''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Bass harbor head light 20041002 123635 1.1504x1000.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Basas bāka Akādijas Nacionālajā parkā
| image_flag              = Flag of Maine.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Maine.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Pine Tree State'' (‘Priežu štats’)
| motto                   = ''Dirigo'' (‘Vadu’)
| anthem                  =
| capital                 = [[Ogasta]]
| largest_city            = [[Portlenda (Meina)|Portlenda]]
| official_language       = nav
| spoken_language         =
| image_map               = Maine in United States.svg
| map_caption             = Meinas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = Džaneta Treftona Millsa
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 91646
| area_land_km2           = 79274
| area_water_km2          = 12372
| area_water_percent      = 13,5
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Katadina kalns]], 1606
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1329923
| population_as_of        = 2016. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 94,8%
melnie - 1,2%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 37%
[[katoļi]] - 21%
nereliģiozi - 31%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.maine.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pipa_pipa_1.jpg
 | att_nosaukums = [[Surinamas pipa]] (''Pipa pipa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |   apakšklase = Lissamphibia
 |  apakšklase_lv=Kailamfībijas
 |  virskārta = Batrachia
 | virskārta_lv = Varžu virskārta
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Mesobatrachia
 | apakškārta_lv = Vidējo varžu apakškārta
 | dzimta = Pipidae
 | dzimta_lv = Bezmēles vardes
 | ģints = Pipa
 | ģints_lv = Pipas
 |      binomial = Pipa <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
{{commonscat|Michael Jackson|Maikls Džeksons}}
{{Catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētas daļu Lietuvā|ciemu Latvijā|Nida (Latvija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Nida
| image_skyline =Nida from bird's-eye view.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Neringa]]
| established_title3 =
| established_date3 =
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2012
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 2385
| population_density_km2 =
| timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset=+2
| timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST=+3
| latd = 55
| latm = 18
| lats = 10
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 00
| longs = 20
| longEW = E
| elevation_m = 119
| website = }}

sentences:
'''Gērings''' var būt:
* [[Hermanis Gērings]] (1893—1946), [[Trešais reihs|Trešā reiha]] politiķis, kara noziedznieks;
* [[Kārlis Gērings]] (1841—1879), Vācijas šahists un filozofs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zosēnu pagasts
| karte             = Zosēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Zosēnu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Zosēnu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Zosenu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Melnbārži
| platība           = 67,4
| iedzīvotāji       = 403<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 403 / 67.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Mēneši}}
'''Septembris''' ({{val|la|September}} — no {{val|la|septem}} — 'septiņi') ir [[gads|gada]] devītais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''silu''', '''veselo''' vai '''Miķeļa mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''šilinis'' vai ''rudens mėnuo'', bet mūsdienās — ''rugsėjis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>  Septembris ir pirmais [[rudens]] mēnesis. Septembrī ir rudens [[ekvinokcija]], kad [[diena]] izlīdzinās ar [[nakts|nakti]] un tās ir vienāda garuma. [[Latvija|Latvijā]] septembris ir pirmais skolas mēnesis.

sentences: '''Vecāki''' ir cilvēka pirmās pakāpes [[radniecība|radinieki]], kas veido viņa [[ģimene]]s pamatu ([[tēvs]] un [[māte]]). Vecāku vecākus sauc par [[vecvecāki]]em.

sentences:
[[File:Lankavatara.jpg|thumb|''Lankavatara'' sūtra]]
'''Sūtra''' senindiešu literatūrā ir īss izteiciens jeb [[aforisms]]; arī senindiešu literatūras žanrs — šādu tēžu un pamācību krājums. [[Budisms|Budismā]] vārds “sūtra” ietver svarīgus rakstus un paša [[Buda]]s runas un dialogus.

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hipokrats no Kosas
|     vārds_orig = {{gree|Ἱπποκράτης ὁ Κῷος}}
|         attēls = Hippocrates rubens.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[460. gads p.m.ē.|460. gadu p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kosa (sala)|Kosā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|      m_dat_alt = ap [[370. gads p.m.ē.|370. gadu p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Larisa|Larisā]], [[Tesālija|Tesālijā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[sengrieķi]]s
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, filozofs, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences: '''Glotāls slēdzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] to apzīmē ar simbolu {{IPA|[ʔ]}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es redzēju gaismu
 | oriģinālnos = ''I Saw the Light''
 |      attēls = I Saw The Light.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Marks Ābrahams]]
 |  producents =
* [[Ārons L Gilberts]]
* [[Brets Ratners]]
* [[Dž. Marks Rosvels]]
* Marks Ābrahams
 |   scenārijs = Marks Ābrahams
 |     aktieri =
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Čerija Džounsa]]
* [[Medija Hesona]]
* [[Vrena Šmita]]
 |      mūzika = [[Ārons Zigmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Bron Studios]]''
* ''[[CW Media Finance]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|3|25|ASV|}}
 |      ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015|title=I Saw the Light|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2018|11|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181107020338/http://www.bbfc.co.uk/releases/i-saw-light-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isawthelight.htm|title=I Saw the Light (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es redzēju gaismu"''' ({{val|en|I Saw the Light}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Marks Ābrahams]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Elizabete Olsena]], [[Bredlijs Vitfords]], [[Čerija Džounsa]], [[Medija Hesona]] un [[Vrena Šmita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences:
[[Kategorija:Igaunija| ]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Eiropu|Igaunija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Igaunija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kastīši
| attēls                   = The Boxtrolls poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Boxtrolls''
| žanrs                    = Animācijas filma, fantāzija, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Greiems Anable]]
* [[Entonijs Stači]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Dī Bredlijs Beikers]]
* [[Stīvens Blums]]
* [[Toni Kolete]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Laika''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|8|31|Venēcija|2014|9|26|ASV|2014|10|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/boxtrolls-2014 |title=The Boxtrolls |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=August 16, 2018 |archive-date={{dat|2020|06|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200606110034/https://www.bbfc.co.uk/releases/boxtrolls-2014 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=laika2014.htm|title=The Boxtrolls (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|109,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kastīši"''' ({{val|en|The Boxtrolls}}) ir [[2014. gads|2014]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Greiems Anable]] un [[Entonijs Stači]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Bens Kingslijs]], [[Elle Faninga]], [[Dī Bredlijs Beikers]], [[Stīvens Blums]] un [[Toni Kolete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Igors Girkins
|     vārds_orig = ''Игорь Гиркин''
|         attēls = Igor Ivanovich Strelkov Yekaterinburg3.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Igors Girkins 2015. gadā
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Signature of Igor Strelkov.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Igors Girkins''' ({{val|ru|Игорь Всеволодович Гиркин}}, dzimis {{dat|1970|12|17}} [[Maskava|Maskavā]]), pazīstams ar pseidonīmu '''Strelkovs''' ({{val|ru|Стрелков}}), ir [[Krievija]]s publicists, krievu [[nacionālisms|nacionālists]] un [[monarhists]], vairāku militāro konfliktu dalībnieks. Viņam bijusi nozīmīga loma vairākos militāros konfliktos, īpaši 2014. gadā [[Donbasa karš|Donbasa karā]]. Ukrainas varas iestādes viņu vaino [[Terorisms|terorismā]] un [[Eiropas Savienība]] iekļāva sankcijām pakļauto personu sarakstā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Īles pagasts
| karte             = Īles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Īles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Īles pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Īle
| platība           = 76,57
| iedzīvotāji       = 482<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 482 / 76.57 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Kuldīga]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,2 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{coord|38.952255|-77.145773|display=title}}
{{nosaukums slīprakstā}}
 mītnē]]
'''''Kryptos''''' ir [[skulptūra]], kas atrodas [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] (CIP) mītnē [[Lenglija|Lenglijā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Skulptūras autors ir amerikāņu mākslinieks [[Džims Sanborns]]. Nosaukums ''Kryptos'' nāk no [[senie grieķi|seno grieķu]] vārda, kas nozīmē "apslēpts".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| att_izmērs = 240px
| attēls= Siberian_Weasel_Pangolakha_Wildlife_Sanctuary_East_Sikkim_India_14.05.2016.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela sibirica
| suga_lv = Sibīrijas kolonoks
| binomial = Mustela sibirica <small>([[Pallas]], 1773)</small>
| izplatība =

sentences: '''Tanka''' ({{val|ja|短歌}} (''tanka'') — 'īsā dziesma') ir sena [[japāņi|japāņu]] [[dzeja]]s forma, kas radusies apmēram [[7. gadsimts|7. gadsimtā]]. Tas ir piecu rindu bezatskaņu pants, kuram pirmajā un trešajā rindā ir piecas zilbes, bet pārējās — septiņas. Tankā kopā ir trīsdesmit viena zilbe (5—7—5—7—7). Galvenā atziņa tiek pausta pirmajās trijās rindās, nākamajās — noskaņa vai vispārinājums. Tankas tematika ir saistīta ar [[daba|dabu]], mīlas [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences: '''Dermatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[āda]]s uzbūvi un funkcijas, ārējās vides ietekmi uz ādu, kā arī ādas pārmaiņas, kas rodas [[Ādas slimības|ādas slimību]] un dažu iekšējo orgānu slimību gadījumos. Dermatoloģija cenšas noskaidrot ādas slimības jeb dermatožu cēloņus, patoģenēzi, klīniskās izpausmes, izstrādā [[diagnostika]]s un ārstēšanas metodes, kā arī profilaktiskos pasākumus. Dermatoloģija ir cieši saistīta ar citām medicīnas nozarēm, kā arī ar [[Histoloģija|histoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]] un [[Mikrobioloģija|mikrobioloģiju]].

sentences:
[[File:Crystal Clear app download manager.png|thumb|upright=0.4 |Attēls, ar ko bieži apzīmē lejupielādi [[cietais disks|cietajā diskā]]]]
'''Lejupielāde''' ({{val|en|download}}) ir [[fails|faila]] pārsūtīšana no attāla [[dators|datora]] lietotāja datoram.<ref>{{AkadTerm|term=download|lang=EN}}</ref> Attālinātu sistēmu, no kurām var veikt lejupielādi, piemēri ir [[tīmekļa serveris]], [[FTP]] serveris, [[e-pasts|e-pasta]] serveris un citas līdzīgas sistēmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Ferdinand Erdmann Stoll''
|         attēls = StollFerdinandErdmann_1816-1893_Emanuel-von-Eggert.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Zaube|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Mangaļu pagasts]], [[Daugavgrīva]]
|      pilsonība = [[Krievijas impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Frīdrihs Erdmans Štolls]]
|          brāļi = [[Heinrihs Vilhelms Štolls]], [[Kārlis Fridrihs Štolls]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Ferdinands Erdmans Štolls]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
glezna: „Raganas”, 1508. gada kokgriezums]]
'''Raganošana'''<ref>[http://antropologubiedriba.wikidot.com/terminu-vardnica Latvijas Antropologu biedrība — Angļu terminu atveide latviešu valodā]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref><ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&cid=123713 Letonika.lv — Raganošana]. Skatīts {{dat|2016|01|16}}.</ref> jeb '''buršana''' ir prakse, kurai piedēvē [[maģija|maģiskas spējas]] un kuru veic indivīds vai sociāla grupa, izmantojot [[Ezotērika|ezotēriskas]] vai [[okultisms|okultas]] zināšanas. Raganošanas koncepts pasaules vēsturē ir pastāvējis daudzu atšķirīgu pasaules tautu kultūrās, tomēr katrā no tām tam piedēvē savādākas iezīmes.<ref name="Russell">[http://books.google.co.uk/books?hl=en&lr=&id=LsjagvvkveEC&oi=fnd&pg=PA2&dq=witchcraft+definition&ots=aw4oz13kOS&sig=2CWBjLB2TIsUt1aNz_nyUPxOf5E&redir_esc=y#v=onepage&q=witchcraft%20definition&f=false Witchcraft in the Middle Ages], Jeffrey Russell, p.4-10. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Rudens sonāte
  | attēls                    = Autumn sonata dvd.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Höstsonaten''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{GMW}}
  | režisors                  = [[Ingmars Bergmans]]
  | producents                =
  | scenārija autors          = Ingmars Bergmans
  | galvenajās lomās          =
* [[Ingrīda Bergmane]]
* [[Līva Ulmane]]
* [[Lēna Nīmane]]
* [[Halvars Bjērks]]
  | mūzika                    = [[Frideriks Šopēns]]
  | operators                 = [[Svens Nīkvists]]
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|1978|10|8}}
  | ilgums                    = 99 minūtes
  | valoda                    = [[zviedru valoda|zviedru]], [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   =
  | imdb                      = 0077711
}}
"'''Rudens sonāte'''" ({{val|sv|Höstsonaten}}) ir 1978. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Bergmans nodokļu nemaksāšanas skandāla dēļ filmu uzņēma ārpus [[Zviedrija]]s. Ainas filmēja [[Norvēģija|Norvēģijā]], bet filmu izplatītāja Bergmana [[Rietumvācija]]s kinokompānija ''Personafilm GmbH''. Galvenās lomas atveido [[Ingrīda Bergmane]], [[Līva Ulmane]] un [[Lēna Nīmane]]. Tas ir stāsts par daudzsološu klasiskās mūzikas pianisti, kas pēc vairāk nekā septiņiem gadiem sastopas ar savu neizloloto meitu.

sentences:
glezna "Tirgotāja sieva"]]
'''Sieva''', arī '''dzīvesbiedre''', ir precēta [[sieviete]] attiecībā pret savu laulāto draugu — [[vīrs|vīru]]. Sievu mēdz dēvēt arī par laulāto draudzeni. Pēc vīra nāves sieva tiek saukta par [[atraitne|atraitni]], bet pēc oficiālas [[šķiršanās|laulības šķiršanas]] — par [[šķirtene|šķirteni]]. Sievas statuss, pienākumi un tiesības dažādās kultūrās un dažādos laikos ir bijuši atšķirīgi.

sentences: '''Kaplis''' ir rokas [[darbarīks]], kas [[dārzkopība|dārzkopībā]] un [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] tiek izmantots [[augsne]]s irdināšanai, [[ravēšana]]i un [[nezāles|nezāļu]] iznīcināšanai. Kapli veido asmens, parasti izgatavots no metāla, un garš kāts. Kaplis ir līdzīgs [[cērte]]i.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Bulgārija]]
[[Kategorija:Bulgārija]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kriminālistika''' (no {{val|la|criminalis}} — 'noziedzīgs') ir [[tiesību zinātne|juridiskās zinātnes]] nozare, kurai ir visbūtiskākā loma noziedzīgu nodarījumu pētīšanā, nodrošinot līdzekļus un metodes to atklāšanai, izmeklēšanai un novēršanai.

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lukinajama
| photo = Lukina_Jama_-_Trojama_cave.jpg
| photo_width = 200px
| photo_caption = Lukinajamas un Trojamas alu shēma
| map = Horvātija
| relief = jā
| location = {{vieta|Horvātija|Velebits}}
| lat_d = 44| lat_m = 46 |lat_s = 01 | lat_NS = N
| long_d = 15| long_m = 01 | long_s = 35 | long_EW = E
| depth = 1431 m
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1992
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list = Lukinajama, Trojama
| difficulty =
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website =
}}
'''Velebita alas''' ir [[Karsta process|karsta]] alu sistēma [[Horvātija|Horvātijā,]] [[Velebits|Velebita]] kalnu grēdā. Lielākā no tām ir Lukinajama (burtiski "Lukiča bedre", ''Lukina jama).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Ņefedova''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Lubezeres pagasts]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Datora radīti attēli''', bieži izmantots saīsinājums angļu valodā '''CGI''' (no {{val|en|computer-generated imagery}}), ir [[datorgrafika]]s izmantošana, lai radītu vai palīdzētu attēlu radīšanā [[māksla|mākslā]], drukātajos medijos, [[videospēle|videospēlēs]], [[Kinofilma|filmās]], televīzijas programmās, [[Reklāma|reklāmās]], [[video]]klipos un [[Simulācija|simulatoros]]. Vizuālās ainas var būt gan dinamiskas, gan statiskas, un tās var būt divdimensiju (2D), lai gan termins CGI visbiežāk tiek izmantots attiecībā uz [[trīsdimensiju telpa|3D datorgrafiku]], kas izmantota, lai radītu ainas vai [[Specefekts|specefektus]] filmās un televīzijā. CGI var izmantot arī individuāli lietotāji, un to var rediģēt ar tādām programmām kā ''[[Windows Movie Maker]]'' vai ''[[iMovie]]''.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pieteikšanās''' ir darbība, ar ko palīdzību lietotājam tiek atļauta piekļuve kādai informācijas sistēmai. Tās gaitā lietotājam parasti ir jāievada savs [[lietotājvārds]] un [[parole]], reizēm tas notiek automātiski, lai atvieglotu darbu. Jaunāko laiku tehnika ļauj pazīt piesakošos lietotāju pēc [[pirksta nospiedums|pirksta nospieduma]], [[balss]] u.tml.

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Hard Rock Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 115 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Maiami "Dolphins"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (1987—pašlaik)
[[Floridas "Marlins"]] ([[Augstākā beisbola līga|MLB]]) (1993—2011)
[[Maiami Masters|Miami Open]] (teniss) (2019—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball = 64 767
| cap_other_label = Teniss
| cap_other = 14 000
| embedded =
| website = {{URL|http://hardrockstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 25
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = 200127-H-PX819-0092.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Florida|Maiamigārdensa}}
| map_type = Maiami
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 57
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|1987|8|16||bez}}
| built = 1985—1987
| broke_ground = {{dat|1985|12|1||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 29
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 20
| longm = 14
| longd = 80
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Hard Rock Stadium''''' ir [[stadions]] [[Maiamigārdensa|Maiamigārdensā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Maiami "Dolphins"]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Parīze, Teksasa
| operators =
| attēls = Paris, Texas (1984 film poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vims Venderss]]
| producents = Dons Gests
| scenārijs = [[Sems Šepards]]
| aktieri = * [[Harijs Dīns Stentons]]
* [[Natasja Kinska]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Aurora Klementa]]
* [[Hanters Kārsons]]
| mūzika = [[Rajs Koders]]
| oriģinālnos = ''Paris, Texas''
| studija = * ''Road Movies Filmproduktion GmbH''
* ''Argos Films S.A.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Argos Films''
* ''Tobis Film''
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 147 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4285105665/weekend/|title=Paris, Texas |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Parīze, Teksasa"''' ({{Val|en|Paris, Texas}}) ir 1984. gada [[Rietumvācija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Vims Venderss]], bet scenārija autors [[Sems Šepards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harijs Dīns Stentons]], [[Natasja Kinska]], [[Dīns Stokvels]], [[Aurora Klementa]] un [[Hanters Kārsons]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|rinda=Asterales|suga_lv=Purva krustaine|suga=S. congestus|ģints_lv=Krustaines|ģints=Senecio|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Senecio congestus|Purva krustaine}}|attēls=Senecio congestus (7833340162).jpg|autors=R.Br.|binomial=Senecio congestus|sinonīmi=- Senecio tubicaulis
- Senecio palustris
- Tephroseris palustris
|kategorijas = jā}}
'''Purva krustaine''' (''Senecio congestus'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Krustaines|krustaiņu]] ģintī. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]]. Sastopama arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Muonioelvena
| citvaloda      = sv
| oriģinālnosaukums = Muonio älv
| citvaloda2      = fi
| oriģinālnosaukums2 = Muonionjoki
| attēls            = Mannakoski_2.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mannakoski krāces
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Šēnšemēmelvena]]s un [[Leteseno]] satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tornelvena]]
| sāk_plat_d=68 | sāk_plat_m=29 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=67 | iet_plat_m=10 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=33 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{SWE}}, {{FIN}}
| garums            = 387
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 165
| gada_notece       =
| baseins           = 14 430
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Zviedrija#Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{dziedāšanas balsis}}
'''Kontralts''' ({{val-it|contralto}}) ir viszemākais sieviešu [[balss]] tips, kas ir zemāks par sieviešu [[Alts (balss)|altu]], bet augstāks par vīriešu [[Tenors|tenoru]]. Kontralta balss diapazona robežas ir no [[Fa (nots)|Fa]] mazās oktāvas līdz [[Fa (nots)|Fa]] otrajai oktāvai. Bieži operu partitūrās kontralta balss partijas ir rakstītas arī zēnu balsīm. Visraksturīgākais un visizteiksmīgākais ir zemais un daļēji vidējais kontralta balss reģistrs.

sentences: '''Kārters''' ({{val-en|Carter}}, sieviešu dzimtē '''Kārtere''') ir populārs angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Mārtins Makdona
| vārds_orig = ''Martin McDonagh''
| attēls = Martin McDonagh 2012.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Mārtins Makdona 2012. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1970|3|26}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = dramaturgs, scenārists, kinorežisors
| darbības gadi = 1996—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Mārtins Faranans Makdona''' ({{Val|en|Martin Faranan McDonagh}}, dzimis {{Dat|1970|3|26}}) ir [[Angļi|angļu]] [[dramaturgs]], [[scenārists]] un [[kinorežisors]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Broņislavs Geremeks
| vārds_orģ           =''Bronisław Geremek''
| attēls              =2004.05.01. Bronislaw Geremek 01.jpg
| apraksts            = Broņislavs Geremeks 2004. gadā
| amats               =Polijas ārlietu ministrs
| term_sākums         ={{Dat|1997|10|31|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2000|06|30|N}}
| prezidents          =[[Aleksandrs Kvasņevskis]]
| premjers            =[[Ježijs Buzeks]]
| priekštecis         =Dariušs Rosati
(''Dariusz Rosati'')
| pēctecis            =[[Vladislavs Bartoševskis]]
| dzim_dati           ={{Dat|1932|3|6}}
| dzim_vieta          =[[Varšava]], {{POL}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2008|6|13|1932|3|6}}
| mir_vieta           =pie [[Novi Tomisla]]s, {{POL}}
| tautība             =
| partija             =Brīvības ūnija
(''Unia Wolności''),
[[Demokrātiskā partija - demokrāti.pl]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[vēsturnieks]]
| alma_mater          =[[Varšavas Universitāte]],
''[[École pratique des hautes études]]''
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Radioaktivitāte''' (no {{val|la|radiare}} — 'izstarot' un ''activus'' — 'aktīvs, darbīgs') — dažu [[atoms|atomu]] [[atoma kodols|kodolu]] spēja pašiem no sevis sabrukt, veidojot jaunus, atšķirīgus kodolus (vai arī mainās kodola iekšējā enerģija). Pastāv divi galvenie radioaktīvās sabrukšanas veidi: [[alfa sabrukšana]] un [[bēta sabrukšana]]. Dažiem smago elementu kodoliem piemīt spēja spontāni dalīties (sk. [[kodolu dalīšanās]]). Alfa sabrukšanas procesā kodols izmet pozitīvi lādētu [[alfa daļiņa|alfa daļiņu]] ([[hēlijs|hēlija]] atoma kodolu). Šis sabrukšanas veids ir raksturīgs smagajiem elementiem, un to bieži pavada [[gamma starojums]]. Bēta sabrukšanā radioaktīvais kodols izstaro [[bēta daļiņa|bēta daļiņu]] ([[elektrons|elektronu]] vai [[pozitrons|pozitronu]]). Dabisko [[izotops|izotopu]] ([[rādijs|rādija]], [[polonijs|polonija]], [[urāns (elements)|urāna]], [[torijs|torija]] un citu) radioaktivitāti sauc par dabisko. Dažādu [[kodolreakcija|kodolreakciju]] rezultātā mākslīgi iegūto izotopu radioaktivitāti sauc par mākslīgu radioaktivitāti.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pāvs
| abbreviation = Pav
| name_latin = Pavo
| RA = 20
| dec = -65
| areatotal = 378
| arearank = 44. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pav''
| starmagnitude = 1,94
| neareststarname = ''δ Pav''
| stardistance = 19,91
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Krestovska
|attēls              = Krestovsky 1 2014-08-22.jpg
|attēla paraksts     = Bāka Krestovskas salā
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Medvežju salas]]
|latd=70|latm=50|lats= |latNS=N
|longd=160|longm=36|longs= |longEW=E
|platība             = 70
|garums              = 16
|platums             = 1,5—9
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Šapka
|augstums            = 273
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Krestovska''' ({{val|ru|Крестовский}}, {{val|sah|Крестовскай арыыта}}) ir neapdzīvota sala [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]], [[Medvežju salas|Medvežju salu]] grupā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]]. Visa salas teritorija kopš 2020. gada ietilpst Medvežju salu valsts dabas rezervātā. Cita starpā rezervāts paredzēts [[polārlācis|polārlāču]] vairošanās vietu aizsardzībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ |title=В ЯКУТИИ СОЗДАН ЗАПОВЕДНИК «МЕДВЕЖЬИ ОСТРОВА» |access-date={{dat|2021|02|28||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220131223230/https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = Octopus vulgaris2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| dzimta        = Octopodidae
| dzimta_lv     = Astoņkāju dzimta
| ģints         = Octopus
| ģints_lv      = Astoņkāju ģints
| ģints_r       = Octopus
| suga          = Octopus vulgaris
| suga_lv       = Parastais astoņkājis
| binomial      = Octopus vulgaris <small>([[Cuvier]], 1797)</small>
| kategorijas   = nē
| sinonīmi      =
* ''Octopus rugosus''
}}
'''Parastais astoņkājis''' jeb vienkārši '''astoņkājis''' (''Octopus vulgaris'') ir [[astoņkāju dzimta]]s (''Octopodidae'') suga, kas ir visvairāk pētītā astoņkāju suga pasaulē.

sentences: '''Ametrīns''' ([[hibrīdvārds]] no "ametists" un "citrīns") ir neparasts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — violetā [[ametists|ametista]] un zeltaini dzeltenā [[citrīns|citrīna]] apvienojums vienā [[kristāls|kristālā]]. Dārgakmeņu tirdzniecībā lieto arī terminus '''bolivianīts''', '''amecitrīns''' vai '''tristīns'''.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Senecio aquaticus|dzimta=Asteraceae|rinda=Asterales|kategorijas=nē|suga_lv=Ūdens krustaine|suga=Senecio aquaticus|ģints_lv=Krustaines|ģints=Senecio|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=Hill|klase=Magnoliopsida|tips_lv=Segsēkļi|tips=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls=Marsh Ragwort (Senecio aquaticus), Baltasound - geograph.org.uk - 3089093.jpg|rinda_lv=Asteru rinda}}'''Ūdens krustaine''' ({{val|la|Senecio aquaticus}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s [[Centrāleiropa|centrālajā]], [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Dienvideiropa|dienvidu]] daļā un [[Ziemeļāfrika]]s piekrastē. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]] šis ir ļoti rets adventīvs (ievazāts) augs, kurš reizēm sastopams nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/senecio-aquaticus-hill/|title=ūdens krustaine - Senecio aquaticus Hill - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-18}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jākobs Florentīns Lundbergs
|     vārds_orig = ''Jacob Florentin Lundberg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1782
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1858
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Birži (Salas novads)|Birži]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Benjamins Lundbergs (drēbniekmeistars no [[Karlskrūna]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Karolīne Elizabete (dzimusi Rozenplentere, apprecējušies 1808. gadā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Turbulence''' ({{val|la|turbulentus}} — 'saviļņots') ir parādība, kuras būtība ir tāda, ka [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmas intensitātes palielināšanās gadījumā plūsmā izveidojas daudzi virpuļi. Šādu plūsmu izskaitļošanai tika radīti dažādi turbulences modeļi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=788
|kušanas temperatūra=−123,5 °C
|viršanas temperatūra=20,2 °C
}}
'''Acetaldehīds''' (etanāls, CH3CHO vai MeCHO) ir gaistošs, toksisks šķidrums ar asu, reibinošu smaku. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=230px
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus africanus
| pasuga_lv=Nūbijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus africanus
([[Theodor von Heuglin|Heuglin]] & [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1866)
}}
'''Nūbijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') pasuga.

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = Zelta palmas zars<br />''Palme d'Or''
| current_awards =
| image          = Palmed'or.jpg
| imagesize      = 200px
| caption        = 1979. gada Kannu kinofestivālā pasniegtais Zelta palmas zars
| awarded_for    =
| presenter      = [[Kannu kinofestivāls]]
| country        = {{FRA}}
| location       = [[Kannas]]
| year           = 1955. gadā
| year2          =
| holder         = "[[Kritiena anatomija]]" (2023)
| website       = http://www.festival-cannes.com
}}
'''Zelta palmas zars''' ({{val|fr|Palme d'Or}}) ir augstākais apbalvojums [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]], kas tiek pasniegts oficiālā konkursa uzvarētājfilmas [[kinorežisors|režisoram]].

sentences:
[[Kategorija:Ilūkste]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Ilūkstē]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Ilūkste]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |         attēls = Saffran crocus sativus moist.jpg
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Liliopsida
 |       klase_lv = Viendīgļlapji
 |          rinda = Asparagales
 |       rinda_lv = Sparģeļu rinda
 |         dzimta = Iridaceae
 |      dzimta_lv = Skalbju dzimta
 |          ģints = Crocus
 |       ģints_lv = Krokusi
 |           suga = C. sativus
 |        suga_lv = Safrāns
 |       binomial = Crocus sativus
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bērns Nr. 44
| attēls                   = Child 44 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Child 44''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Daniels Espinosa]]
| producents               =
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Ridlijs Skots]]
| scenārija autors         = [[Ričards Praiss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džoels Kinamans]]
* [[Pedijs Konsedains]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Vinsents Kasels]]
| mūzika                   = [[Džons Erkstrands]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Summer Entertainment]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|4|17||bez}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014|title=Child 44|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160306030306/http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ASV}}
* {{RUS}}
* {{ROM}}
* {{CZE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=child44.htm|title=Child 44 (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bērns Nr. 44"''' ({{val|en|Child 44}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Krievija]]s, [[Rumānija]]s un [[Čehija]]s drāma, kas balstīta uz Toma Roba Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Daniels Espinosa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džoels Kinamans]], [[Pedijs Konsedains]], [[Džeisons Klārks]] un [[Vinsents Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|17||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Aragacs
| Photo                = Aragats.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Armēnija
| alt_karte = Relief Map of Armenia.png
| paraksta_izvietojums = right
| latd=40|latm=31|lats=23|latNS=N
| longd=44|longm=11|longs=43|longEW=E
| Augstums         = 4090
| Atrašanās vieta  = {{ARM}}
| Kāpums           =
| Relatīvais_augstums = 2143
| Topographic map  =
| Type             = stratovulkāns
| Kalnu grēda      = [[Armēnijas kalniene]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Aragacs''' ({{val|hy|Արագած}}) ir aprimis [[stratovulkāns]] [[Armēnijas kalniene|Armēnijas kalnienē]], [[Armēnija]]s  augstākā virsotne. Izvietojies Armēnijas ziemeļaustrumos kā 40 km garš un 35 km plats izolēts masīvs, Armēnijas kalnienes ceturtā augstākā virsotne.<ref>{{PZT|52}}</ref> Kalnam četras virsotnes (4090 m, 4007 m, 3916 m un 3879 m vjl), starp kurām [[šļūdonis|šļūdoņa]] pildīts [[cirks (ģeomorfoloģija)|cirks]]. Pēdējās vulkāniskās aktivitātes tiek saistītas ar vēlīno [[pleistocēns|pleistocēnu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=214060 |title=Global Volcanism Program. Aragats |access-date={{dat|2014|04|07||bez}} |archive-date={{dat|2013|12|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131225061003/http://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=214060 }}</ref> Nogāzēs stepes, dienvidaustrumos — [[ozols|ozolu]] skrajmeži, augstāk — augstkalnu pļavas un akmeņu kliedņi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences: '''Privāta militāra kompānija''' ir privāta kompānija, kas komerciāli sniedz bruņotas kaujas vai drošības, kā arī [[izlūkošana]]s, stratēģiskās plānošanas, [[loģistika]]s un konsultāciju pakalpojumus.

sentences:
[[Kategorija:Arheologi| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabugao
 | official_name            = ''Kabugao''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator apayao kabugao.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Apajao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1950
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 21
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 935.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16215
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 01 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 11 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3809
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 262
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Demi Lovāto
|      Vārds_orig = ''Demi Lovato''
|          Attēls = Demi Lovato Interview Feb 2020.png
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts = Lovāto 2020. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|8|20}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Dalasa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dziesmu autore
|     Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]], [[klavieres]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://demilovato.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Demetrija Devonna Lovāto''' ({{val|en|Demetria Devonne Lovato}},<ref name="WP">{{ziņu atsauce|author=Laura Yao|date=2008-06-21|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2008/06/20/AR2008062003077_pf.html | title=Disney Demi-Goddess| work=[[Washington Post]] | accessdate=2008-12-22}}</ref> {{IPA2|ləˈvɑːtoʊ}}; dzimusi {{Dat|1992|8|20}})<ref name=TheStar>{{ziņu atsauce|url=http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part|title=Just your average teen, except for the fame part|publisher=www.thestar.com|accessdate=2010-08-27|date=2010-08-27|author=Richard Ouzounian|location=Toronto|archive-date=2010-08-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20100829132642/http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore. Pazīstama ar Mičijas Toresas ({{val|en|Mitchie Torres}}) lomu ''[[Camp Rock]]'' filmu sērijā un Sonijas Monro ({{val|en|Sonny Monroe}}) lomu filmā ''[[Dodiet Sonijai iespēju]]'' ({{val|en|Sonny with a Chance}}). Filmējusies arī "[[Radīti skatuvei]]" 5. sezonā kā Denija (''Dani'').

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Mali]]
[[Kategorija:Mali mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Vultur gryphus -Doué-la-Fontaine Zoo, France-8a.jpg
| att_nosaukums = Andu kondora mātīte
|       attēls2=AndeanCondorMale.jpg
| att2_nosaukums=Andu kondora tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Vultur
|      ģints_lv = Andu kondori
|       ģints_r = Andu kondors
|          suga = V. gryphus
|       suga_lv = Andu kondors
|     izplatība =
Andu kondora izplatības areāls iekrāsots dzeltenā krāsā.
|      binomial = Vultur gryphus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      sinonīmi =
* ''Vultur fossilis''
* ''Vultur patruus''
* ''Vultur pratruus''
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vasaras stundas
| operators =
| attēls = L'Heure d'été (2008 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivjē Asajass]]
| producents =
| scenārijs = Olivjē Asajass
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Šarls Berlēns]]
* [[Žeremī Renjērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Heure d'été''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''MK2 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2008|3|5}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0836700/?ref_=bo_se_r_1|title=Summer Hours (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Vasaras stundas"''' ({{Val|fr|L'Heure d'été}}) ir 2008. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivjē Asajass]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Šarls Berlēns]] un [[Žeremī Renjērs]].

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences: '''Elektromagnētiskais lauks''' ir lauks, kurā realizējas [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] mijiedarbība. [[Elektrodinamika|Elektrodinamikā]] elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar [[Maksvela vienādojumi]]em. Pārejot no vienas inerciālas [[atskaites sistēma]]s uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — [[elektriskais lauks]] un [[magnētiskais lauks]] — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Silajāņu pagasts
| karte             = Silajāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Silajāņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Silajāņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Silajāņi
| platība           = 70,6
| iedzīvotāji       = 371<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 371 / 70.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences: '''Pērnavas ģimnāzija''' ({{val|et|Pärnu Ühisgümnaasium}}) ir viena no [[Pērnava]]s ģimnāzijām, kas atrodas Kooli ielā 13 Pērnavā. 2014. gadā apvienota ar Pērnavas Hanzas ģimnāziju (''Pärnu Hansagümnaasium''). Tajā ir vienīgi vidusskolas (X—XII) klases.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vana Japina
|     vārds_orig = 王亚平
''Wáng Yàpíng''
|         attēls = Wang Yaping in 2021.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vana Japina 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1980
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Jaņtai]], [[Šaņduna]], {{CHN}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CHN}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Ķīnas Nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]] [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 197 d 1 min
| kos_iesaukums = 2010. gads
| kos_misija = 1. ''[[Shenzhou 10]]''
2. ''[[Shenzhou 13]]''
| kos_kuģi =
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvedis]]
|  dienesta_laiks = kopš 1997. gada
|          valsts = {{CHN}}
|       struktūra = [[Tautas atbrīvošanās armijas Stratēģiskie atbalsta spēki|Stratēģiskie atbalsta spēki]]
|    nodarbošanās = [[lidotājs]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Vana Japina''' ({{zh|s=王亚平 |t=王亞平 |p=Wáng Yàpíng}}; dzimusi {{dat|1980|1|27}}) ir [[Ķīna]]s [[kosmonauts|kosmonaute]], Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotāja, pulkvede. Viņā ir pirmā Ķīnas sieviete, kas veikusi [[iziešana kosmosā|iziešanu kosmosā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Protist collage 2.jpg
| att_nosaukums= Protistu daudzveidība
| impērija     = Eukaryota
| impērija_lv  = Eikarioti
| valsts       = Protista
| valsts_lv    = Protisti
| iedalījums=
}}
'''Protisti''' (''Protista'', no {{val|grc|πρώτιστος}} — 'pats pirmais') ir [[organisms|organismi]], kuriem nav [[audi|specializētu audu]]. Protistu valstī ir apvienoti visi [[eikarioti]]skie [[vienšūnas organismi]], kuri var būt sastopami arī kolonijās — [[aļģes]] un [[protozoji]], kā arī daudzšūnu aļģes, [[aļģsēnes]] un [[gļotsēnes]]. Tā ir [[Parafilētisms|parafilētiska]] grupa bez kopīgas izcelsmes,<ref>[http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/09860990.htm Bioloģijas terminu vārdnīca]</ref> kur iekļauti visi eikariotiskie organismi, kas nav [[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Sēnes|sēņu]] un [[Augi|augu]] valstīs. Terminu ''protisti'' 1866. gadā ieviesa [[Ernsts Hekels]], taču viņa izpratnē tie bija visi vienšūnas organismi, ieskaitot [[baktērijas]]. Mūsdienu izpratnē šo terminu 1938. gadā sāka lietot [[Herberts Kouplends]], jo viņš baktērijas iedalīja atsevišķā [[Monēras|monēru]] valstī.<ref name=enciklop>[https://enciklopedija.lv/skirklis/944 Kondratovičs U. Bioloģija. Nacionālā enciklopēdija]. Atjaunots: 2021. gada 19. februārī. Skatīts: 2021. gada 2. martā</ref> Vēlāk to savā sistemātikā saglabāja [[Roberts Vitakers]], piecu valstu sistēmas autors. Tradicionāli protistus dala vienšūņos (''Protozoa''), aļģēs (''Algae'') un sēņveidīgajos organismos. Visām šīm grupām ir polifilētisks raksturs un tās netiek lietotas kā [[Taksons|taksoni]].

sentences: '''Derealizācija''' ir konkrētajai [[īstenība]]i neatbilstoša sajūta. Atšķirībā no ilūzijām un [[Halucinācijas|halucinācijām]] indivīdam formālā uztvere ir pilnīgi saglabājusies, bet mainījusies ir iekšējā [[attieksme]] pret apkārtējiem priekšmetiem (tie redzami it kā neiespējami vai neīsti). Indivīdam reizēm rodas šaubas par visas apkārtējās vides eksistenci vai var likties, ka nedzīvie priekšmeti kļuvuši bīstami un draudīgi. Šis simptoms ir raksturīgs vairākām psihiskām un organiskām patoloģijām ([[epilepsija]]<ref>Compr Psychiatry. 1996 Mar-Apr;37(2):125-33. Psychosensorial and related phenomena in panic disorder and in temporal lobe epilepsy. Toni C, Cassano GB, Perugi G, Murri L, Mancino M, Petracca A, Akiskal H, Roth SM. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/8654062</ref>, [[labirintīts]] — iekšējās [[auss]] iekaisums, [[vestibulārais aparāts|vestibulārā aparāta]] patoloģijas), kā arī cilvēkiem ar [[trauksmes traucējumi|trauksmes traucējumiem]], [[sociālā fobija|sociālo fobiju]]<ref>J Anxiety Disord. 2013. Depersonalization/derealization during acute social stress in social phobia. Hoyer J, Braeuer D, Crawcour S, Klumbies E, Kirschbaum C. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/23434546</ref> un citiem. Daži medikamenti un [[psihotropā viela|psihotropās]] vielas, kā [[marihuāna]] var dot līdzīgus blakusefektus. Vienlaikus ar derealizāciju bieži izpaužas [[depersonalizācija]].

sentences:
'''Lins''' var būt:
* [[Džeremijs Lins]] — ASV basketbolists;
* [[Lins]] — Romas pāvests;
* [[Sējas lini]] — lakstaugs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cesvaines pagasts
| karte             = Cesvaines pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cesvaines pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cesvaines pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| platība           = 185,4
| iedzīvotāji       = 1261<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|11||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1261 / 185.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.cesvaine.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zaudētā nedēļas nogale
| operators =
| attēls = The Lost Weekend (1945 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rejs Millands]]
* [[Džeina Vaimena]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''The Lost Weekend''
| studija = ''[[Paramount Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Paramount Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1945|11|29}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Lost-Weekend-The#tab=summary|title=The Lost Weekend (1945) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zaudētā nedēļas nogale"''' ({{Val|en|The Lost Weekend}}) ir 1945. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rejs Millands]] un [[Džeina Vaimena]]. Filma ir balstīta uz Čārlza Džeksona 1944. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Valters
|     vārds_orig = ''Arthur Hugo Walter''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''17. marts''' ir 76. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (77. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 289 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences: '''Skābais lietus''' jeb '''skābie nokrišņi''' ir jebkurš [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas piesārņots ar skābajiem oksīdiem un tam ir zems [[pH]] līmenis. Skābais lietus galvenokārt novērojams daudzās [[Eiropa]]s valstīs un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas negatīvi ietekmē ūdeņus, paaugstinot to skābumu tiktāl, kamēr tajos nomirst visi tur esošie [[augi]] un [[dzīvnieki]]. Arī mežos un citur tas rada ļoti lielus postījumus. Skābā lietus sekas ASV vien ir 13 miljonus dolāru lielas. No mežu izzušanas vien līdz gadsimta beigām būs ap 1,75 miljardu dolāru lieli zaudējumi.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{interviki+}}
'''Elastīgais budžets''' ir budžets, kurā uzskatāmi parādītas atšķirības starp fiksētajām un mainīgajām izmaksām un paredzētas iespējamās izmaiņas atkarībā no darbības apjoma. Elastīgā budžeta izstrādāšanā tiek izmantoti mainīgo izmaksu pašizmaksas kalkulācijas un kritiskā punkta analīzes principi. Elastīgo budžetu izmanto divējādi kā plānošanai jeb budžeta izstrādāšanai, lai noteiktu, kā mainīsies peļņa atkarībā no sasniegtā darbības apjoma, izstrādā budžeta variantus vairākiem dažādiem darbības apjomiem un arī kontrolei jeb noviržu analīzei, lai attiecīgi izmainīti budžeta dati tiek izmantoti, lai salīdzinātu katra perioda beigās faktiskos rezultātus ar plānotajiem. Sagatavojot elastīgo budžetu, nepieciešams noteikt to, kā izmaksas un ieņēmumi mainās atkarībā no darbības apjoma. Pārdošanas ieņēmumi noteikti mainās atkarībā no pārdošanas apjoma, bet tiešās materiālu un arī darba izmaksas — no ražošanas apjoma. Atsevišķos gadījumos vispārējās izmaksas pareizāk būtu paredzēt kā jauktās izmaksas (daļēji fiksētas un daļēji mainīgas), kas mainās atkarībā no citiem rādītājiem, nevis pārdošanas vai ražošanas apjoma.

sentences: '''Šveicieši''' ({{val|de|die Schweizer}}, {{val|fr|les Suisses}}, {{val|it|gli Svizzeri}}) ir [[Eiropa]]s [[nācija]], [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] pilsoņi. Kopējais skaits ir 6 695 000 cilvēku (2012. gadā). Šveicē — 6 miljoni.

sentences: '''Karstuma vilnis''' ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts [[relatīvais gaisa mitrums|mitruma līmenis]]. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas,<ref>[http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/305/5686/994 More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century], sciencemag.org {{en ikona}}</ref> jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos.<ref>[http://journals.ametsoc.org/doi/abs/10.1175/1520-0450(2001)040%3C0762%3AOTDOAH%3E2.0.CO%3B2 On the Definition of a Heat Wave], journals.ametsoc.org {{en ikona}}</ref> Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no [[hipertermija]]s un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences: '''Tesmeņveidīgie mākoņi''' jeb '''maisveida mākoņi''' (''Mammatus, (mam)'') ir [[mākoņi]] ar nokareniem [[puslode]]s formas izspiedumiem to apakšdaļā. Šie izspiedumi tiecas uz leju līdzīgi tesmeņiem vai nokarenām kabatām. No tā radies mākoņu nosaukums ({{val|la|mamma}} — [[tesmenis]], [[krūts dziedzeris]]). Šādi mākoņi retumis novērojami [[gubu lietusmākoņi|negaisa mākoņu]] aizmugurē [[vasara]]s periodā. Tie veidojas, strauji izbeidzoties vertikālajām strāvām, kas atbildīgas par gubmākoņa plakanās apakšas un izliektās virsotnes rašanos — tad mākoņa apakšdaļa sāk nolaisties, veidojot uz leju vērstus izliekumus. Tesmeņveida forma var būt novērojama arī pie [[stratocumulus|slāņu gubmākoņiem]] un retāk [[spalvmākoņi]]em, ja tie rodas no negaisa mākoņa "laktas".

sentences:
{{cita nozīme|Īrijas parlamenta ēku pirms 1800. gada|pašreizējo parlamenta ēku|Leinstera ēka}}
'''Īrijas parlamenta ēka''' ({{val|ga|Tithe na Parlaiminte}}) bija pasaulē pirmā pēc īpaša pasūtījuma celtā divpalātu [[parlaments|parlamenta]] ēka. Tā atrodas [[Īrija]]s galvaspilsētas [[Dublina]]s pašā centrā iepretim slavenajai [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledžai]]. Mūsdienās tā vairāk tiek saukta par '''[[Īrijas banka|Īrijas banku]]''' jeb par '''[[Koledžgrīna|Koledžgrīnu]]''' (''College Green''), kura pēc būtības ir bankas filiāle. [[18. gadsimts|18. gadsimtā]] tā bija rezidence abām [[Īrijas karaļvalsts]] parlamenta palātām ([[Lordu palāta]]i un [[Īrijas apakšpalāta]]i). [[1800]]. gadā parlaments tika likvidēts saskaņā ar [[Ūnijas akts|Ūnijas aktu]], kad [[Īrijas sala]] tika pievienota [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotajai karalistei]], bet pašu ēku pārdeva bankai ar aizliegumu tajā jebkad rīkot [[tautas sapulce]]s,<ref>[http://www.latviesi.org/ra/?rid=642&mid=80&o=1&id=1&mmid=80 Īrija - valsts, kas bija arī pirms mums]{{Novecojusi saite}} (www.latviesi.org), atjaunināts {{dat|2008|5|11}}</ref> un noteica tiešo pārvaldi no [[Londona]]s.

sentences:
'''''Wilkes '''''var attiekties uz:
* [[Čārlzs Vilkss]] - amerikāņu flotes virsnieks ''(Charles Wilkes)''
* [[Vilksa Zeme]] - apgabals [[Antarktīda|Antarktīdā]] ''(Wilkes Land)''
* [[Vilksa]] - polārstacija ''(Wilkes Station)''

sentences:
.]]
'''Rudens''' ir viens no [[gadalaiki]]em [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Tas iezīmē pāreju starp [[vasara|vasaru]] un [[ziema|ziemu]]. Rudens ir gadalaiks, kas Zemes ziemeļu puslodē iesākas, kad Saule savā redzamajā kustībā pa ekliptu šķērso debess ekvatoru rudens punktā, un beidzas, kad Saule nonāk ziemas saulgriežu punktā. Viena no galvenajām rudens iezīmēm ir koku [[Lapu krāsu maiņa rudenī|lapu krāsas maiņa]], kas notiek neilgi pirms kokiem nobirst lapas.

sentences: '''Ūdenskritums''' — [[ūdens]] straume, kas kādā [[upe]]s vietā krīt lejup. Pasaulē augstākais ir [[Anhela ūdenskritums]], kura augstums ir 979 metri (pēc citiem datiem 1054 metri), tas atrodas Dienvidamerikā, [[Venecuēla|Venecuēlā]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Hatangas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       =
| paraksts     =
|vietaskarte         = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Krasnojarskas novads]], [[Jakutija]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Taimira]]
| plat_d=73| plat_m=32| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=108| gar_m=26| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 240
| platums      = 50
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 29
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Mazā Begičeva sala
| pilsētas     =
}}
'''Hatangas līcis''' ({{val|ru|Хатангский залив}}, {{val|sah|Хатанга хомото}}) ir [[Laptevu jūra]]s līcis [[Taimira]]s pussalas dienvidaustrumu piekrastē, faktiski [[Hatanga]]s upes estuārs. Administratīvi lielākā daļa ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]], bet ziemeļaustrumu daļa — [[Jakutija|Jakutijā]]. Līcis ir ap 240 km garš un platākajā vietā ap 50 km plats. Tajā ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Hatanga, Boļšaja Balahņa, Novaja un Sangajurjaha. Līča austrumu krasts stipri izrobots, atzarojas Koževņikova līcis un Nordvikas līcis. [[Lielā Begičeva sala]] pie līča ieejas sadala to divos šaurumos — galvenāis 13 km platais Ziemeļu šaurums un 8 km platais Austrumu šaurums. Līcis lielāko gada daļu klāts ar ledu.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article118611.html Большая Советская Энциклопедия (БСЭ). Хатангский залив]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Ziemeļamerikā|Panama]]
[[Kategorija:Panama]]

sentences:
[[Lisabona|Lisabonā]]]]
'''Slava Ukrainai!''' ({{val|uk|Слава Україні!}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] nacionālais [[sauklis]] un [[Ukrainas Bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] sveiciens. Sveiciens kļuva par vienu no [[Ukraina]]s protestu kustības populārākajiem saukļiem, tā aizsākumi meklējami no 1917. līdz 1921. gadam pastāvējušajā [[Ukrainas Tautas Republika|Ukrainas Tautas Republikā]]. Tas bija populārs [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas Sacelšanās armijā]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Sibīrijā Ļeņina pieminekli rotā uzraksts «Slava Ukrainai!»|url=https://www.apollo.lv/5862019/sibirija-lenina-pieminekli-rota-uzraksts-slava-ukrainai|publisher=[[Apollo (portāls)|Apollo]]|accessdate={{dat|2019|01|05||bez}}}}</ref> un [[Eiromaidans|Eiromaidana]] laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Augšanas hormona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = STH, somatotropais hormons,
HGH, somatotropīns
|           CAS numurs = 12629-01-5
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = 22 124
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Augšanas hormons''' jeb '''somatotropais hormons''' ir nesteroīdais anaboliskais [[hormons]], kuru organismā producē [[hipofīze]]s priekšējā daiva ([[adenohipofīze]]). Augšanas hormona sintēze tiek regulēta ar [[hipotalāms|hipotalāma]] bioloģiski aktīvajām vielām — šo sintēzi veicina [[somatoliberīns]], bet kavē — [[somatostatīns]]. Augšanas hormons pieder pie polipeptīdiem (sastāv no 191 aminoskābes).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''E-LAB (arī ELAB, E-L@b)''' ir elektroniskās mākslas un mediju centrs. Centrs tika dibināts 1996. gadā, un tā dibinātāji ir [[Rasa Šmite]], [[Raitis Šmits]], [[Jānis Garančs]], [[Alise Tīfentāle]] un citi domubiedri. Vēlāk, 2000. gadā uz E-LAB biedrības bāzes dibināts jauno mediju kultūras centrs [[RIXC]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=DEVIŅDESMITIE. Laikmetīgā māksla Latvijā|last=Astahovska|first=Ieva|publisher=Latvijas Laikmetīgās mākslas centrs|year=2010|isbn=978-9934-8078-3-1|location=Rīga|pages=}}</ref> “90. gadu otrajā pusē, kad uzsākām E-LAB, tiecāmies izbēgt no jebkādas formāli vai strukturāli definējamas (plauktiņā ierindojamas) darbības. Tomēr nolūks bija — radīt atvērtu un nedefinētu telpu. Taču tas nebija ne pašmērķis, ne māksliniecisks koncepts. Mēs internetu lietojām, lai to pieredzētu. Vienkārši lai apmainītos ar informāciju, komunicētu un kopā ar domubiedriem globālajā tīklā pētītu jauno teritoriju un pašradītu telpu, ko piepildīt ar saturu — mākslu, skaņām, radio, tekstiem...“<ref name=":0" />

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Palladio villas Veneto
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| map_relief = yes
| status              =
| image               = Palladio filtered.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Veneto}}
| latd  = 45.549167 | latNS  = N
| longd = 11.549444 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vičenca un Palladio villas Veneto
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii
|        designation1_date = 1994. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/712 712]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 333,87 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{| style="clear:both; background:none;"
| width="60%" style="padding:1em 1em 1em 1em; border:1px solid #dfdfdf; background-color:#E5ECFF" valign="top"|
'''Portāli''' ir lapas, kas kalpo kā titullapas konkrētām tēmām vai nozarēm. Portālu var izveidot kādam konkrētam Vikipēdijas projektam, bet pretēji Vikiprojektiem, portāli ir domāti gan lasītājiem, gan reģistrētajiem dalībniekiem. Portāli rosina dalībniekus piedalīties ar jauniem rakstiem un papildinājumiem esošajai informācijai.
|-
| colspan="2" style="border:1px solid #dfdfdf; padding:1em 1em 1em 1em; background-color:#f9f9f9" |

Saturs

[[#Kas ir portāls?|Kas ir portāls?]]
· [[#Kā atrast portālu?|Kā atrast portālu?]]
· [[#Kā izveidot jaunu portālu?|Kā izveidot portālu?]] ·

[[#Kā izveidot labu portālu?|Kā izveidot labu portālu?]]
· [[#Kā iesaistīties portāla veidošanā?|Kā iesaistīties?]]
· [[#Skatīt|Papildus informācija]]

|-
| colspan="2" width="100%" valign="top" style="padding:1em 1em 1em 1em; border:1px solid #dfdfdf; background-color:#FFFFF" |

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Historia Lettica
|          attels =
| attela apraksts = ''Historia Lettica'' pirmizdevuma vāks (1649.)
|          autors = Pauls Einhorns
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1649
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            isbn2 =
|            isbn3 =
|            isbn4 =
|            isbn5 =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''''Historia Lettica''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'latviešu vēsture') ir [[1649. gads Latvijā|1649]]. gadā [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] publicēta [[vācbalti|vācbaltu]] [[luterisms|luterāņu]] mācītāja [[Pauls Einhorns|Paula Einhorna]] [[vācu valoda|vācu valodā]] sarakstīta grāmata par [[latvieši]]em, [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiju]] un [[latviešu valoda|valodu]]. Tā tiek uzskatīta par vienu no senākajiem un plašākajiem vēsturiskajiem avotiem par [[Latvijas vēsture|latviešu tautas vēsturi]].<ref>[http://www.lfk.lv/1649_lv.html Historia Lettica] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131211234547/http://www.lfk.lv/1649_lv.html |date={{dat|2013|12|11||bez}} }} {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=446 Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās] {{lv ikona}}</ref>

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Barbadosa|Barbadosu]].

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|nosaukums_latv_val  = Vidusfranku valsts
|sugasvārds          =
|kontinents          = [[Eirāzija]]
|reģions             = [[Rietumeiropa]]
|valsts              =
|laikmets            = [[Viduslaiki]]
|statuss             = [[valsts]]
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = [[Monarhija]]
|gads_sākums         = 843
|gads_beigas         = 855

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ammonia beccarii.jpg
|     att_nosaukums= Globotalamejas ''[[Ammonia beccarii]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Globothalamea
|          klase_lv = Globotalamejas
|         binomial = Globothalamea <small>Pawlowski, Holzmann & Tyszka, 2013</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Rotaliana}}
* {{TaksoSaite|Textulariana}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Globotalamejas''' (''Globothalamea'') ir [[Bentoss|bentisku]] un [[Planktons|planktona]] [[Foraminīferas|foraminīferu]] klase ar aglutinētu vai kaļķa, daudzkameru [[Čaula|čaulu]]. Čaulas var būt trohospirāliskas, kā arī sastāvēt no vienas, divu vai triju  kameru virknēm. Juvenīlajā stadijā kameras var būt lodveidīgas vai izliektas. Klase izdalīta pamatojoties uz SSU rDNS molekulārajiem pētījumiem, ņemot vērā arī grupas [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiskās]] īpatnības. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] tās ir zināmas no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām.

sentences:
]]
'''Solončaks''' ([[krievu valoda|krievu]] un {{val|uk|солончак}}, no ''солоний'' — 'sāļš') ir [[augsne]]s tips, kam raksturīgs augsts viegli šķīstošu [[sāļi|sāļu]] saturs tās virskārtā daudzumā, kas neļauj attīstīties lielākajai daļai augu, izņemot [[halofīti|halofītus]]. Raksturīgs [[stepe|stepju]], [[tuksnesis|tuksnešu]] un [[pustuksnesis|pustuksnešu]] reģioniem ar iztvaicēšanas ūdensapmaiņas režīmu, galvenokārt [[Centrālā Āfrika|Centrālajā Āfrikā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], kā arī citur pasaulē. Veidojas reljefa pazeminājumos ar pietiekoši tuvu (ap 1,5 m) [[gruntsūdens]] slāni.<ref>[http://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_geolog/16950/%D0%A1%D0%9E%D0%9B%D0%9E%D0%9D%D0%A7%D0%90%D0%9A Геологическая энциклопедия. СОЛОНЧАК]</ref>

sentences: '''Y paaudze''', '''M paaudze''', '''tūkstošgades paaudze''',<ref>{{Cite web |title=Kā latviešu valodā atveidojams termins "millennials"? |url=https://www.vvc.gov.lv/lv/latviesu-literaras-valodas-konsultaciju-apkopojums#ka-latviesu-valoda-atveidojams-termins-millennials |access-date=2023-09-05 |website=[[Valsts valodas centrs]]}}</ref> '''tūkstošgadnieki'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=''Bibliotēka 2.0'' un ''Google paaudze'': aktoru mijiedarbības iespējas mūsdienās |author=Aiga Grēniņa |year=2015 |publisher=[[LU SZF]] |page=86 |url=https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 |access-date={{dat|2018|06|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200920180736/https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 }}</ref> jeb '''mileniāļi''' ({{val|en|millenials}}, no ''millennium'' — 'tūkstošgade') ir demogrāfiskais slānis, kas nācis pēc [[X paaudze]]s. Tā ir [[paaudze]], kas uzaugusi [[tehnoloģijas|tehnoloģiju]] pārmaiņu laikmetā. Nav zināmi precīzi datumi, kad šī paaudze sākās vai beigsies. Demogrāfi un pētnieki paaudzes iedalījuma nolūkiem kā paaudzes dzimšanas gadus parasti nosaka [[1980. gadi|1980. gadu]] sākumu, bet kā paaudzes beigu dzimšanas gadus — [[1990. gadi|1990. gadu]] beigas (1981.–1996. gads pēc "Pew Research Center" datiem<ref>{{Cite web|url=https://www.pewresearch.org/fact-tank/2019/01/17/where-millennials-end-and-generation-z-begins/|title=Defining generations: Where Millennials end and Generation Z begins|website=Pew Research Center|access-date=2020-04-14}}</ref>). Par termina “millenials” izgudrotājiem tiek uzskatīti rakstnieki Viljams Strauss (''William Strauss'') un Nīls Houvs (''Neil Howe''), kas pieminējuši tos grāmatās ''Generations: The History of America's Future'', ''1584 to 2069 (1991)'' un ''Millennials Rising: The Next Great Generation (2000)''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 |title=After Gen X, Millennials, what should next generation be? |access-date=2017-02-10 |archive-date=2020-03-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200320040227/http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 }}</ref>

sentences:
{{Futbola kluba infokaste|
nos=Corinthians|
logo=|
pilns=Sport Club Corinthians Paulista|
dib=1910|
stad=[[Arena Corinthians]],<br />[[Sanpaulu]], [[Brazīlija]]|
ietilp=|
prez=|
tren= {{flaga|BRA}} [[Fernando Lazaro]]
līga= [[Brazīlijas Série A]]|
sez= |
poz= |
|pattern_la1 =_sccp100c|
  pattern_b1  =_beigestripes_inversion|
  pattern_ra1 =_sccp100c|
  pattern_so1 =_sccpcentenario|
  leftarm1    =ffffff|
  body1       =ffffff|
  rightarm1   =ffffff|
  shorts1     =000000|
  socks1      =000000|
 |pattern_la2 =|
  pattern_b2  =|
  pattern_ra2 =|
  pattern_sh2 =_blackstripesonwhite|
  pattern_so2 =_juve0910H|
  leftarm2    =000000|
  body2       =000000|
  rightarm2   =000000|
  shorts2     =000000|
  socks2      =000000|
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Baumbahs
|     vārds_orig = ''Johann Christoph Baumbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1742
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1801
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''3. septembris''' ir gada 246. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (247. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 119 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Paracelzs
|     vārds_orig = ''Paracelsus''
|         attēls = Paracelsus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1493]]. gada {{dat||11|11}} vai {{dat||12|17}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Ega pie [[Einzīdelna]]s, [[Švīces kantons]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1541
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Zalcburga]], [[Zalcburgas arhibīskapija]]<br>({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = šveicietis, vācietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Paracelzs''' ({{val-la|Paracelsus}}; dzimis '''Filips Aureols Teofrasts Bombasts fon Hohenheims''' (''Philippus Aureolus Theophrastus Bombastus von Hohenheim'') {{dat|1493|11|11}} vai {{dat||12|17}}, miris {{dat|1541|9|24}}) bija šveiciešu-vācu [[renesanse]]s laika ārsts, botāniķis, alķīmiķis, astrologs un okultists. Viņš ir piešķīris nosaukumu [[cinks|cinkam]], kā arī viņš tiek uzskatīts par pirmo sistemātisko botāniķi.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from the United States}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Antártida Argentina
|    pilnais_valsts_nosaukums = <small>Provincia de Tierra del Fuego, Antártida e Islas del Atlántico Sur</small>
|            valsts_nosaukums = Argentine Antarctica
|               karoga_attēls =Bandera_de_la_Provincia_de_Tierra_del_Fuego.svg
|            karoga_nosaukums = Ugunszemes, Antarktikas un Dienvidatlantijas salu provinces karogs
|              ģerboņa_attēls =Escudo_de_la_Provincia_de_Tierra_del_Fuego.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ugunszemes, Antarktikas un Dienvidatlantijas salu provinces ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_Argentina_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ušvaja]] ([[Ugunszeme|Ugunszemē]])
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Eduardofreja]] ([[Čīle]])
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda|spāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Argentīna]]s pretenzija Antarktikā
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1908]].g. 21. jūlijā
|                 platība_km2 = 965597
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 165 - 300
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Argentīnas Antarktīda''' ({{val-es|Antártida Argentina}}) ir [[Argentīna]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas oficiāli veido [[Tjerra del Fuego, Antarktīda un Dienvidatlantijas salas|Ugunszemes, Antarktīdas un Dienvidatlantijas salu]] provinces distriktu. Daļēji pārklājas ar [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotās Karalistes]] un [[Čīles Antarktiskā teritorija|Čīles]] pretenzijām. Teritoriju ierobežo 60° dienvidu paralēle un 25° un 74° rietumu garuma meridiāni. Teritorija aptver [[Antarktīdas pussala|Antarktīdas pussalu]], [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju]] un [[Dienvidšetlendu salas]], kā arī lielāko daļu [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāja]].

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from Chile|Čīles vieglatlēti}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Kopenhāgenas Universitāte
|attēla_nos   = University of Copenhagen Seal.svg
|att_izm      = 167px
|att_apraksts =
|moto         = ''Coelestem adspicit lucem'' {{la ikona}}
"Tā redz dievišķo gaismu"
|dibin        = 1479
|valsts       = Dānija
|vieta        = [[Kopenhāgena]]
|tips         = [[Publiska universitāte|Publiska]]
|dotācijas    = DKK 6 467 000 000 ($1,25 miljardi)
|rektors      = Henriks Kaspars Vegeners (2020)
|pasniedz     = ~ 7000
~ 5500 pilna laika ekvivalenti
|studenti     = 36 891 (2010. gada 1. oktobris)
|publik       =
|asociācijas  = [[International Alliance of Research Universities|IARU]], [[European University Association|EUA]]
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://ku.dk/ ku.dk]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Erebuni
| native_name    =  Էրեբունի
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Erebuni_SE_Entrance.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Erevāna#Armēnija#Āzija
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 40.1406 | latNS  = N
| longd = 44.5381 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 782. gads p.m.ē.
| abandoned      = 595. gads p.m.ē.
| epochs         = [[Senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1947. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}
<mapframe text="Erebuni" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q733610"
}
</mapframe>
'''Erebuni''' ({{val|hy|Էրեբունի}}) bija [[Urartu]] valsts nocietināta pilsēta, kuras drupas mūsdienās atrodas [[Armēnija]]s galvaspilsētas [[Erevāna]]s dienvidaustrumos.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kamigina
| official_name = ''Camiguin''
| image_skyline = GUINSILIBAN PORT.jpg
| imagesize =
| image_caption = Ginsilibanas piestātne [[Kamigina]]s salas dienvidos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Camiguin in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 241.44
| population_total = 92808
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 9 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 43 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Mambahao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 5
| p1 = '''5 municipalitātes'''
| p2 = [[Ginsilibana]]
| p3 = [[Katarmana (Kamigina)|Katarmana]]
| p4 = [[Mahinoga]]
| p5 = [[Mambahao]]
| p6 = [[Sagaja]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = kamigiņoni
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAM
| website                  = {{URL|http://www.camiguin.gov.ph/}}
}}
'''Kamigina''' ({{val|fil|Lalawigan ng Camiguin}}, {{val|en|Province of Camiguin}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Camiguin}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 5 municipalitātēs un sīkāk 58 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Mambahao]] [[Kamigina]]s salas ziemeļos.

sentences:
{{Citas nozīmes|pūrismu valodniecībā|Pūrisms|Pūrisms}}
'''Pūrisms''' ({{val|fr|purisme}}, no {{val|la|purus}} — 'tīrs') ir tendence attīrīt valodu no [[aizguvums|aizguvumiem]] un citu valodu ietekmēm. Ar to tiecas stabilizēt [[literārā valoda|literārās valodas]] [[leksika|leksiku]], [[jaunvārds|jaunvārdu]] veidošanai izmantojot savas valodas iespējas. Pūrismam liela ietekme parasti ir vēsturiskajos periodos, kad kāda valoda cenšas kļūt par literāro valodu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Korunds
|attēls=
|klase=Oksīds
|ŠtruncaID=4/C.04-10
|ķīm_formula=[[Alumīnija oksīds]], Al2O3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zils, sarkans, brūns, pelēks, dzeltens, zaļš u.c.
|svītra=
|habituss=Bieži — vārpstveida, mucveida kristāli, arī plātņveida, bieži — dvīņu kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Neregulārs, gliemežnīcas, trausls
|cietība=9
|spīdums=Stikla, arī dimanta, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,768—1,772 nε = 1,760—1,763
|pleohroisms=
|blīvums=4,01
}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Verners Goldbergs
 |     vārds_orig = ''Werner Goldberg''
 |         attēls = WernerGoldberg.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 |        dz_gads = 1919
 |     dz_mēnesis = 10
 |       dz_diena = 3
 |       dz_vieta =  [[Berlīne]], [[Veimāras Republika]]
 |         m_gads = 2004
 |      m_mēnesis = 9
 |        m_diena = 28
 |        m_vieta = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
 |      pilsonība =
 |        tautība =
 |       paraksts =
 |         pakāpe =
 | dienesta_laiks = 1938—1940
 |         valsts = {{flaga|Trešais reihs}}[[Trešais reihs]]
 |      struktūra = [[Vērmahts]]
 |        vienība =
 |   nodarbošanās = [[kājnieki|kājnieks]]
 |      komandēja =
 |         kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
 |    apbalvojumi =
 |      izglītība =
 |     cits_darbs =
 |    kategorijas =
}}
'''Verners Goldbergs''' ({{val|de|Werner Goldberg}}; dzimis {{dat|1919|10|3}}, miris {{dat|2004|9|28}}) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[vērmahts|vērmahta]] [[karavīrs]] un [[Nacisma propaganda]]s fotomodelis, pazīstams kā "ideāls vācu karavīrs" ({{val|de|Ideale deutsche Soldat}}).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|ūdenī dzīvojošiem mugurkaulniekiem|Zivis (nozīmju atdalīšana)|zivis}}

sentences:
{{Labs raksts}}
 gleznas ''Impresija. Saullēkts'' nosaukuma]]
'''Impresionisms''' ir mākslas virziens, kas radās 19. gadsimta sešdesmitajos gados [[Francija|Francijā]]. Sākotnēji šis virziens saskārās ar asu kritiku, jo, lai padarītu attēloto reālistiskāku, tajā netika ievēroti tā laika akadēmiskās mākslas pamatnoteikumi, piemēram, tika izmantoti redzami otas triepieni, brīva kompozīcija, netika ievērotas tradicionālās gaismēnu pārejas. Arī paša virziena nosaukums cēlies no kritiska raksta ar virsrakstu ''Impresionistu izstāde'', kurš tā nosaukts, apspēlējot [[Klods Monē|Kloda Monē]] gleznas ''Impresija. Saullēkts'' nosaukumu.

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators =
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mūziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences: '''Lejas Podrags''' ir [[Rīga]]s [[Kurzemes priekšpilsēta]]s daļa [[Voleri|Voleru]] apkaimē uz ziemeļiem no [[Krēmeri]]em [[Daugava]]s kreisajā krastā.<ref>Enciklopēdija "Rīga". Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences:
[[ziemeļbriedis|ziemeļbrieža]] maskā]]
'''Ziemassvētku vecītis''' ir [[folklora]]s tēls, kurš, pēc vairāku Rietumu kultūru tradīcijām, [[Ziemassvētki|Ziemassvētku vakarā]] ({{dat||12|24||bez}}) nes dāvanas bērniem, kuri iepriekšējā gadā labi uzvedušies. Iespējamais Ziemassvētku vecīša prototips ir nīderlandiešu [[Sinterklāss]], kurš savukārt varētu būt cēlies no vācu pasakas par dāvanas nesošo [[Svētais Nikolajs|Svēto Nikolaju]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Piešķirtais dzimums''' jeb '''bioloģiskais dzimums''' ir [[dzimums]], kas tiek piešķirts [[Cilvēks|cilvēkam]] [[Dzimšana|piedzimstot]], balstoties uz virspusēju ārējo [[Dzimumorgāni|dzimumorgānu]] pārbaudi, kas vairumā gadījumu ļauj skaidri noteikt vai [[jaundzimušais]] ir [[Vīrietis|vīriešu]] vai [[Sieviete|sieviešu]] dzimuma. Dzimumu parasti piešķir [[Medicīnas māsa|medmāsa]], [[vecmāte]], [[ārsts]] vai [[radinieks]], ievērojot [[Dzimtes binaritāte|dzimtes binaritātes]] [[Teorija|teoriju]]. Tomēr, noteiktā skaitā gadījumu dzimuma pazīmes pilnībā neatbilst vienam vai otram dzimumam, tādēļ ir iespējama [[Ķirurģija|ķirurģiska]] iejaukšanās, kuras [[mērķis]] ir cilvēka ārējo dzimumorgānu pielāgošana vienam vai otram dzimumam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences: '''Rhinoceros''' (Rhino) ir savrups, komerciāls uz [[NURBS]] balstīts [[3D modelēšana]]s rīks, ko ir izstrādājusi Robert McNeel Associates kompānija. Šo programmatūru plaši lieto industriālajā dizainā, arhitektūrā, jūras flotes dizainā, rotaslietu dizainā, auto dizainā, [[CAD]]/CAM, [[Ātrā prototipēšana|ātro prototipu]] modeļu sagatavošanai, reversās inženierijas projektos, kā arī multimediju un grafikas dizaina industrijā.

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences:
{{Cita nozīme|padomju dzejnieku, dramaturgu, kinorežisoru un mākslinieku|tvaikoni|Majakovskij (tvaikonis)}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Majakovskis
|         attēls = Vladimir Mayakovsky 1927.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kutaisi guberņa|Bagdati|td=Gruzija}}
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[kinoscenārists]], [[kinorežisors]], [[kinoaktieris]], [[gleznotājs]], [[redaktors]]
|          žanri = [[Dzeja]]
|   lit virzieni = [[Kubofutūrisms]]
}}
'''Vladimirs Majakovskis''' ({{val|ru|Владимир Владимирович Маяковский}}; dzimis {{dat|1893|7|7}} (19) Bagdadi, Kutaisi guberņā, miris {{dat|1930|4|14}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[kinoscenārists]], [[kinorežisors]], [[kinoaktieris]], [[gleznotājs]], [[žurnāls|žurnālu]] ''"ЛЕФ"'' (''"Левый Фронт"'' ("Kreisā Fronte")) un ''"Новый ЛЕФ"'' [[redaktors]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences: '''Miozīns''' ({{val-el|mys (myos)}} — 'muskulis') ir viena no kontraktilajām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]], kas nodrošina [[muskuļi|muskuļu]] saraušanos un ietilpst [[miofibrillas|miofibrillu]] sastāvā. 40—60 % no kopējā muskuļu olbaltumvielu daudzuma ir miozīns. Miozīna [[molmasa]] ir apmēram {{nobr|500 000 g/mol}}. Miozīns savienojas ar otru miofibrillu olbaltumvielu — [[aktīns|aktīnu]] — un veido aktomiozīna kompleksu, kas ir galvenais muskuļu saraušanās sistēmas komponents. Svarīga miozīna īpašība ir spēja sašķelt [[adenozīntrifosforskābe]]s makroerģiskās saites un pārveidot to enerģiju mehāniskajā enerģijā, tādējādi miozīns darbojas kā [[ferments]], kas nodrošina ATF [[hidrolīze|hidrolīzi]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 132. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Jaunā ūdens aizsardzības līnija
 |      native_name = ''Nieuwe Hollandse Waterlinie''
 |       other_name =
 |            image = 53171-Werk_aan_het_spoel.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.083333  | latNS  = N
 | longd = 5.116667  | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1815. – 1940.
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
   | designation1_date = 1996, 2021
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/759 759bis ]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 54779,02 ha
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Naturalis_Biodiversity_Center_-_ZMA.AVES.1670_-_Numenius_tenuirostris_Vieillot,_1817_-_Scolopacidae_-_skin_specimen.jpeg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|             suga = Numenius tenuirostris
|          suga_lv = Tievknābja kuitala
|         binomial = Numenius tenuirostris <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1817)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Tievknābja kuitala''' (''Numenius tenuirostris'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] putns, kurš, iespējams, mūsdienās ir izmiris.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/numten.htm |title=Ornitofaunistika: Tievknābja kuitala Numenius tenuirostris |access-date={{dat|2016|08|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151020202027/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/numten.htm |archivedate={{dat|2015|10|20||bez}} }}</ref> Tas ligzdo [[Sibīrija]]s taigā, bet ziemo [[Vidusjūra]]s reģionā.<ref name=iuc/> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|visu dzīvo organismu anatomiju|cilvēkiem|cilvēka anatomija}}
]]
'''Anatomija''' ({{val|grc|ἀνατομή}}, ''ánatomé'' — ‘uzšķēršana’)<ref name="TZV"/> ir [[bioloģija]]s nozare par dažādu dzīvo [[organisms|organismu]] formu un uzbūvi.<ref name="tezaurs"/> Anatomijā pēta visa organisma vai tā daļu uzbūves likumsakarības, kā arī izmaiņas dzīves laikā (vecuma posmu anatomija).

sentences: '''Tūkstošgades Attīstības Mērķi''' ir mērķi, ko 191 ANO dalībvalsts apņēmās sasniegt līdz 2015. gadam

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Šaritē - Berlīnes Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = 2016 Charite Hospital.jpg
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka (''Charité Campus Mitte'', CCM) Berlīnes centrā (2013)
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd = 52 | latm = 31 | lats = 36 | latNS = N
| longd = 13 | longm = 22 | longs = 47 | longEW = E
| logo                = Logo_Charite.svg
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         = [[Berlīnes Humbolta Universitāte]] un [[Berlīnes Brīvā Universitāte]]
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2003 (1710)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.charite.de/en/charite}}
| other_links         =
}}
'''Šaritē - Berlīnes Universitātes slimnīca''' vai '''Berlīnes Universitātes medicīna''' ({{val-de|Charité - Universitätsmedizin Berlin}}) ir viena no lielākajām pasaules [[universitātes slimnīca|universitātes slimnīcām]], kas atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Kopā ar [[Berlīnes Humbolta Universitāte|Berlīnes Humbolta Universitāti]] un [[Berlīnes Brīvā Universitāte|Berlīnes Brīvo Universitāti]] tā veido vienu no lielajiem medicīnas, zinātnes un izglītības centriem [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]].

sentences: '''Caurule''' ir [[cilindrs|cilindrisks]] materiāls ar cauru vidu, kura garums ir lielāks par diametru. Caurules visbiežāk izmanto šķidrumu vai gāzu pārvietošanai, arī kā strukturālie elementi. Tieši materiālu transportēšanai šādas caurules sauc arī par '''cauruļvadiem'''. Atkarībā no pielietojamā standarta, pēc kura caurules izgatavotas, tās raksturo ar iekšējo diametru un sienas biezumu, nominālo diametru un sienas biezumu vai ārējo diametru un sienas biezumu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lsjbot''''' ir [[datorprogramma]] ([[Robotprogrammatūra|bots]]), kura autors ir zviedru fiziķis, vikipēdists Sverkers Jūhansons. Bots veido rakstus trīs valodu [[Vikipēdija|Vikipēdijās]]: [[vikipēdija zviedru valodā|zviedru]], [[vikipēdija varaju valodā|varaju]]  un [[vikipēdija sebuāņu valodā|sebuāņu]] valodas versijā.

sentences: '''Katabatiskais vējš''' (no {{val-el|κατάβασις}} — nolaišanās) ir blīva un auksta [[gaiss|gaisa]] plūsma, kas veidojas, atdzisušām gaisa masām [[gravitācija]]s ietekmē nolaižoties pa zemes virsmas nogāzēm. Par katabatikām sauc arī lejupejošas gaisa plūsmas [[Cumulonimbus|gubu-lietus mākoņos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Burkholderia cepacia}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Burkholderia cepacia'' komplekss
| attēls = Burkholderia cepacia.jpg
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| klase = Beta Proteobacteria
| kārta = Burkholderiales
| dzimta = Burkholderiaceae
| ģints = ''Burkholderia''
| suga = '''''B. cepacia'' komplekss'''
| binarais = ''Burkholderia cepacia'' complex
| binomial_authority = (Palleroni and Holmes 1981)
 Yabuuchi et al. 1993
| type_species =
[http://www.atcc.org/common/catalog/numSearch/numResults.cfm?atccNum=25416 ATCC 25416]

CCUG 12691 and 13226
 CFBP 2227
 CIP 80.24
 DSM 7288
 HAMBI 1976
 [http://scd.landcareresearch.co.nz/Specimen/ICMP_5796 ICMP 5796]
 JCM 5964
 LMG 1222
 NBRC 14074
 NCCB 76047
 NCPPB 2993
 NCTC 10743
 NRRL B-14810
| sinonīmi = *''Pseudomonas cepacia'' Burkholder 1950
*''Pseudomonas multivorans'' Stanier et al. 1966
*''Pseudomonas cepacia'' (ex Burkholder 1950) Palleroni and Holmes 1981
*''Pseudomonas kingii'' Jonsson 1970
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Annapūrna
| Nosaukums2       = अन्नपूर्ण
| Photo            = View from Annapurna Base Camp.JPG
| Augstums         = 8091
| karte            = Nepāla
| reljefa_karte    = jā
| latd= 28 |latm= 35 |lats= 46 |latNS= N
| longd= 83 |longm= 49 |longs= 13 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
'''Ķīnas sudraba panda''' ir [[sudrabs|sudraba]] [[monēta|monētu]] sērija, kas [[Ķīna|Ķīnā]] tiek izlaista kopš [[1983]]. gada.
Ik gadu tiek mainīts monētas noformējums, tāpēc monēta ir ļoti populāra arī kolekcionāru vidū. Monēta sastāv no 99,90% sudraba un tās masa ir 31,105 grami.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ingrida Tērauda
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1971
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = [[Kuzmas]], [[Dricānu pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Latviski, latgaliski
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ingrida Tērauda''' ({{val|ltg|Ingrīda Tārauda}}; dzimusi {{dat|1971|6|30}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Helēna Ledus
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences: '''Izkārnījumi''' ir [[resnā zarna|resnās zarnas]] apakšējās daļas saturs. Runājot par [[cilvēks|cilvēku]] izkārnījumiem, lieto vārdu '''fēces''' vai '''fekālijas''' (no {{val-la|faeces}} — 'atliekas'), bet [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izkārnījumus mēdz apzīmēt ar vārdu '''ekskrementi''' (no {{val-la|excrēmenta}} — 'izdalījumi'), lai gan nereti tā sauc arī cilvēku izkārnījumus. [[Izkārnīšanās]] procesā no resnās zarnas izkārnījumi tiek izvadīti caur [[anālā atvere|anālo atveri]] vai [[kloāka|kloāku]].

sentences:
, 14. gs.)]]
'''Klaušas''' ({{val-la|Angaria}}, {{val-fr|Corvée}}, {{val-pl|Pansczyzna}}, {{val-de|Fron, Frondienst}}) ir regulāri pienākumi atkarīgajam pret zemes kungu, visbiežāk, normēts [[strādāšana|darbs]] zemes kunga lielsaimniecībā, ko veic atkarīgais [[zemnieks]] jeb dzimtcilvēks ar savu inventāru, tā maksājot par tiesībām dzīvot un strādāt tam piešķirtajā saimniecībā, kā arī par kunga aizgādību, rūpēm un palīdzību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Militārā memoriāla infokaste
|          name = Cara Atbrīvotāja piemineklis
|   native_name = ''Паметник на Цар Освободител''
|          body =
|         image = Царю освободителю признателна България - panoramio.jpg
|    image_size =200px
|       caption =
|  commemorates = [[Aleksandrs II Romanovs|Aleksandram II]], kurš vadīja Bulgārijas atbrīvošanu no [[Otomaņu impērija|Osmaņu impērija]]s pakļautības [[Krievu—turku karš (1877—1878)|Krievu—turku karā]] [[1877]]. — [[1878]]. gadā.
|   established =
|      unveiled = {{dat|1903|07|15||bez}}
|      location = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|  nearest_town =
|      designer = Arnaldo Džoki
| total_burials =
|      unknowns =
|  commemorated =
|    by_country =
|        by_war =
|   inscription =
|        source =
|   pushpin_map =
|      map_size =
| latd = 42 | latm = 41 | lats = 38 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 19 | longs = 57  | longEW = E
|      embedded =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|apdzīvotu vietu|dzelzceļa staciju|Dzelzava (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Dzelzava
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Dzelzavas muiža.jpg
| image_caption            = Dzelzavas muiža
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2        = [[Dzelzavas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2643&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 371
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 00 | lats  = 08 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 25 | longs = 59 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu v.j.l. -->
| elevation_m              = <!-- augstums v.j.l. (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4873 Dzelzava
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = BDO
| logo =

| type = Neatkarīgu uzņēmumu globāls tīkls
| industry = [[Grāmatvedība]]
[[Audits]]
[[Finanšu konsultācijas]]
[[Nodokļu konsultācijas]]
[[Juridiskās konsultācijas]]
| products = Profesionālie pakalpojumi
| foundation = 1963. gads
 [[Latvija|Latvijā]]: 2007. gads
| location = [[Zaventema]], [[Belģija]]
| key_people = Pasaulē: [[Kīts Fārlingers]] (''Keith Farlinger''), valdes priekšsēdētājs
 Latvijā: [[Vita Liberte, Jānis Zelmenis]]
| revenue = {{profit}} $10.30 miljardi [[ASV dolāri|USD]] (2020) <ref>[https://www.bdo.global/en-gb/about]</ref>
| num_employees = 91 054 (2020)
| homepage = [http://www.bdo.global BDO Global]
 [http://www.bdo.lv/en-gb/home BDO Latvia]
}}

sentences: '''SIA "Centrālā laboratorija"''' ir [[Latvija|Latvijā]] akreditēta privāta [[laboratorija]], kas dibināta 1994. gadā un šobrīd aptver 79 filiāles un nodarbina vairāk kā 771 darbiniekus visā Latvijā. Tās galvenā mītne atrodas [[Šarlotes iela (Rīga)|Šarlotes ielā]] 1B, [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
 [[303. ekspresbusu maršruts (Rīga)|303]] · [[363. ekspresbusu maršruts (Rīga)|363]]

<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Mazsalacas vidusskola
|attēla_nos   = 3 att.JPG
|att_izm      = 200px
|att_apraksts = Mazsalacas vidusskolas ēka Parka 30, Mazsalacā, Valmieras novadā
|dibin        = 1919. gadā
|vieta        = Parka iela 30, [[Mazsalaca]] {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Dainis Jurka (''p.i.'')
|skoleni      =
|mlapa        = http://mazsalacasvsk.lv/
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''FileMaker''''' ir starpplatformu relāciju [[lietotne]]s datubāzes programma no ''FileMaker Inc'', agrāk ''Claris'', ''[[Apple Inc]]'' filiāles. Tā ļauj lietotājiem mainīt [[datubāze|datubāzi]], ievelkot jaunus elementus izkārtojumos, uz displeja virsmas vai veidlapās. Pieejamās versijas: ''FileMaker Pro 11'', ''FileMaker Pro Advanced 11'', ''FileMaker Server 11'', ''FileMaker Server Advanced 11'' ''un FileMaker Go iPhone, iPad''.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Alprazolāma struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 28981-97-7
|ķīmiskā formula       = C17H13CIN4
|molmasa               = 308,765
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q20175097}}
'''2016. gada Parīze—Rubē''' bija viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskās riteņbraukšanas sacensības]], kas 2016. gada 10. aprīlī notika [[Francija]]s ziemeļdaļā. Tā bija 114. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības, desmitās sacensības [[2016. gada UCI WorldTour|2016. gada UCI ''World Tour'']] kalendārā un trešais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Κυπριακή Δημοκρατία''
''Kıbrıs Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kipras Republika
|            valsts_nosaukums = Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Kipras karogs
|              ģerboņa_attēls =Cyprus coat of arms 2006.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Slavinājums Brīvībai|Ὕμνος εἰς τὴν Ἐλευθερίαν]]''
|               kartes_attēls = EU-Cyprus.svg
|             kartes_paraksts = Kipras atrašanās vieta Eiropā
|               galvaspilsēta = [[Nikosija]]
| latd= 35 | latm= 08 | latNS= N | longd= 33 | longm= 28 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grieķu valoda]]
[[turku valoda]]
|             etniskās_grupas = 77% [[grieķi]]
18% [[turki]]
5% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kipras prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Niks Anastasiadis]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Kipras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1959|2|19}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 9,251
|               platība_rangs = 167.
|              procenti_ūdens = 3,76
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 870 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 117
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = 22,746 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 28 544
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,914 ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 32.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.cy]]
|              tālsarunu_kods = 357
|                iso_kods_num = 196
|              iso_kods_alfa2 = CY
|              iso_kods_alfa3 = CYP
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Sa-whitegreen-chickpea.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Baltie un zaļie aunazirņi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Cicer
|         ģints_lv = Aunazirņi
|          ģints_r = Aunazirņi (ģints)
|             suga = C. arietinum
|          suga_lv = Aunazirņi
|         binomial = Cicer arietinum
|         sinonīmi =
* ''Cicer grossum''
* ''Cicer sativum''
* ''Cicer physodes''
* ''Cicer sintenisii''
* ''Cicer odessanum''
* ''Vicia arietina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Poopo ezers
|attēls=Lago Poopó con flamencos.jpg
|paraksts=Flamingo Poopo ezerā
|map = Bolīvija
| plat_d=18 | plat_m=33| plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=67 | gar_m=5 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{BOL}}
|platība=2337
|garums=
|Vid_dziļums=0,5
|Max_dziļums=3
|tilpums=0,002569
|augstums_vjl=3686
|izteka=
|baseins=27 700
|valstis=[[Bolīvija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Poopo ezers''' ({{val|es|Lago Poopó}}, {{val|ay|Puwpu quta}}, {{val|qu|Puwpu qucha}}) ir [[sālsezers]] ap 130 km dienvidos no [[Oruro]] [[Bolīvija|Bolīvijā]]. Ezers atrodas sausā apvidū un tam ir mainīgs ūdens līmenis. Ezerā ietek [[Desagvadero (Bolīvija)|Desagvadero]] upe — [[Titikakas ezers|Titikakas ezera]] izteka. Poopo ezera ūdens ir ļoti duļķains; tajā daudzviet ir dubļu sēkļi. Ezers ir ļoti sekls un atrodas sausā apvidū. Pat nelielas nokrišņu daudzuma izmaiņas krasi izmaina ezera platību. Kad tā līmenis paceļas, tas sasniedz {{nobr|2500 km²}} platību.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Bottle Sedge Carex rostrata (6524769999).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex rostrata|autors=Stokes|suga_lv=Uzpūstais grīslis|suga=Carex rostrata|sinonīmi=Carex inflata <i>V.I.Krecz.</i>}}'''Uzpūstais grīslis''' ({{val|la|Carex rostrata}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši izplatīta arktisko, ziemeļu (boreālo) un kalnu apvidos. [[Latvija|Latvijā]] suga bieži sastopama visā valsts teritorijā, mitrās [[Pļava|pļavās]] un purvos, ūdenstilpju krastos, [[Grāvis|grāvjos]] un skrajos pārpurvotos mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-rostrata-stokes/|title=uzpūstais grīslis - Carex rostrata Stokes - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-05}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|autors=Ehrh.|binomial=Carex lasiocarpa|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|attēls=Carex lasiocarpa inflorescens (2).jpg|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex lasiocarpa|suga_lv=Pūkaugļu grīslis}}'''Pūkaugļu grīslis''' ({{val|la|Carex lasiocarpa}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama ziemeļu apvidos [[Ziemeļpols|pola]] tuvumā, tostarp nereti visā [[Latvija]]s teritorijā, [[Purvs|purvos]] un pārpurvotos ūdenstilpju krastos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-lasiocarpa-ehrh/|title=pūkaugļu grīslis - Carex lasiocarpa Ehrh. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-15}}</ref>

sentences: '''Francijas Nacionālais Goda Leģiona ordenis''' ({{val|fr|Ordre national de la Légion d'honneur}}) ir Francijas [[ordenis (apbalvojums)|ordenis]], ko {{dat|1802|5|19||bez}} iedibinājis [[Napoleons Bonaparts]]. Tiek piešķirts par izciliem nopelniem civilā vai militārā jomā Francijas labā.<ref name="tukums">{{Tīmekļa atsauce|url=http://biblioteka.tukums.lv/pages/show/1/67/80|title=Francijas Goda Leģiona ordenis|publisher=Biblioteka.tukums.lv|accessdate={{dat|2014|11|9||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306095015/http://biblioteka.tukums.lv/pages/show/1/67/80|archivedate={{dat|2016|03|06||bez}}}}</ref> Var tikt piešķirts gan Francijas pilsoņiem, gan ārzemniekiem, to saņēmuši arī vairāki cilvēki no Latvijas.

sentences: '''Morganīts''', '''cēzija berils''' jeb '''sārtais smaragds''' ir rožaini sārts [[berils|berila]] paveids. Nereti atrodams arī oranži sārts berils, kuru arī dēvē par morganītu — šādu akmeni karsējot, tas paliek sārts. Nereti morganītam ir dažādu krāsu zonas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons|Embutes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Embūtes pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Votkinsa
|     vārds_orig = ''Jessica Watkins''
|         attēls = Jessica Watkins Official NASA Portrait in 2021 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dž. Votkinsa 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1988
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Geitersbērga]], [[Mērilenda]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 170 d 13 h 3 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]`
| kos_kuģi = ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[ģeoloģija]]
|                grāds = doktors
|         darba_vietas =
|           akad_amats =
|           alma_mater = [[Stenforda Universitāte]], [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)|Kalifornijas Universitāte Losandželosā]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi =
|             piezīmes =
}}
}}
'''Džesika Andrea Votkinsa''' (''Jessica Andrea Watkins''; dzimusi {{dat|1988|5|14}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[ģeoloģija|ģeoloģe]]. ASV nacionālajā izlasē viņa ir spēlējusi [[regbijs|regbiju]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Aspergera sindroms''' (saīsināti '''AS''') ir viens no [[autisms|autisma]] paveidiem, kas parasti attiecināms uz vieglu autisma formu. Šo terminu [[1981]]. gadā ieviesa [[Lorna Vinga]]. Viņa šo [[slimība|slimību]] nosauca [[Austrija|austriešu]] [[psihiatrs|psihiatra]] un [[pediatrs|pediatra]] [[Hanss Aspergers|Hansa Aspergera]] vārdā, kura darbs netika novērtēts līdz pat 1990. gadiem. Ar Aspergera sindromu slimiem cilvēkiem parasti ir grūti iekļauties [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Toties viņi daudz vieglāk saskata dažādas [[likumsakarība]]s, kuras citiem paliek nepamanītas. Daži uzskata, ka ar šo slimību slimoja [[Sokrats]], [[Čārlzs Darvins]],<ref name="DarvinAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://bookclubs.barnesandnoble.com/t5/Unabashedly-Bookish-The-BN/Did-Charles-Darwin-Have-Asperger-s-Syndrome/ba-p/379141|title=Did Charles Darwin Have Asperger's Syndrome? 08-12-2009 by Ilana Simons.|publisher=Barnes&Noble.com|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[Īzaks Ņūtons]] un [[Alberts Einšteins]],<ref name="EinstNewAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newscientist.com/article/dn3676-einstein-and-newton-showed-signs-of-autism.html#.U9a6F2PixlM|title=Einstein and Newton showed signs of autism. 30 April 2003 by Hazel Muir.|publisher=New Scientist|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}</ref> kaut arī nevienam no viņiem dzīves laikā diagnoze netika uzstādīta.

sentences: {{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

sentences:
'''Decibels''' ('''dB''') ir relatīva logaritmiska vienība. Decibels skaitliski ir vienāds ar [[decimāllogaritms|decimāllogaritmu]] ([[logaritms]] pie bāzes desmit) no divu vienāda nosaukuma fizikālu lielumu attiecības. Decibels ir desmitā daļa no retāk izmantotā '''bela''', kas nosaukts par godu [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandram Greiemam Bellam]]. Decimāllogaritmā ir mērāmā lieluma attiecība pret iepriekš izraudzīta atskaites punkta vērtību, piemēram, izsakot decibelos enerģētiskus lielumus ''E'' un ''E0'', iegūst <math>
10 \mbox{ dB}=\, \lg\left(\frac{E}{E_0}\right)
</math>.

sentences: '''Nefrīts''' (no {{val|grc|νεφρός}} (''nephros'') — 'niere', jo senāk uzskatīja, ka šis akmens palīdz pret nieru slimībām) ir divu [[amfibols|amfibola]] grupas [[minerāls|minerālu]] — [[aktinolīts|aktinolīta]] un [[tremolīts|tremolīta]] maisījums. Skaistās zaļās krāsas dēļ nefrīts ir iecienīts rotakmens, kam daudzās pasaules kultūrās ([[maors|maori]], [[ķīnieši]], [[inuiti]]) tiek piešķirta liela nozīme. Jārēķinās ar to, ka angļu valodā pastāv termins "''jade''", kas apzīmē gan nefrītu gan arī ļoti līdzīgo [[žadeīts|žadeītu]]. Latviešu valodā abi šie termini ir nošķirti jeb vai arī, attiecībā uz senākiem šī termina lietojumiem vārds "nefrīts" apzīmē abu veidu minerālus. Nefrītu un žadeītu kā divus atšķirīgus materiālus izdalīja tikai XIX gadsimtā.

sentences: '''SGR 1806-20''' ir [[magnetārs]], [[neitronu zvaigzne]] ar spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Tā atrodas 14,5 [[parseks|kiloparseku]] jeb 50 000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka]] zvaigznāja virzienā.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|5|2}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Krodziņš "Sveiks, Šveik!", pagrabs
| apraksts   =
| virtuve    = čehu virtuve un alus
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgR3jz?m=&node=1703777971 (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Voll}}
# anonīma persona #1
# anonīma persona #2
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Autines sacelšanās un kauja pie Satezeles
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika pie Turaidas (kartē - ''Treiden'')
|date=[[1212. gads|1212. gada]] rudens
|place= [[Autine]], [[līvi|līvu]] zemes un [[Satezele]]s pils
|result=Krustneši nopostīja [[Lielvārde]]s, [[Salaspils]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] pilis un pēc smagām kaujām ieņēma [[Satezele]]s pili
|combatant1= ''' Līvu un letgaļu zemju karaspēks'''
|combatant2='''[[Zobenbrāļu ordenis]]
[[krustneši|Vācu krustneši]]
 '''
|commander1=[[Satekle]]s [[Rūsiņš]]†
Turaidas [[Vesiķis]], Satezeles [[Ase]]
|commander2= [[Alberts fon Bukshēvdens|Bīskaps Alberts]],
Raceburgas bīskaps Filips
 [[Cēsu Bertolds]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=vairāki [[Sigulda]]s pils ordeņa brāļi
|casualties2=[[Rūsiņš]]
}}
'''Autines sacelšanās (1212)''' bija [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] aprakstītā [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] un [[līvi|līvu]] sacelšanās pret [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]] un [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapu Albertu]] 1212. gada rudenī. Tās pamatā bija Zobenbrāļu ordeņa brāļu rīcība, kas pēc [[Letijas dalīšanas līgums|Letijas dalīšanas līguma]] nosacījumiem atņēma [[Autine]]s latgaļiem viņu zemnieku tīrumus un [[Meža dravniecība|bišu kokus]]. Tā paša gada vasarā [[Jersikas miera līgums|Jersikas miera sarunās]] Polockas kņazs [[Vladimirs (Polockas kņazs)|Valdemārs]] atteicās no meslu kundzības pār līviem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences: '''Sājūdens''' jeb '''iesāļūdens''' ir [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[saldūdens]], tomēr mazāku nekā jūras [[sāļūdens]]. Sājūdens veidojas, sajaucoties jūras ūdenim ar saldūdeni, piemēram [[Estuārs|estuāros]]. Tehniski sājūdens satur no 0,5 līdz 30 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sājūdeni var saturēt iekšējās [[jūra]]s, kurās ieplūst liels [[Upe|upju]] saldūdens apjoms (piemēram, [[Baltijas jūra]]<ref>[http://raksti.daba.lv/referaati/2005/GEverts/zooplanktonafaili/baltijas2.html Baltijas jūras raksturojums]</ref>).

sentences: '''Pesto''' ir zaļumu [[mērce]], ko klasiskajā variantā gatavo, saberztas [[Baziliks|bazilika]] lapiņas, ciedru riekstus, [[Ķiploks|ķiploku]], [[Sāls|sāli]], [[parmezāns|parmezānu]] un [[pekorīno]] sajaucot ar [[oīveļļa|olīveļļu]]. Par pesto dzimteni uzskata [[Dženova|Dženovu]], [[Ligūrija]]s reģionā, [[Itālija|Itālijā]].<ref name="CMPM">{{Tīmekļa atsauce|last=Campionato Mondiale Pesto al Mortaio|title=Pesto's official recipe|url=https://www.pestochampionship.it/en/about-pesto/official-championship-recipe.html|access-date=10 August 2011|archive-url=https://web.archive.org/web/20111018232331/http://pestochampionship.it/en/about-pesto/official-championship-recipe.html|archive-date=18 October 2011}}</ref><ref name="delfi">{{Tīmekļa atsauce|date=2022-05-05|title=Ko nestāstīt itāļiem jeb knifiņi pesto gatavošanai un baudīšanai|url=https://www.delfi.lv/tasty/praktiski-padomi/ko-nestastit-italiem-jeb-knifini-pesto-gatavosanai-un-baudisanai.d?id=54313872|access-date=2022-12-27|website=delfi.lv}}</ref><ref name="itchefs">{{Tīmekļa atsauce|title=Pesto Genovese: an Ageless Benchmark of Great Italian Cuisine|url=http://www.itchefs-gvci.com/?option=com_content&view=article&id=661&Itemid=1030|access-date=11 October 2011}}</ref>

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Bronze-winged Jacana (Metopidius indicus) in a Lotus Pond in Kolkata I IMG 7504.jpg
|    att_nosaukums = [[Indijas jakāns]] (''Metopidius indicus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|       apakšklase = Neornithes
|    apakšklase_lv = Īstie putni
|       infraklase = Neognathae
|    infraklase_lv = Neognati
|        virskārta = Aequorlitornithes
|     virskārta_lv = Ūdensputnu un bridējputnu klada
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|         binomial = Charadriiformes <small>([[Thomas Henry Huxley|Huxley]], 1867)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda struktūrformula

Nikotīnamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, nikotīnskābes amīds
3-piridīnkarbonskābes amīds, niacīnamīds
|           CAS numurs = 98-92-0
|      ķīmiskā formula = C6H6N2O
|              molmasa = 122,12
|              blīvums = 1446,3
|  kušanas temperatūra = 129,5 °C
| viršanas temperatūra = 334 °C
|        šķīdība ūdenī = labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Nikotīnamīds''' jeb '''nikotīnskābes amīds''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. Organismā viegli veidojas no [[nikotīnskābe]]s fermentatīvās amidēšanās ceļā. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. Nikotīnamīds ir balta pulverveida viela,kas var pastāvēt četrās polimorfajās formās. Organismā nikotīnamīds uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]]. Atšķirībā no nikotīnskābes, kas atrodama galvenokārt augos, nikotīnamīds sastopams dzīvnieku izcelsmes produktos.<ref>Zariņš, L. Neimane. Uztura mācība. R:, LU Akadēmiskais apgāds, 2009, 45. lpp., {{ISBN|978-9984-45-074-2}}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = ''California Republic''
|nosaukums_latv_val   = <small>Kalifornijas Republika</small>
|sugasvārds           = Kalifornijas Republika
|
|kontinents           = Ziemeļamerika
|reģions              = Amerika
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|Neatzīta valsts]]
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[Prezidentāla republika]]
|
|gads_sākums          = 1846
|gads_beigas          = 1846
|date_end             = 9. jūlijs
|event_start          =
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            =
|image_flag           = First Bear Flag of California (1846).svg|thumb
|flag                 = Kalifornijas Republikas karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Alta California in Mexico (1824).svg
|image_map_caption    = Meksikas Alta Kalifornijas departaments, no kura nelielu teritoriju uz ziemeļiem no [[Sanfrancisko]] kontrolēja ''Lāču karoga nemiernieki''
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Sonoma]]
|kopīgas_valodas      = [[spāņu valoda]], [[angļu valoda]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]
|reliģija             =
|nauda                =
|
|title_leader         = Prezidents
|leader1              = Viljams Īds
|year_leader1         = 1846
|leader2              =
|year_leader2         =
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|deputy3              =
|year_deputy3         =
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = [[Likumdošanas vara]]
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1           = 1846
|stat_pop1            = 15 000
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              =[[File:Bandera de la República Central Mexicana.svg|25px]]
|p1                   = [[Meksikas Centrālistu republika]]
|flag_p2              = [[file:California Lone Star Flag 1836.svg|25px]]
|p2                   = [[Kalifornijas departaments]]
|flag_p3              =
|p3                   =
|flag_p4              =
|p4                   =
|flag_p5              =
|p5                   =
|flag_p6              =
|p6                   =
|s1                   = [[ASV]]
|flag_s1              = {{flaga|ASV}}
|s2                   = [[Kalifornija]]
|flag_s2              = [[File:Flag of California.svg|25px]]
|today                = Oficiālā mantiniece: [[ASV]]
}}

sentences: '''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

sentences: '''Sulfītu process''' ir [[celuloze]]s iegūšana no [[koksne]]s masas ķīmiskā procesā. Tas notiek lielās tvertnēs, kurās tiek izmantoti vairāki [[sērpaskābe]]s [[sāļi]], lai noārdītu [[lignīns|lignīnu]], kas satur kopā celulozes šķiedras. Procesā izmantotie sāļi ir vai nu [[sulfīts|sulfīti]] (SO32−) vai [[bisulfīts|bisulfīti]] (HSO3−), atkarībā no [[pH]]. Pretējais [[jons]] var būt [[nātrijs]] (Na+), [[kalcijs]] (Ca2+), [[kālijs]] (K+), [[magnijs]] (Mg2+) vai [[amonijs]] (NH4+). Reakcijas rezultāta no lignīna rodas šķīstošie lignosulfonātu sāļi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = Kroma.jpg
|          vārds = Monta Kroma
|        dz_gads = 1919
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{Vieta|Latvija|Jelgava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kārlis Kroms
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
}}

sentences: '''Dienvidu okeāns''' (arī '''Dienvidu polārais okeāns''' un '''Antarktīdas okeāns''') ir [[okeāns]], kas apņem [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref>{{PZT|173}}</ref> Ceturtais lielākais okeāns pasaulē. Dienvidu okeānu [[Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija]] oficiāli izdalīja tikai 2000. gadā, kaut gan jūrnieki šādu terminu lieto jau sen. Dienvidu okeāna atzīšana ataino nesenos [[okeanogrāfija]]s atklājumus par [[okeāna straume|okeānu straumju]] nozīmību. Joprojām ne visas jomā iesaistītās organizācijas atzīst Dienvidu okeāna definēšanu. Latvijas skolu mācību grāmatās ģeogrāfijā Dienvidu okeāns nav atzīts par līdzvērtīgu citiem okeāniem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences:
'''Kobrona skansts''' jeb '''Kobronskansts''' ({{val|sv|Cobrons skans}}, {{val|de|Kobron-schanz, Kober-schanz}}) bija [[Poļu—zviedru karš (1600—1629)|Poļu—zviedru kara]] laikā būvēta [[skansts]] [[Daugava]]s kreisajā krastā pie [[Mārupīte]]s ietekas [[Kīleveina grāvis|Kīleveina grāvī]] tagadējā [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē.
Mūsdienās bijušo nocietinājumu vietā uzbūvēta [[Latvijas Universitātes Dabas māja]] un [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīlija Ozoliņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Katlakalna pagasts|Katlakalna pagastā]], [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķī]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[pedagoģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[LU Botāniskais dārzs]], [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]], [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]].
|     akad_amats = vecākā pasniedzēja
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]], [[Aleksandrs Zāmelis]], [[Heinrihs Skuja]].
|       studenti = [[Laima Tabaka]], [[Kornēlija Birkmane]], [[Alfons Piterāns]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|     sasniegumi = Usmas ezera veģetācijas pētījumi, mācību grāmatas Augstāko auga sistemātika līdzautore
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Drivinalds''' ({{val-la|Drivinalde}}) jeb '''Drunvalds''' (citos [[Indriķa hronika]]s norakstos: ''Drunwaldus, Drunalde'') bija [[Tālava]]s valdnieka [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēls, kas no 1214./1215. gada kā [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis valdīja tēva zemēs, kas 1224. gadā tika sadalītas starp [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]].

sentences: '''''Smells Like Teen Spirit''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rokmūzika]]s grupas ''[[Nirvana]]'' [[dziesma]] no albuma "''[[Nevermind]]''". Šo dziesmu [[1991]]. gadā uzrakstīja [[Kurts Kobeins]], [[Krists Novoseličs]] un [[Deivs Grols]], bet tās producents bija [[Bučs Vigs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirogallola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=131-134 °C
|viršanas temperatūra=309 °C
}}
'''Pirogallols''' (1,2,3-trihidroksibenzols, pirogallusskābe, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirogallols ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Feldhofas senkapi un apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.169337385164 | latNS  = N
|longd = 26.781856892304 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Aizkalnes pagasts|Feldgofa}}
| type           = [[apmetne]], [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Feldhofas senkapi un apmetne
|      numurs = 1905
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Kurzells
|     vārds_orig = ''Otto von Kursell''
|         attēls = KursellOttovon.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|mērvienību|Kulons (nozīmju atdalīšana)|kulons}}
'''Kulons''' (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds [[elektriskais lādiņš]], kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens [[ampērs]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Salgira
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Salgir Simferopol.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Salgiras upe [[Simferopole|Simferopolē]]
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Čatirdags|Čatirdaga]] kalni, [[Krima]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=34 | sāk_gar_m=18 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | vietaskarte       = Krima
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | ieteka            = [[Sivašs]], [[Azovas jūra]]
  | iet_plat_d=45| iet_plat_m=38 | iet_plat_s=53 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=35 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{karogs|Ukraina}}
  | tek_caur          = Ukraina, [[Krimas pussala]]
  | garums            = 204
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 3750
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}

sentences: '''14. februāris''' ir gada 45. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 320 (321 garajā gadā) diena.

sentences: '''6174''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 6173 un 6175. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 181E. Šim skaitlim piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Solsberi katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = SalisburyCathedral-wyrdlight-EastExt.jpg
| image_size            =
| caption               = Solsberi katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Solsberi katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.064722
| longd                 = -1.7975
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Viltšīra|Solsberi}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1220. gads
| year_completed        = 1320. gads
| length                = 135 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 123 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Solsberi katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q390150"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vadīt dzīvi
| attēls                   = Managementfilm09.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Management''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Belbers]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Mārtijs Bouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kristīna Hāna]]
| scenārija autors         = Stīvens Belbers
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Echo Films]]''
* ''[[Image Entertainment]]''
* ''[[SKE]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|7|Toronto kinofestivāls|2009|5|15|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/management-2008|title=Management|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=management.htm|title=Management (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vadīt dzīvi"''' ({{val|en|Management}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Belbers]]. Galvenās lomas atveido  [[Dženifere Anistone]], [[Stīvs Zāns]], [[Vudijs Harelsons]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Galenieks
|     vārds_orig =
|         attēls = Pauls Galenieks.png
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Birzēs, {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Rubas pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 15
|        m_vieta =  {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = Fricis Galenieks
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Galeniece]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Latvijas Universitāte, LU Botāniskais dārzs, Latvijas Lauksaimniecības akadēmija
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Latvijas PSR flora
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pauls Galenieks''' (1891—1962) bija [[latvieši|latviešu]] [[botānika|botāniķis]] un sabiedriskais darbinieks.<ref name="lat">{{LAT e|2|556}}</ref> [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte|Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas]] rektors (1940—1941), LLA Botānikas katedras vadītājs (1950—1960) [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts Univeritātes]] profesors (1944—1960), [[LU botāniskais dārzs|LU Botāniskā dārza]] direktors (1945—1949).

sentences:
{{Cita nozīme|tvaikoni|padomju dzejnieku, dramaturgu, kinorežisoru un mākslinieku|Vladimirs Majakovskis}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = Tvaikoņa "Majakovskij" nogrimšana
| image_name               = Majakovskij piemiņas plaksne.JPG
| image_size               =
| caption                  = Piemiņas plāksne veltīta tvaikoņa "Majakovskij" bojāejai pie Akmens tilta
| map_type                 = Latvia#Rīga
| map_caption              = Atrašanās vieta Latvijā un Rīgā
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  56| latm  = 56 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 03 | longEW = E
| date                     = {{dat|1950|8|13|N|bez}}
| place                    = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|Daugava}}
| cause                    = Kuģis pārslogots
| reported injuries        =
| reported death(s)        = 147
}}
'''"Majakovskij"''' bija neliels pasažieru tvaikonis, kas {{dat|1950|8|13}} ap pulksten 12.00 nogrima [[Daugava|Daugavā]], [[Rīga]]s centrā. Tvaikonis bija nosaukts padomju dzejnieka [[Vladimirs Majakovskis|Vladimira Majakovska]] vārdā,

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2Cl2
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7 °C
|viršanas temperatūra=39,8 °C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Manchot Adelie - Adelie Penguin.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Sphenisciformes
|    kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|      dzimta = Spheniscidae
|   dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|       ģints = Pygoscelis
|    ģints_lv = Otas astes pingvīni
|        suga = Pygoscelis adeliae
|     suga_lv =  Adeles pingvīns
|    binomial = Pygoscelis adeliae
 ([[Hombron]] & [[Jacquinot]], 1841)
| kategorijas = nē
}}
'''Adeles pingvīns''' jeb '''Adelijas pingvīns''' (''Pygoscelis adeliae'') ir vidēja lieluma [[pingvīnu dzimta]]s putns, kas pieder [[otas astes pingvīni|otas astes pingvīnu ģintij]] (''Pygoscelis''). Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Karakums
 |attēls                 = Karakum.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Karakuma attēls no ''NASA World Wind'' kolekcijas
 | pushpin_map           = Turkmenistāna#Āzija
 | latd  =  40| latm  = 30 | lats  =  | latNS  = N
 | longd =  60| longm = 00 | longs =  | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{TKM}}
 |ģeo_apgabals           = [[Turānas zemiene]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 350 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               = 450
 |pilsētas               =
 |kategorijas = nē
}}
'''Karakums''' ({{val|tk|Garagum}} — ‘melnās smiltis’) ir [[tuksnesis]] [[centrālāzija|Centrālajā Āzijā]].<ref>{{PZT|335}}</ref> Tas aizņem apmēram 70 procentus jeb 350 000 km² no [[Turkmenistāna]]s teritorijas. Tuksnesis ir reti apdzīvots — vidējais blīvums ir viens cilvēks uz 6,5 km². Neliels gada vidējais nokrišņu daudzums, robežās no 70 līdz 150 mm gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url=http://www.britannica.com/eb/article-9110529/Karakum-Desert
|title=Karakum Desert --  Britannica Online Encyclopedia
|publisher=www.britannica.com
|accessdate=2008-02-22
|last=
|first=
}}
</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|šahistu|Vītoliņš|Vītoliņš}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alvis Vītoliņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Alvis_Vitolins.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Sigulda]], {{flaga|Latvija|PSRS}} [[Latvijas PSR]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Sigulda]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = neprecējies
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Alvis Vītoliņš''' (dzimis {{dat|1946|06|15}}, miris {{dat|1997|02|16}}) bija [[Latvija]]s [[šahs|šahists]] ([[starptautiskais meistars]]) un treneris.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums = 200px
|               vārds = Arhimēds
|          vārds_orig = Ἀρχιμήδης
|              attēls = Domenico-Fetti Archimedes 1620.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Arhimēds [[Domeniko Feti]] gleznā (1620)
|          dz_dat_alt = 287. gadā p.m.ē.
|            dz_vieta = [[Sirakūzas]]
|           m_dat_alt = 212. gadā p.m.ē.
|             m_vieta = Sirakūzas
|             tautība = grieķis
|              vecāki = Feidijs
|               skola = mācījies pie [[Eiklīds|Aleksandrijas Eiklīda]]
|           intereses = [[matemātika]], [[fizika]], [[inženierija]], [[astronomija]]
|         kategorijas = nē
}}'''Arhimēds''' ({{val-el|Άρχιμήδης}}, dzimis 287. gadā p.m.ē., miris 212. gadā p.m.ē.) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis, fiziķis, inženieris, izgudrotājs un astronoms. Arhimēds tiek pieskaitīts pie tā laika vadošajiem [[zinātnieks|zinātniekiem]]. Viņš ir veicis svarīgus atklājumus [[matemātika|matemātikā]] un [[ģeometrija|ģeometrijā]], kā arī izgudrojis dažādus [[mehānisms|mehānismus]], piemēram, [[Arhimēda skrūve|Arhimēda skrūvi]]. Arhimēds lika pamatus arī tādām [[fizika]]s nozarēm kā [[hidrodinamika]], [[statika]], kā arī izskaidroja [[svira]]s principu.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Brands
|          attels =
| attela apraksts = Brands (M. Dumonts, 1895)
|          autors = [[Henriks Ibsens]]
|  orig nosaukums = ''Brand''
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = norvēģu
|          serija =
|          temats = traģēdija
|           zanrs = luga
|        izdevejs =
|          izdota = 1866. gadā
| izdota latviski = 1912. gadā
|       tulkotajs = [[Jānis Akuraters]]
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
{{cita nozīme|tauriņziežu dzimtas pākšaugiem|dzidru ķermeni, ko no apkārtējās vides norobežo dažādas lauzējvirsmas,|lēca}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Ēdamās lēcas
|         binomial = Lens culinaris
|           autors =
|           attēls = 3 types of lentil.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Trīs dažāda veida lēcas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Lens
|         ģints_lv = Lēcas
|          ģints_r = Lēcu ģints
|             suga = L. culinaris
|          suga_lv = Ēdamās lēcas
|           suga_r = Lēcas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Hobits jeb Turp un atpakaļ
|          attels =
| attela apraksts = Autora zīmēts pirmā izdevuma vāks
|          autors = [[Dž. R. R. Tolkīns]]
|  orig nosaukums = The Hobbit
|       tulkotajs = Zane Rozenberga
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[Fantāzijas literatūra]], [[Bērnu pasaka]]
|        izdevejs =
|          izdota = pirmo reizi izdota 1937. gadā
| izdota latviski = 1991 (un 2002)
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences: '''1458''' ir [[kārtas skaitlis]] starp skaitļiem 1457 un 1459. Šis ir viens no trijiem skaitļiem (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja visus tā ciparus saskaita un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to sareizina ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais [[skaitlis]](1458; 1729 vai 81); 1+4+5+8=18 ; 18 x 81=1458

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|Valoda, teikumu uzbūve}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Klauss Fukss
|     vārds_orig = ''Klaus Fuchs''
|         attēls = Klaus Fuchs - police photograph.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Policijas uzņemtā fotogrāfijā (ap 1940)
| dz_gads =1911
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
|       dz_vieta = [[Riselsheima]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Vācija]])
| m_gads =1988
| m_mēnesis=1
| m_diena=28
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] (tagad Vācija)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Losalamosas Nacionālā laboratorija|Losalamosas Nacionālā Laboratorija]]
[[Harvelas Kodolenerģijas izpētes nodibinājums]]
[[Rozendorfa Kodolizpētes institūts]]
|     alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
[[Bristoles Universitāte]]
[[Edinburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[teorētiskā fizika]]
|    pasniedzēji = [[Nevils Motts]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Kārļa Marksa ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Kategoriju vadība''' ir sortimenta pārvaldīšanas process, kurā katra preču kategorija tiek izskatīta kā neatkarīga biznesa vienība. Vēsturiski tiek uzskatīts, ka kategoriju vadība ir [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāju]] veidots jēdziens, kad mazumtirgotājs sadala produktus un preču zīmes pa preču kategorijām — preču grupām, kurās ir ietvertas līdzīgas preces, ar mērķi atvieglot sortimenta pārvaldīšanas procesu. Par preču kategoriju tiek uzskatīti, piemēram, cepumi vai limonādes, vai veļas pulveri, kas nav pārtikas preču kategorija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Macracanthorhynchus hirudinaceus adult BAM1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Macracanthorhynchus hirudinaceus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Acanthocephala
| tips_lv =Kāšgalvjtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archiacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Eoacanthocephala}}
* {{TaksoSaite|Palaeacanthocephala}}
| kategorijas = nē
}}
'''Kāšgalvjtārpi''' jeb '''dzelkņgalvji''' (''Acanthocephala'') ir [[parazīti]]sku [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas iepriekš tika uzskatīti par [[Veltņtārpu tips|veltņtārpu]] [[Klase (bioloģija)|klasi]]. Tie ir brīvi dzīvojoši parazītiski [[tārpi]] ar cilindrisku ķermeni un izbīdāmu snuķi, uz kura atrodas kāši. Pieaugušās formas dzīvo [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[zarnu trakts|zarnu traktā]], savukārt, [[kāpuri]] - [[ūdens]] bezmugurkaulnieku [[ķermeņa dobums|ķermeņa dobumā]]. Aprakstītas ir ap 750 dzelkņgalvju sugām. [[Cilvēki|Cilvēku]] invadēšanās ar dzelkņgalvjiem izsauc [[akantocefaloze|akantocefalozi]].
'' ar kāšiem klātais snuķis]]

sentences:
{{infokaste+}}
, 1781). [[Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls]] (vidū pa labi), sieva Anna Ulrike fon Miniha (vidū pa kreisi), meita Doroteja Helēna Friderika (1761), meita [[Barbara Juliāna fon Krīdenere|Barbara Juliāna]] (1764), dēls Burhards Kristofs (1767), meita Anna Margareta (1769)]]

sentences:
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas pēc valsts]]
[[Kategorija:Sīrija]]

sentences:
{{cita nozīme|šķiedru|vilnu, kas klāj dažus zīdītājdzīvniekus,|apmatojums}}
{{Infobox
| abovestyle     = background-color:#f0e68c
| headerstyle    = background-color:#f0e68c
| above          = Vilna

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Jakobs Ferbers
|          vārds_orig = ''Johann Jacob Ferber''
|              attēls = Johans Jakobs Ferbers.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1743
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Karlskrūna]], {{SWE}}
|              m_gads = 1790
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Berne]], {{SUI}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[ģeologs]], [[mineralogs]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Ferbers''' (''Johann Jacob Ferber'', 1743—1790) bija zviedru cilmes ģeologs un mineralogs. ''[[Academia Petrina]]'' fizikas un dabaszinātņu profesors (1775—1783). Prorektors (1780—1781).<ref>[http://runeberg.org/nfbh/0041.html Johann Jacob Ferber] no Nordisk familjebok (1908)</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| attēls =Pinsi.jpg
| att_nosaukums =[[Rietumāfrikas upju cūka]] (''Potamochoerus porcus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| binomial=Artiodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
| sinonīmi=
*''Cetartiodactyla''
| iedalījums=
* [[Biezpēdaiņi]] (''Tylopoda'')
* [[Neatgremotāji]] (''Nonruminantia'')
* [[Vaļi un atgremotāji]] (''Cetruminantia'')
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences:
s trijstūra — [[Melanēzija]]s (zils) un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]s (oranžs) reģionos]]
'''Polinēzijas eksklāvi''' ir vairākas kulturāli un lingvistiski [[Polinēzija]]i piederīgas sabiedrības, kas ģeogrāfiski atrodas ārpus galvenā Polinēzijas ietekmes reģiona, kas pazīstams kā Polinēzijas trijstūris — šie [[eksklāvs|eksklāvi]] ir izkaisītas divos citos [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionos — [[Melanēzija|Melanēzijā]] un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]]. Balstoties uz arheoloģisko un lingvistisko analīzi, tiek uzskatīts, ka šīs salas ir kolonizējuši polinēziešu jūrasbraucēji galvenokārt no [[Tonga]]s, [[Samoa salas|Samoa]] un [[Tuvalu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= |title=THE SETTLEMENT OF OCEANIA: AN EXAMINATION OF THE ACCIDENTAL VOYAGE THEORY By G. S. PARSONSON |access-date={{dat|2023|04|16||bez}} |archive-date={{dat|2023|02|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20230202071859/https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Quinqueloculina seminula.jpg
|     att_nosaukums= Kvinkvelokulinas ''[[Quinqueloculina seminulum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Milioloidea
|    virsdzimta_lv = Milioloīdas
|           dzimta = Hauerinidae
|        dzimta_lv = Hauerinīdas
|           apakšdzimta = Hauerininae
|        apakšdzimta_lv = Hauerinīnas
|           ģints = Quinqueloculina
|        ģints_lv = Kvinkvelokulinas
|         binomial = Quinqueloculina <small>d'Orbigny, 1826</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Kvinkvelokulinas''' (''Quinqueloculina'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1826. gadā aprakstīja franču naturālists [[Alsids Dorbanjī]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] Kvinkvelokulinas ir zināmas no [[Krīta periods|krīta perioda]] līdz mūsdienām. Tā ir kosmopolītiska ģints un ir izplatīta visos [[Okeāns|okeānos]] un daudzās [[Jūra|jūrās]].

sentences: '''17. maijs''' ir gada 137. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (138. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 228 dienas.

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Džibutija]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas vēsture]]

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Zimbabve]]
[[Kategorija:Zimbabve]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{cita nozīme|orbītas elementu|apsīdu arhitektūrā|Apsīda (arhitektūra)}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Inula racemosa.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Inula racemosa''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Inula
| ģints_lv = Staģes
| binomial = Inula
| sinonīmi =
}}'''Staģes''' ({{Val-la|Inula}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kuras savvaļā ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329837-2|title=Inula L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences:
valdīšanas laikā 1519. gadā]]
'''Acteki''' ({{val|nah|mēxihcah}}) bija vairāku [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņu]] etnisko grupu apvienojums, kuru kultūra uzplauka [[Vidusamerika|Vidusamerikā]] (mūsdienu [[Meksika]]s centrālajā daļā) laika posmā no aptuveni 1300. gada līdz 1521. gadam. Mūsdienās acteku vairs nav — tie ir asimilējušies un sajaukušies ar citiem Meksikas iedzīvotājiem. Acteki bija izveidojuši vienu no varenākajām valstīm [[Amerika|Amerikā]] — [[Acteku impērija|Acteku impēriju]], kuru 1521. gadā pakļāva [[spāņi]]. Šī valsts politiski un militāri dominēja mūsdienu Meksikas teritorijā mazliet vairāk par diviem gadsimtiem. Actekiem bija bagāta [[kultūra]] un [[mitoloģija]]. Viņu galvaspilsēta [[Tenočtitlana]] atradās uz [[Tekskoko]] ezera salas, pašreizējās Meksikas galvaspilsētas [[Mehiko]] teritorijā. Acteku impēriju sagrāva spāņu [[konkistadors|konkistadori]]. Acteki runāja [[navatlu valoda|navatlu valodā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Desventuradasu salas
|attēls              = Desventuradas - Landsat OLI 7.jpg
|attēla paraksts     = Salu satelītaina
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|alt karte = Relief Map of Chile.jpg
|mapwidth            = 180
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|label = Desventuradasu<br />salas
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=26|latm=19|lats=0|latNS=S |longd=79|longm=59|longs=0|longEW=W
|platība             = 5,36
|garums              = 26
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 479
|salu skaits         = 4
|valsts              = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Valparaiso (reģions)|Valparaiso]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Desventuradasu salas''' ({{val|es|Islas Desventuradas}} — ‘Nelaimīgās salas’) ir neapdzīvota [[Čīle]]i piederoša salu grupa [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].<ref>{{PZT|164}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Valparaiso (reģions)|Valparaiso]] reģiona [[Valparaiso (province)|Valparaiso]] provincē. Izvietojusies {{nobr|850 km}} no [[Dienvidamerika]]s kontinenta piekrastes {{nobr|820 km}} uz ziemeļiem no [[Huana Fernandesa salas|Huana Fernandesa salām]]. Salu grupā ietilpst [[Sanfeliksa]] (2 km²), [[Sanambrosio]] (3,1 km²), [[Gonsalesa]] (0,25 km²) un Katedrāles klints. Salās nabadzīgs augājs un nav dzeramā ūdens avotu. Salās nav pastāvīgo iedzīvotāju; Sanfeliksas salā izvietots Čīles Kara flotes garnizons un lidlauks ar {{nobr|2000 m}} garu skrejceļu.

sentences: '''CAC 40''' ({{val|fr|Cotation Assistée en Continu}}) ir [[Euronext]] [[Parīze]]s biržas galvenais akciju tirgus indekss. Tā ISIN kods ir FR0003500008, mnemoniskais kods — "PX1".<ref>[https://www.boursier.com/indices/composition/cac-40-FR0003500008,FR.html?tri=dcapi CAC 40]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kostelić''''' var būt:
* [[Ivica Kosteličs]];
* [[Janica Kosteliča]].

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stattnett SF''
| native_name      =
| logo             = Statnett,_logo.gif
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = www.statnett.no
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Statnett''''' ir [[Norvēģija]]s enerģētikas uzņēmums, kurā strādā aptuveni 850 darbinieku. Apgrozījums 2010. gadā bija 7,25 miljardi [[Norvēģijas krona|Norvēģijas kronu]] (929 miljoni eiro, pamatojoties uz 2010. gada 31. decembra datiem). Valsts uzņēmuma galvenā mītne atrodas [[Oslo|Oslo,]] un tas ir Norvēģijas elektrotīkla operators. Uzņēmums atrodas Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas pārziņā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Kristofers Hičienss
|     vārds_orig    = ''Christopher Hitchens''
|         attēls    = Christopher Hitchens crop 2.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Hičinss, sakot runu konferencē "The Amaz!ng Meeting", Lasvegasā, Nevadas štatā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1949
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 13
|       dz_vieta    = [[Portsmuta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 2011
|      m_mēnesis    = 12
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Hjūstona]], [[Teksasa]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    = [[Pīters Hičinss]]
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Christopher Hitchens (signature) 2.png
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = publicists, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = "Dievs nav dižs" (''God Is Not Great'', 2007)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Oksfordas Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = Politika, reliģija, vēsture, biogrāfija, literatūra
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3
 | oriģinālnos = ''The SpongeBob Movie: Sponge on the Run''
 |      attēls = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma
 |    režisors = [[Tims Hills]]
 |  producents = [[Raiens Hariss]]
 |   scenārijs = Tims Hills
 |     aktieri =
* [[Toms Kenijs]]
* [[Akvafina]]
* [[Klensijs Brauns]]
* [[Rodžers Bampass]]
* [[Bills Feigerbākijs]]
* [[Mr. Lorenss]]
* [[Džila Talija]]
* [[Kerolina Lorensa]]
* [[Mets Berijs]]
* [[Redžijs Votss]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Animation]]''
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[United Plankton Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2020|8|14|Kanāda|2021|3|4|ASV}}
 |      ilgums = 91 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comicbookmovie.com/amp/animated_features/spongebob-sponge-on-the-run-is-heading-straight-to-netflix-outside-the-united-states-a176844 |title=SPONGEBOB: SPONGE ON THE RUN Is Heading Straight To Netflix Outside The United States |work= ComicBookMovie.com |author=Josh Wilding |date=July 16, 2020|access-date=August 13, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4,8 miljoni}}<ref name=BOM>{{tīmekļa atsauce |title=The SpongeBob Movie: Sponge on the Run (2020) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4823776/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|12|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3"''' ({{val|en|The SpongeBob Movie: Sponge on the Run}}) ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Hills]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Toms Kenijs]], [[Akvafina]], [[Klensijs Brauns]], [[Rodžers Bampass]], [[Bills Feigerbākijs]], [[Mr. Lorenss]], [[Džila Talija]], [[Kerolina Lorensa]], [[Mets Berijs]] un [[Redžijs Votss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|8|14||bez}} Kanāda. Tā ir turpinājums 2015. gada animācijas filmai "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]".

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Paura kauls |
  Latin        = Os parietale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray132.png |
  Caption      = Kreisais paura kauls. Ārējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common_Nighthawk.jpg
 | att_nosaukums = [[Amerikas lēlis]] (''Chordeiles minor'')
 |       attēls2 = Hummingbird_hovering_in_flight.jpg
 |att2_nosaukums = [[Rudais kolibri]] (''Selasphorus rufus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neoaves
 | infraklase_lv = Jaunie putni
 |     virskārta = Cypselomorphae
 |  virskārta_lv = Lēļi un svīres
 |  virskārta_r = Lēļu un svīru virskārta
 |      binomial = Cypselomorphae <small>([[Spencer Fullerton Baird|Baird]], 1858)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Lēļveidīgie|Lēļveidīgo kārta]] (''Caprimulgiformes'')
*[[Svīrveidīgie|Svīrveidīgo kārta]] (''Apodiformes'')
}}
'''Lēļu un svīru virskārta''' jeb '''lēļi un svīres''' (''Cypselomorphae'') ir viena no [[jaunie putni|jauno putnu kladas]] (''Neoaves'') virskārtām. Tā apvieno divas kārtas — [[lēļveidīgie|lēļveidīgos]] (''Caprimulgiformes'') un [[Svīrveidīgie|svīrveidīgos]] (''Apodiformes'') putnus,<ref>Sangster, G. (2005) A name for the clade formed by owlet-nightjars, swifts and hummingbirds (Aves). Zootaxa: 799:1-6.</ref><ref name=var/> apmēram 580 sugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/classification/family-index/ World Bird List: Family Index]</ref> Sastopamas gandrīz visos [[kontinents|kontinenos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref name=world/> [[Latvija|Latvijā]] ligzdo divas lēļu un svīru virskārtas sugas – [[vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'') un [[svīre]] (''Apus apus'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/caprimulgidae/ Latvijas Daba: Vakarlēpis]</ref><ref>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/hordainhi/putni/#v156 Svīrveidīgie (Apodiformes)]</ref>

sentences:
{{Commonscat|Dallas Stars|Dalasas "Stars"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens
| image         = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Portrets no [[Broce]]s kolekcijas
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1740|10|8|}}
| location      = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad — {{EST}})
| deathdate     = {{dat|1784|07|03|}}
| deathplace    = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
 pie Juglas ezera (Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens, 1780-1781)]]
'''Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens''' ({{val-de|Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen}}, 1740–1784) bija [[Vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]] un [[gleznotājs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Drinking Buddies''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Drinking Buddies poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Andrea Roa]]
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pols Bernons]]
* [[Sems Sleiters]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rons Livingstons]]
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Burn Later Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|3|13|''South by Southwest'' festivāls|2013|8|23|ASV|}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013|title=Drinking Buddies|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924041610/http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|343,341}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drinkingbuddies.htm|title=Drinking Buddies (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Drinking Buddies''''' ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Olīvija Vailda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|13||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Lieven''''' var būt:
* [[Anatols Līvens (virsnieks)]];
* [[Doroteja fon Līvena]];
* [[Līveni]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skvalēna struktūrformula

Skvalēna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C30H50
|molmasa=410,71
|blīvums=855
|kušanas temperatūra=-100 °C
|viršanas temperatūra=285 °C pie 25 mmHg
}}
'''Skvalēns''' (2,6,10,15,19,23-heksametil-2,6,10,14,18,22-tetrakozaheksaēns) ir nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar sešām izolētām (nekonjugētām) dubultsaitēm. Skvalēns pieder pie [[triterpēni]]em un tai pašā laikā tā ķīmiskā struktūra ir tuva [[karotinoīdi]]em. Skvalēns ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Žirafe
| abbreviation = Cam
| name_latin = Camelopardalis
| RA = 6
| dec = +70
| areatotal = 757
| arearank = 18. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = β Cam
| starmagnitude = 4.03
| neareststarname =HD 46588
| stardistance = 58.22
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
[[Kategorija:Zviedrijas cilvēki pēc nodarbošanās|Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Kloti no Jirgensburgas (Zaubes)''' ({{val-de|Clodt a.d.H. Jürgensburg}}) jeb '''Kloti fon Jirgensburgi''' (''Clodt von Jürgensburg'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.

sentences: '''Vijolnieks''' vai '''vijolniece''' ir persona, kura spēlē [[vijole|vijoli]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tengoku to Jigoku''
| operators =
| attēls = HIGH AND LOW JP .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Akira Kurosava]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toširo Mifune]]
* [[Tacuja Nakadai]]
* [[Kjoko Kagava]]
* [[Tacuja Mihaši]]
* [[Jutaka Sada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tengoku to Jigoku''
| studija = * ''Kurosawa Films''
* ''[[Toho]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|3|1|Japāna}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 230 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| ienākumi = 460,2 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tengoku to Jigoku''''' ({{Val|ja|天国と地獄}}) ir 1963. gada [[Japāna]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Akira Kurosava]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toširo Mifune]], [[Tacuja Nakadai]], [[Kjoko Kagava]], [[Tacuja Mihaši]] un [[Jutaka Sada]]. Filma ir balstīta uz [[Evans Hanters|Evana Hantera]] 1959. gada romānu ''King's Ransom''.

sentences: '''23. jūlijs''' ir gada 204. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (205. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 161 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Samazināšana
| attēls                   = Downsizing.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Downsizing''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* Aleksandrs Peins
* [[Džims Teilors]]
| scenārija autors         =
* Džims Teilors
* Aleksandrs Peins
| galvenajās lomās         =
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Honga Čau]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2017|12|2|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/downsizing-2017|title=Downsizing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|68 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=downsizing.htm|title=Downsizing (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Samazināšana"''' ({{val|en|Downsizing}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Aleksandrs Peins]]. Galvenās lomas atveido [[Kristofs Valcs]], [[Mets Deimons]], [[Kristena Viga]] un [[Honga Čau]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Eleanora Patersone
| vārds_orig = ''Eleanor Patterson''
| attēls = Eleanor Patterson.jpg
| att_izm =
| paraksts = Eleanora Patersone 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|22}}
| dz_viet = {{vieta|Austrālija|Viktorija|Līngeta|2s=Viktorija (Austrālija)}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{AUS}}
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=182}}
| svars = {{mērvienība|kg=65}}
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 2,02 (2022)
| PR1_d = Augstlēkšana
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{AUS}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|Belgrada 2022|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Glāzgova 2014|Augstlēkšana}}
{{MedalSilver|Birmingema 2022|Augstlēkšana}}
}}
'''Eleanora Patersone''' ({{val|en|Eleanor Patterson}}; dzimusi {{dat|1996|5|22}}) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022. gada pasaules čempione]].

sentences:
{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju.
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sarkandaugava
| tips                = stacija
| attēls              = File:Sarkandaugavas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Sarkandaugavas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Aleksandra Augstumi
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (+ 3 strupceļi)
| adrese              = Sarkandaugavas
 dzelzceļa stacija,
Sliežu iela 2, Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08| longs = 03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (3 km)
 [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brasa (stacija)|Brasa]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 7
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}
'''Sarkandaugava''' ir dzelzceļa stacija [[Rīga]]s [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]. Tajā pietur visi Skultes virziena elektrovilcieni un ir arī intensīva kravas satiksme. Skultes virziena sliežu izvērsuma rajonā atrodas dzelzceļa pārbrauktuve, kas savieno [[Tilta iela (Rīga)|Tilta ielu]] ar [[Meža prospekts|Meža prospektu]]. Oficiāli Sarkandaugava ir [[Mangaļi (stacija)|Mangaļu stacijas]] līnijas parks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |title=Atļauja B kategorijas piesārņojošai darbībai Nr. RI12IB0082 |access-date={{dat|2013|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305002354/http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tajā ir divi elektrificēti galvenie ceļi pasažieru un kravas vilcienu pieņemšanai, nosūtīšanai un caurlaišanai un viens kravas vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas ceļš. Bez tam stacijā ir izlikšanas strupceļš vilcienu stāvēšanai, viens izvilkšanas strupceļš, kā arī aizsargstrupceļš. Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-07-31}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Edgars Vimba
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vieta = [[Latvijas Universitāte]], [[Bioloģijas fakultāte]], [[Rīga]], [[Latvija]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[botāniķis]], [[mikologs]]
| sasniegumi = ''Dr.biol. emeritus'', A. Kirhenšteina prēmijas laureāts par ''Ramularia'' ģints pētījumiem Latvijā. H. Skujas balva, 2017.<br>
Sēņu aizsardzības koncepcijas izstrādātājs un Latvijas īpaši aizsargājamo sēņu saraksta sastādītājs. Pedagogs.
}}
'''Edgars Vimba''' (1930) ir latviešu [[biologs]], augstskolas pasniedzējs, [[Latvijas Universitāte]]s docents, [[Bioloģijas fakultāte]]s dekāns (1970—1974), [[mikologs]], [[Latvijas flora|Latvijas vaskulāro augu floras]] un dabas aizsardzības speciālists. ''Dr. emeritus''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences: '''Hodinkas traģēdija''' bija [[negadījums]], kas norisinājās [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Maskava|Maskavā]], Hodinkas laukā 1896. gada 18. maijā. Lielā cilvēku pūlī līdz nāvei tika sabradāti 1379 cilvēki.

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
{{Atjaunot}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiLeaks''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = Mēs atveram valdības (''We open governments'')
| veids                = dokumentu arhīvs
| valsts               =
| īpašnieks            = ''The Sunshine Press''<ref name=aboutwikileaks/>
| izveidotāji          = [[Džūljans Asānžs]]
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              =
| komerciāla           = nē
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = pasaule: 861 (2010. gada decembris)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org|title=wikileaks.org – Traffic Details from Alexa|publisher=[[Alexa Internet]], Inc|accessdate=10 December 2010|archive-date={{dat|2011|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20111204145837/http://www.alexa.com/siteinfo/wikileaks.org}}</ref>
| mājas_lapa           = [http://wikileaks.org wikileaks.org]

[[IP adrese]]s:
[http://213.251.145.96 213.251.145.96]
[http://46.59.1.2 46.59.1.2]

[[Augšējā līmeņa domēni]]s:
[http://wikileaks.at wikileaks.at]
[http://wikileaks.ch wikileaks.ch]
[http://wikileaks.de wikileaks.de]
[http://wikileaks.fi wikileaks.fi]
[http://wikileaks.is wikileaks.is]
[http://wikileaks.nl wikileaks.nl]
[http://wikileaks.no wikileaks.no]

[http://wikileaks.ch/mirrors.html Oficiālais spoguļserveru saraksts] (1559 serveri 2010. gada 10. decembris<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.wikileaks.ch/mirrors.html |title=WikiLeaks |access-date={{dat|2010|12|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101210183255/http://www.wikileaks.ch//mirrors.html |archivedate={{dat|2010|12|10||bez}} }}</ref>)
}}

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti|Kzekavas]]
[[Kategorija:Rīgas rajons|Kzekavas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Australian Antarctic Territory
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Australian Antarctic Territory
|               karoga_attēls = Flag_of_Australia.svg
|            karoga_nosaukums = Austrālijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_Australia_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Mirnija]] ([[Krievija]])
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Austrālija]]s [[Austrālijas štati un teritorijas|ārējā teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Lielbritānija|AK]] nodevusi suverenitāti
|          neatkarības_datums = [[1933]].g.
|                 platība_km2 =  5896500
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = <1000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .au
|              tālsarunu_kods = 672
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
 polārstacija]]
'''Austrālijas Antarktiskā Teritorija''' ir [[Austrumantarktīda]]s sektors, uz kuru pretendē [[Austrālija]]. Tā teritoriāli ir lielākā kādas valsts pretenzija [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Teritorija iekļauj visas salas un kontinenta sektorus uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma un starp 44°38' un 160° austrumu garuma meridiāniem, izņemot [[Francija]]s pretenziju [[Adelijas Zeme|Adelijas Zemi]] (136°11' E to 142°02' E), kas sadala Austrālijas pretenziju divās nevienādās daļās. Rietumos robežojas ar [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemi]] ([[Norvēģija]]s pretenzija), austrumos - ar [[Rosa Teritorija|Rosa Teritoriju]] ([[Jaunzēlande]]s pretenzija). Platība ir aptuveni 5 896 500 km².<ref name= dewha>{{Tīmekļa atsauce|title = National recovery plan for Albatrosses and Giant-petrels: Section 4.1.6 Australian Antarctic Territory, Geography |publisher= Australian Government, Department of the Environment, Water, Heritage and the Arts |url= http://www.environment.gov.au/biodiversity/threatened/publications/recovery/albatross/habitat.html |accessdate= 2008-07-16}}</ref> Vienīgie iedzīvotāji ir [[polārstacija|pētniecības staciju]] personāls. Austrālija šajā teritorijā uztur trīs pastāvīgās stacijas: [[Keisi]], [[Deivisa (polārstacija)|Deivisa]] un [[Mosona]].

sentences: '''Komercsabiedrība''', arī '''uzņēmējsabiedrība'''<ref name="tezaurs.lv"/> vai '''kompānija''', ir saimniecisks [[uzņēmums]], kurā veic atklātu saimniecisko darbību, lai [[komersants]] savā vārdā gūtu [[peļņa|peļņu]].<ref name="likumi"/> Ar komercsabiedrību saprot divu veidu sabiedrības — [[personālsabiedrība]]s un [[kapitālsabiedrība]]s. [[Latvija|Latvijā]] abi šo sabiedrību veidi saskaņā ar [[Latvijas Republikas Komerclikums|Komerclikuma]] prasībām ir jāreģistrē [[Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrs|Latvijas Uzņēmumu reģistrā]].

sentences: '''Etiķis''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''etic'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''ettik''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 |page=273 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:277 }}</ref>) ir [[etiķskābe]]s šķīdums [[ūdens|ūdenī]], ko izmanto kā [[garšviela|garšvielu]] un [[konservants|konservantu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 |year=2001 |publisher=Norden AB |location=Rīga |isbn=9984-9383-5-2 |page=199 |access-date=2020-08-23 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0301026020%7carticle:DIVL740%7cpage:199 }}</ref> Galda etiķa [[pH]] līmenis ir no 2,4 līdz 3,4, bet etiķskābes koncentrācija parasti ir no 4% līdz 12%. Savukārt [[etiķa esence]]s koncentrācija ir stipri lielāka un sasniedz pat 70%. Etiķis tiek izmantots arī [[skaistumkopšana|skaistumkopšanā]], piemēram, [[ābolu etiķis]]. Vēsturnieki uzskata, ka etiķis iespējams pirmo reizi ir iegūts no [[vīns|vīna]] ([[vīna etiķis]]).

sentences: {{Commonscat|Books from the United States}}

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Ziemeļmindanao]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences: '''Elektroluminiscence''' ir luminiscences veids, kuru izraisa [[elektriskais lauks]], ierosinot atomus un [[molekulas]] elektriskā izlādē. To novēro gāzēs un cietās vielās. Plašāk pazīstama elektriskā izlāde gāzēs.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Auces stacijas ēka.

sentences:
{{Kauja
|kauja=Asiņainā Strauta kauja
|attēls=
|paraksts=Asiņainā Strauta kauja 19.gs. zīmējumā
|konfl=[[Karaļa Filipa karš]]
|laiks=1675.gada 12. septembris
|vieta=Dienvidu Dīrfilda, [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|iznāk=Indiāņu uzvara
|puse1= [[nipmuki]], [[pokomtuki]]
|puse2= Masačūsetsas angļu kolonija
|karavad1=Muttawamps
|karavad2=Tomass Lathrops †
|spēki1="liels skaits"<ref>Schultz and Tougias, p. 173</ref>
|spēki2=84
|zaud1=nav zināms
|zaud2=krita ap 40 zaldātu<br />krita ap 17-18 civilpersonas
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color  = #FFFFFF
| bg_color    = #52A600
| nos         = ''VfL Wolfsburg''
| current     =
| logo        =
| pilns       = ''Verein für Leibesübungen Wolfsburg e.V.''
| iesauka     = ''Die Wölfe'' ([[Pelēkais vilks|Vilki]])
| pilsēta     = [[Volfsburga]],  [[Vācija]]
| dib         = 1945
| dib_mēn     = 9
| dib_dat     = 12
| stad        = ''[[Volkswagen Arena]]''
| ietilp      = 30 000
| īpašn       = ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen]]''
| prez        =
| tren        = {{flaga|Austrija}} [[Ralfs Hāzenhitls]]
| līga        = [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]
| sez         = [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022.—2023.]]
| poz         = 8. vieta
| pattern_la1   = _wolfsburg2223h
| pattern_b1    = _wolfsburg2223h
| pattern_ra1   = _wolfsburg2223h
| pattern_sh1   = _wolfsburg2223h
| pattern_so1   =
| leftarm1      = 9DF335
| body1         = 81F733
| rightarm1     = 9DF335
| shorts1       = 004433
| socks1        = 81F733
| pattern_la2   = _wolfsburg2223a
| pattern_b2    = _wolfsburg2223a
| pattern_ra2   = _wolfsburg2223a
| pattern_sh2   =
| pattern_so2   =
| leftarm2      = 003333
| body2         = 003333
| rightarm2     = 003333
| shorts2       = 003333
| socks2        = 003333
| pattern_la3   =
| pattern_b3    =
| pattern_ra3   =
| pattern_sh3   =
| pattern_so3   =
| leftarm3      =
| body3         =
| rightarm3     =
| shorts3       =
| socks3        =
}}

sentences:
[[File:National Centre for Polar and Ocean Research.jpg|thumb|250px|NCPOR ofiss]]
'''Nacionālais Polārais un okeānu pētniecības centrs''' ({{val|en|The National Centre for Polar and Ocean Research}}, '''NCPOR'''; {{val|hi|राष्ट्रीय ध्रुवीय एवं समुद्री अनुसंधान केन्द्र}}) ir [[Indija]]s valdības pētniecības organizācija, Okeānu attīstības departamenta autonoma institūcija. Centrs ir atbildīgs par Indijas Antarktikas programmu un uztur [[Maitri]] pētniecības staciju [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], [[Antarktīda|Antarktīdā]], un [[Himādri]] pētniecības staciju [[Svalbāra|Svalbārā]], [[Arktika|Arktikā]]. Centra galvenais ofiss atrodas [[Vaškudagama]]s pilsētā [[Goa]]s štatā. Centrs dibināts 1998. gada 25. maijā.

sentences: '''Amerikas Bibliotēku asociācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''American Library Association''; ALA) ir vecākā un lielākā bibliotēku asociācija pasaulē, kurā ir iekļautas asociācijas no dažādām pasaules valstīm. Tā ir dibināta 1876. gadā [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. ALA strādā, lai sekmētu un uzlabotu [[Bibliotekārs|bibliotekāra]] profesiju un [[Bibliotēka|bibliotēku]] pakalpojumus. ALA nodrošina būtiskus pakalpojumus un produktus visām asociācijām, un nodarbojas ar izdevējdarbību, rīko konferences, izstrādā standartus un direktīvas, veic pētījumus, statistiku, piešķir apbalvojumus un stipendijas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Divi attēli|right|Ripe_tomatoes.JPG|150|Soy_sauce_with_wasabi.jpg|150|Tomāti|Sojas mērce|Tomāti|Sojas mērce}}
'''''Umami''''' (no {{val|ja|うま味}} — 'patīkama garša') ir viena no piecām cilvēka [[garša|pamatgaršām]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] nav precīza vārda, kas šo garšu raksturotu, taču nereti izmanto vārdus '''gards''' vai '''sāts'''.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Viendīgļlapji|binomial=Carex acutiformis|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex acutiformis inflorescens (24).jpg|rinda_lv=Graudzāļu rinda|rinda=Poales|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex acutiformis|suga_lv=Krastmalas grīslis|autors=Ehrh.}}'''Krastmalas grīslis''' ({{val-la|Carex acutiformis}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un vietām [[Āzija|Āzijā]]. Dažāda lieluma grupas ir atrodamas [[Purvs|purvos]] un pārpurvotos ūdenstilpju krastos, melnalksnājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-acutiformis-ehrh/|title=krastmalas grīslis - Carex acutiformis Ehrh. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-02}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = Hapalochlaena lunulata2.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Hapalochlaena lunulata|Zilo gredzenu astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta=Incirrina
| apakškārta_lv=Bezspuru astoņkāji
| dzimta=Octopodidae
| dzimta_lv= Astoņkāju dzimta
| binomial      = Octopodidae <small>([[Orbigny]], 1840)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Astoņkāju dzimta''' (''Octopodidae'') ir [[astoņkāji|astoņkāju kārtas]] (''Octopoda'') dzimta, kas pieder [[bezspuru astoņkāji|bezspuru astoņkāju apakškārtai]] (''Incirrina''). Šajā dzimtā ir lielākā daļa zināmās astoņkāju sugas, vairāk kā 200 sugas.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Octopodidae |title=Octopodidae |access-date={{dat|2012|04|21||bez}} |archive-date={{dat|2012|09|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120923060253/http://www.tolweb.org/Octopodidae }}</ref> Lielākā daļa no tām ir bentiskie organismi.<ref name=oct>[http://www.molluscs.at/cephalopoda/index.html?/cephalopoda/octopus.html Octopuses (Octopodidae)]</ref> Šīs dzimtas sugas ir dabas pētniekiem vislabāk zināmās astoņkāju sugas.

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences: '''Kepler-4b''' sākotnēji pazīstama kā '''KOI 7.01''' ir [[citplanēta]], kas atrodas [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap [[Kepler-4]] [[Zvaigzne|zvaigzni]] 0,046 AU attālumā. 1 [[gads]] uz planētas ilgst tikai 3,2 [[Diennakts|diennaktis]]. Kepler-4b ir masīva [[gāzu planēta]], kas pēc [[masa]]s un [[Rādiuss|rādiusa]] līdzinās [[Neptūns (planēta)|Neptūnam]] (vidējais [[blīvums]] 1,9 ± 0,4 g/cm³), bet tomēr tuvums zvaigznei to padara karstāku par jebkuru, no [[Saules sistēma]]s planētām. Nav izslēgts, ka tās [[atmosfēra]]s augšējie slāņi iztvaiko kosmiskajā telpā. [[Planēta]]s vecums tiek lēsts uz 4,5 ± 1,5 mljrd. gadu.

sentences: {{citas nozīmes|debespusi|Ziemeļi (nozīmju atdalīšana)|Ziemeļi}}

sentences:
. gadā]]
'''Kukluksklans''' ({{val|en|Ku Klux Klan}}; saīsinājumā '''KKK''') ir nosaukums vairākām vēsturiskām un šobrīd pastāvošām [[rasisms|rasistiskām]] organizācijām [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kuras par savu darbības mērķi ir izvirzījušas ar vardarbību un iebiedēšanu aizsargāt un sekmēt baltādaino amerikāņu intereses. Pirmās šādas organizācijas parādījās ASV dienvidu štatos. Tās ātri skaitliski pieauga un sasniedza lielu vērienu. Viņi izveidoja īpašu ietērpu, kas sastāvēja no baltas mantijas, maskas un konusveida galvassegas. KKK izmantoja [[terorisms|terorismu]], [[vardarbība|vardarbību]], nolinčošanu un slepkavošanu pret [[afroamerikāņi]]em, [[ebreji]]em un citām [[mazākumgrupa|mazākumgrupām]], kā arī lietoja iebiedēšanu pret [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcu]] un arodbiedrībām.

sentences:
sadegšanas vienādojums. Redzams, ka no vienas metāna molekulas rodas 2 ūdens molekulas, t.i., šajā reakcijā metāna un ūdens stehiometriskā attiecība ir 1:2. Tāpat no vienādojuma var secināt, ka, lai metāns pilnīgi sadegtu, metāna un skābekļa attiecībai jābūt 1:2]]
'''Stehiometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στοιχεῖον'' — 'elements' un ''μετρέω'' — 'mērīt') ir noteikumu sistēma [[Ķīmija|ķīmijā]], pēc kuras tiek noteikts [[Ķīmiskais sastāvs|vielu sastāvs]] un [[Vielas daudzums|vielu daudzums]] [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās reakcijās]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Ulrihs fon Šverins''' ({{val|de|Johann Ulrich von Schwerin}} {{val|pl|Jan Ulryk Szweryn}}, 1592—1637) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Alsungas pilsmuiža]]s īpašnieks, kas 1634. gadā atdeva [[Alsungas katoļu baznīca|Alšvangas baznīcu]] Romas katoļu baznīcai un veicināja vēlākā [[Suitu novads|Suitu novada]] iedzīvotāju pievēršanu katoļticībā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences: '''Natas''' ([[angļu valoda|angliski]]: otrādi ''Satan'' - Sātans) ir datorvīruss, ko sarakstījis 18 gadu vecais hakeris [[Džeimss Džentls]] no [[Sandiego]], [[Kalifornija]]s. Tas ir neredzams, atmiņā mītošs vīruss. Vīruss pirmo reizi parādījās [[1994]]. gada [[maijs|maijā]], [[Meksika|Meksikā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumu daļā. Tas pat tika līdz valsts otrai pusei un inficēja Slepenā Dienesta datorus paralizējot tā datortīklu uz aptuveni 3 dienām. Tas noveda pie izmeklēšanas un aizdomām ka vīruss bija speciāli domāts valdības datoriem, kas nebija patiesība.

sentences: '''Vokatīvs''' ({{val|la|vocativus}}) ir [[locījums]], kas tiek izmantots [[uzruna|uzrunai]]. Tam nav jautājuma.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Edvards Snoudens
|     vārds_orig = ''Edward Snowden''
|         attēls = Edward Snowden 2013-10-9 (1) (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = E. Snoudens 2013. gadā
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Elizabetsitija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{RUS}}
|      pilsonība = {{USA}}<br>{{RUS}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Datordrošības konsultants
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lindsija Millsa
|          bērni = 2
|       paraksts = Edward Snowden signature 2013.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Edvards Džozefs Snoudens''' ({{val|en|Edward Joseph Snowden}}; dzimis {{dat|1983|6|21}}) ir bijušais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] un [[Nacionālās drošības aģentūra]]s (NSA) darbinieks, kurš 2013. gadā nopludināja slepenu informāciju par NSA globālās novērošanas programmām.

sentences: '''7. oktobris''' ir gada 280. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (281. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = EMpylori.jpg
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Proteobacteria
|            klase = Epsilon Proteobacteria
|            kārta = Campylobacterales
|           dzimta = Helicobacteraceae
|            ģints = Helicobacter
|             suga = H. pylori
|          suga_lv = Helikobaktērija
|           suga_r = Helikobaktērija
|         binomial = Helicobacter pylori
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kodoskops''' ir projekcijas [[aparāts]], kas uz caurspīdīgas [[plēve]]s zīmētus [[Attēls|attēlus]] vai rakstītu [[teksts|tekstu]] projicē uz baltas [[siena]]s vai [[ekrāns|ekrāna]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ērglis|Ērglis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ērglis
| abbreviation = Aql
| name_latin = Aquila
| RA = 20
| dec = +5
| areatotal = 652
| arearank = 22. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Altairs
| starmagnitude = 0,77
| neareststarname = Altairs
| stardistance = 16.72
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūsknesis]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mežāzis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences: '''Haplogrupa J1''' (J-M267) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Jonsei Universitāte
|native_name   = 연세대학교
|image_name    = YonseiUniversityEmblem.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Cognoscetis Veritatem et Veritas Liberabit Vos''
|tagline           =
|established       = 1957
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.566398 | latNS  = N
| longd = 126.938803 | longEW = E
| academic_staff    = 1724 (2020)
| administrative_staff  = 970 (2020)
|students          = 30277 (2020)
|postgrad          = 11350 (2020)
|doctoral          = 3239 (2020)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Yonsei_university_logo_en.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Lobatula lobatula.jpg
|     att_nosaukums= Cibicidīda ''[[Lobatula lobatula]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|           dzimta = Cibicididae
|        dzimta_lv = Cibicidīdas
|         binomial = Cibicididae <small>Cushman, 1927</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Annulocibicidinae}}
* {{TaksoSaite|Cibicidinae}}
* {{TaksoSaite|Stichocibicidinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Cibicidīdas''' (''Cibicididae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1934. gadā ar amerikāņu mikropaleontologa [[Džozefs Kešmens|Džozefa Kešmena]] vārdu, pamatojoties uz viņa izveidoto ''Cibicidinae'' apakšdzimtu, izveidoja Austrālijas paleontologs [[Frederiks Čapmens]] kopā ar Valteru Parru un Arturu Kolinsu. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] cibicidīdas ir zināmas no [[Krīts (periods)|krīta]] perioda ([[Berriasas laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              attēls =
Metāna struktūrformula un molekulas modelis
|     ķīmiskā formula = CH4
|             molmasa = 16,04
|             blīvums = 0,717
| kušanas temperatūra = 90,66 K (-182,49 °C)
|viršanas temperatūra = 111,55 K (-161,6 °C)
}}

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Greece|Vietas Grieķijā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[Fizika|Fizikā]] '''Maksvela vienādojumi''' ir četru [[diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojumu]] sistēma, kas apraksta [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] [[vakuums|vakuumā]]. Tie raksturo [[elektriskais lauks|elektriskā]] un [[magnētiskais lauks|magnētiskā]] lauka savstarpējo mijiedarbību, kā arī to saistību ar [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] un [[strāvas blīvums|strāvas blīvumu]]. Šos vienādojumus [[1861]]. gadā atklāja skotu fiziķis un matemātiķis [[Džeimss Maksvels]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eižens Bergs
|     vārds_orig = ''Eugen Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Liepupe (ciems)|Liepupe]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[LSPR]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[File:Epigenetic mechanisms.png|thumb|300px|Attēlota epiģenētiska darbība]]
'''Epiģenētika''' ir mūsdienu [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[Gēns|gēnu]] aktivitātes, kuras nav saistītas ar [[DNS]] primārās struktūras izmaiņām.<ref>[http://web.stanford.edu/class/cs273a/papers.spr07/10/epigenetics.pdf ''Epigenetics''  {{en ikona}}]</ref> Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas [[šūna]]s ([[cilmes šūna]]s) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |title=Epiģenētika un histonu deacetilāzes {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|04|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316180850/http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |archivedate={{dat|2016|03|16||bez}} }}</ref> Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Šabtajs Kalmanovičs
|     vārds_orig = ''Šabtajus Kalmanovičius''
|         attēls = Shabtai Kalmanovich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1947
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Kauņa|Kauņā]], [[Lietuvas PSR]], {{URS}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|      pilsonība = [[Lietuva]]
[[Krievija]]
[[Izraēla]]<ref name="SA">{{Sporta Avīze|first=Ēriks|last=Strauss|date= {{dat|2009|11|10}}|title= Asiņainā Krievija|volume= 44|issue= 719|page=}}</ref>
| tautība =
| dzimums = V
| nodarbošanās = Basketbola patrons, uzņēmējs
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Anna Arhipova]]
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Šabtajs fon Kalmanovičs''' ({{val|lt|Šabtajus Kalmanovičius}}; dzimis {{dat|1947|12|18}} [[Kauņa|Kauņā]], [[Lietuva|Lietuvā]], miris {{dat|2009|11|2}} [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[VDK]] aģents, Krievijas uzņēmējs, [[basketbols|basketbola]] patrons un funkcionārs. Precējies ar bijušo [[Krievijas sieviešu basketbola izlase]]s kapteini [[Anna Arhipova|Annu Arhipovu]]. Krievijā bijis pazīstams kā daudzu slavenību, piemēram, [[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]], [[Laiza Minelli|Laizas Minelli]], koncertu sponsors.<ref name="BBC" /><ref name="Yahoo" />

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name = IPSO
|logo =
|screenshot =
|caption =
|developer = [[Nokia]]
|family = [[FreeBSD]]
|source_model =
|latest_release_version = 7.2
|latest_release_date = 2008. gads
|kernel_type =
|ui =
|license =
|working_state = Pātraukts (turpināts kā ''GAiA'')
|website = [https://supportcenter.checkpoint.com/supportcenter/portal?model=&version=&os=IPSO&productTab=documents&product=77&eventSubmit_doShowproductpage= checkpoint.com]
|supported_platforms =
}}
'''IPSO''' bija [[operētājsistēma]] specializētām [[ugunsmūris|ugunsmūra]] un citām datortīklu drošības iekārtām. Tā izstrādāta uz [[FreeBSD]] bāzes, ar būtiskām modifikācijām.

sentences: '''20. oktobris''' ir gada 293. diena (294. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 72 dienas.

sentences:
{{Commonscat|Pittsburgh Penguins|Pitsburgas "Penguins"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Šņaucamā tabaka''' jeb žargonā '''snuffs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Snuffs |work= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/snuffs |accessdate=  2021. gada 12. septembrī}}</ref> (no {{val|en|snuff}} — 'šņauciens, ostīšana') ir pulverveida [[tabaka]], kuru parasti šņauc caur [[deguns|degunu]].

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Karstās čiksas
| attēls                   =  The Hot Chick poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hot Chick''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Breidijs (režisors)|Toms Breidijs]]
| producents               =
* [[Džons Šneiders]]
* [[Karrs D'Andželo]]
| scenārija autors         =
* Toms Breidijs
* [[Robs Šneiders]]
| galvenajās lomās         =
* Robs Šneiders
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Metjū Lorenss]]
* [[Ēriks Kristians Olsens]]
* [[Roberts Davi]]
* [[Aleksandra Holdena]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Happy Madison]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|13|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hot-chick-2002|title=The Hot Chick|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|34 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hotchick.htm|title=The Hot Chick|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karstās čiksas"''' ({{val|en|The Hot Chick}}) ir 2002. gada komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Toms Breidijs (režisors)|Toms Breidijs]]. Galvenās lomas atveido [[Robs Šneiders]], [[Reičela Makadamsa]], [[Metjū Lorenss]], [[Ēriks Kristians Olsens]], [[Roberts Davi]] un [[Aleksandra Holdena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|13||bez}}.

sentences: '''Bosings''' ({{val|en|bashing}}, no ''to bash'' — 'uzbrukt, lamāt') ir darba devēja īstenots [[psihologija|psiholoģiskais]] terors pret padotajiem. Tā ir kropla personāla [[vadība]], ko izraisa vadītāja nespēja veidot un uzturēt skaidru lietišķo attiecību, pienākumu un atbildības ietvaru, atstājot darbiniekiem ikdienišķās interpretācijas brīvību par organizācijas mērķiem, vērtībām un noteikumiem. Interpretācijas rezultātus vadītājs gan vērtē atšķirīgi, piemērojot dažādas mērauklas dažādiem darbiniekiem līdzīgās situācijās.<ref name="Rolava D. 2009">Rolava D., Psiholoģiski emocionālā drošība darba kolektīvā. // Biznesa Psiholoģija. — R., 2009. — No 17.</ref>

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Dienvidamerika]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences:
lugas ''[[Le Bourgeois gentilhomme|Le Bourgeois Gentilhomme]]'' galvenais tēls — buržujs]]
'''Buržuāzija''' ({{val-fr|bourgeoisie}}) [[socioloģija|socioloģijā]] un [[politoloģija|politoloģijā]] ir termins, ar kuru apzīmē vēsturiskas sociālekonomiskas šķiras. Vārds cēlies no senfranču valodas vārda ''burgeis'' (nocietināta pilsēta) un sākotnēji apzīmēja pilsētu iedzīvotājus — tirgotājus un amatniekus. [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] kopš 18. gadsimta beigām termins "buržuāzija" tiek attiecināts uz sociālo šķiru, kurai pieder [[kapitāls]], un šīs šķiras kultūru, kamēr termins "'''buržuji'''" tiek attiecināts uz pārticīgākās sabiedrības pārstāvjiem kapitālistiskās sabiedrībās.<ref>[http://www.marxists.org/glossary/terms/b/o.htm#bourgeois-society Bourgeois Society] {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences: '''Kooperatīvā krājaizdevu sabiedrība''' vai '''krājaizdevu sabiedrība''' ir biedru dibināts un pārvaldīts finanšu kooperatīvs. Tas veic darbības līdzīgi kā [[komercbanka]] un sniedz saviem biedriem galvenos finanšu pakalpojumus. Atšķirībā no komercbankas, KKS biedri ir viņu īpašnieki, tāpēc attiecības starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu lietotājiem ir citā līmenī. Tas attiecas gan uz tās dalībnieku — pakalpojumu saņēmēju — zināšanām, gan uz pakalpojumu elastīgumu. Kooperatīvās krājaizdevu sabiedrības var tikt iedalītas pēc teritoriālā vai interešu principa, kas nosaka to darbības teritoriju un mērķauditoriju — biedrus. Kredītkooperatīvu pamatprincips ir ar savu darbību veicināt biedru labklājību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laukutikls.lv/informativie-materiali/finanses|title=Finanses {{!}} Lauku tīkls|website=www.laukutikls.lv|access-date=2020-05-04}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc tautības]]
[[Kategorija:Poļi]]

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Oregona
Oregon
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Seilema (Oregona)|Seilema]]
| pilsēta = [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]]
| iestāšanās = [[1859]]. gada [[14. februāris]]
| laiks = lielākajā daļā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
Malēras grāfiste - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = OR Ore. US-OR
| mājaslapa = [http://www.oregon.gov www.oregon.gov]
| iedzgads = 2010
| iedzīvotāji = 3 831 074
| iedzīvotājiV = 27
| iedzblīvums = 15,4
| iedzblīvumsV = 39
| ieņēmumi = 42 617
| ieņēmumiV = 31
| rase = baltie - 83,6%
aziāti - 3,7%
melnie - 1,8%
| reliģija = [[protestanti]] - 30%
[[katoļi]] - 15%
nereliģiozi - 24%
| platība = 255 026
| platībaV = 9
| garums = 580
| platums = 420
| ūdens = 2,4
| augstums = Hūda kalns, 3 425
| Vaugstums = 1 005
| Zaugstums = Klusais okeāns, 0
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Ježijs Hilzens
|     vārds_orig = ''Józef Jerzy Hylzen''
|         attēls = Portret Józefa Jerzego Hilzena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta Valsts]]<br />({{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedriskais darbinieks, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name            =  Nacionālais botāniskais dārzs
| alt_name        =
| photo           =

sentences: '''Siers''' ir [[piena produkti|piena produkts]], ko iegūst, sarecinot [[piens|piena]] [[Olbaltumvielas|olbaltumvielu]] [[kazeīns|kazeīnu]]. Pasaulē ir vairāki tūkstoši dažādu siera šķirņu ar atšķirīgu ķīmisko sastāvu, sensorajām īpašībām un tehnoloģiskā procesa īpatnībām. Siers savā daudzu tūkstošu gadu evolūcijas gaitā ir kļuvis par daudzu tautu neatņemamu un ļoti nozīmīgu tradīciju un kultūras sastāvdaļu un joprojām attīstās un pilnveidojas. Lai varētu iegūt labu, noteiktai šķirnei atbilstošu sieru, vajadzīgs augstvērtīgs piens. Siera kvalitāte ir tieši atkarīga no piena kvalitātes.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:123 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=119.—122 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:123 }}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Četirjohstolbovoja
|attēls              = Chetyrokhstolbovoy 3 2014-08-22.jpg
|attēla paraksts     = Kigiļahi Četirjohstolbovojas salā
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Medvežju salas]]
|latd=70|latm=38|lats=02 |latNS=N
|longd=162|longm=22|longs=37 |longEW=E
|platība             = 16
|garums              = 9,8
|platums             = 2,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 79
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Četirjohstolbovoja''' ({{val|ru|Четырёхстолбовой}}, {{val|sah|Четырёхстолбовой арыыта}}) ir neapdzīvota sala [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]], [[Medvežju salas|Medvežju salu]] grupā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]]. Visa salas teritorija kopš 2020. gada ietilpst Medvežju salu valsts dabas rezervātā. Cita starpā rezervāts paredzēts [[polārlācis|polārlāču]] vairošanās vietu aizsardzībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ |title=В ЯКУТИИ СОЗДАН ЗАПОВЕДНИК «МЕДВЕЖЬИ ОСТРОВА» |access-date={{dat|2021|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220131223230/https://wwf.ru/resources/news/bioraznoobrazie/v-yakutii-sozdan-zapovednik-medvezhi-ostrova-/ }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Radošums]]
[[Kategorija:Nozaru rūpniecība]]
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences: '''Ģeofizika''' ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[Zeme]]s fizikālos parametrus un procesus.

sentences:
[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Restaurētā tvaika lokomotīve Гр-319 "Ferdinands".

sentences:
{{Navbox
| name   = Terminators
| title  = [[Terminators (filmu sērija)|Terminators]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skrienot ar šķērēm
| attēls                   =  Running with Scissors (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Running with Scissors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Raiens Mērfijs]]
| producents               =
* [[Breds Pits]]
* [[Breds Grejs]]
* [[Dede Gārdnere]]
* Raiens Mērfijs
| scenārija autors         = Raiens Mērfijs
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Braians Kokss]]
* [[Džozefs Fainss]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Gvineta Paltrova]]
| mūzika                   = [[Džeimss S. Levains]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Ryan Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|10|27|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/running-scissors-2006|title=Running with Scissors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=runningwithscissors.htm|title=Running with Scissors (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skrienot ar šķērēm"''' ({{val|en|Running with Scissors}}) ir 2006. gada drāma, kas balstīta uz Augustēna Burouza tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Raiens Mērfijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Braians Kokss]], [[Džozefs Fainss]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Aleks Boldvins]] un [[Gvineta Paltrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|10|27||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Šveices rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Norvēģijas personifikācija (1914)
| tauta = Norvēģi
''Nordmenn''
| skaits = ap 10 miljoniem
| vieta = {{Norvēģija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}} u.c.
| valoda = [[norvēģu valoda]]
| reliģija = lielākoties [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[angļi]], [[vācieši]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[flāmi]], [[islandieši]]
| flag =
| flag_caption = Norvēģi pasaulē
}}

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|putniem|Paradīzes putnu dzimta}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Paradīzes Putns
| abbreviation = Aps
| name_latin = Apus
| RA = 16
| dec = -75
| areatotal = 206
| arearank = 67. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Aps''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''HD 122862''
| stardistance = 93,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 5
| latmin = 90
}}

sentences:
'''''Piezīme:''' nejaukt ar - [[:Kategorija:Katoļu svētie]].''
{{Commonscat|Beatified people}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Māsa, Mēza
''Maas'', ''Meuse''
  | attēls            = Maas.jpg
  | attēla_izmērs     = 250px
  | paraksts          = Māsa pie [[Māstrihta]]s
  | karte             = Stroomgebied van de Maas.svg
  | kartes_paraksts   = Māsas (Mēzas) baseins
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = Puijī (Francija)
  | augštece          =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NED}}
{{DEU}}
{{LUX}}
  | tek_caur          = [[Francija]], [[Beļģija]] un [[Nīderlande]]
  | garums            = 925
  | iztekas_augstums  = 409
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          = 350
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 34 548
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=59 | sāk_plat_s=12 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=5 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=0 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=51 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=4 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=4 | iet_gar_EW=E
}}
'''Māsa''' ({{val-nl|Maas}}, {{izrunā|ˈmaːs}}) jeb '''Mēza''' ({{val-fr|Meuse}}, {{IPA|[møz]}}) ir [[upe]], kas plūst caur [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]], un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tuvojoties ietekai jūrā, veido vairākas attekas. Kopēja delta ar [[Reina|Reinu]] un [[Šelda|Šeldu]]. Upes [[izteka]] atrodas Francijas departamentā [[Augšmarna|Augšmarnā]] 409 metrus virs jūras līmeņa, garums ir 925 km, baseina platība ir {{nobr|34 548}} km², no kuras aptuveni trešdaļa ir [[Valonija|Valonijā]]. [[Alberta kanāls]] savieno Māsu pie [[Ljēža]]s ar [[Šelda|Šeldu]] pie [[Antverpene]]s. Lielākās pilsētas upes krastos ir [[Nešato]], [[Komersī]], [[Senmijēla]], [[Verdena]], [[Sedāna]], [[Šarlevilmezjēra]], [[Živē]] (visas Francijā), [[Dināna]], [[Namīra]], [[Iī]], Ljēža (Beļģijā), [[Māstrihta]], [[Venlo]], [[Dordrehta]] un [[Roterdama]] (Nīderlandē).

sentences: '''Kultūras identitāte''' ir personas piederības izjūta konkrētai [[Kultūra|kultūras]] kopienai, identificējoties ar tās kultūras modeļiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu [[Vidzeme|Vidzemē]]|Skrīveri (nozīmju atdalīšana)|Skrīveri}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Skrīveri
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Andreja Upīša māja- muzejs - panoramio.jpg
| image_caption            = [[Andreja Upīša memoriālais muzejs]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2        = [[Skrīveru pagasts]]
| established_title        = Apdz. vieta kopš
| established_date         = [[1882]]. gada
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = [[1958]]. gada
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = [[1990]]. gada
| area_total_km2           = 3,98; 4,43
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1167&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 2543
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 48 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 07 | longs = 20 | longEW = E
| elevation_m              = 75
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5125
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{coord|56|56|6.0|N|24|5|46.3|E|display=title}}
'''Latvijas Universitātes Rakstu māja'''<ref>[https://www.tornakalns.lu.lv/ tornakalns.lu.lv]</ref> būs [[Latvijas Universitātes Bibliotēka]]s, sešu fakultāšu ([[Latvijas Universitātes Biznesa vadības un ekonomikas fakultāte|Biznesa vadības un ekonomikas]], [[Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāte|Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas]], [[Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultāte|Sociālo zinātņu]], [[Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāte|Vēstures un filozofijas]] un [[LU Teoloģijas fakultāte]]s), kā arī [[LU Filozofijas un socioloģijas institūts|Filozofijas un socioloģijas]], [[LU Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas]] un [[LU Latvijas Vēstures institūts|Latviešu Vēstures institūtu]]  kopīgs akadēmiskais centrs [[Jelgavas iela (Rīga)|Jelgavas ielā]] 1, [[Torņakalns|Torņakalnā]] [[Rīga|Rīgā]].

LU Rakstu māja būs trešā ēka 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur paredzēts izveidot LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī [[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māja]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]], [[Latvijas Universitātes Tehnoloģiju māja|Tehnoloģiju māja]], [[Latvijas Universitātes Veselības māja|Veselības māja]], [[Latvijas Universitātes Sporta māja|Sporta māja]], kā arī [[Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja|Studentu un viesu māja]].

sentences:
ir melīguma simbols]]
'''Meli''' ir apzināti izteikts [[apgalvojums]], kas ir pretrunā ar [[patiesība|patiesību]]. Melus mēdz dēvēt arī par '''nepatiesību'''. Tie parasti veikti, lai kādu konkrētu cilvēku vai cilvēku grupu apzināti [[maldināšana|maldinātu]]. Melošanas iemesli var būt dažādi, piemēram, lai izvairītos no [[sodīšana]]s vai [[kritika]]s. Cilvēku, kas melo, sauc par meli. Parasti meliem ir negatīva nozīme, un līdz ar to, atkarībā no konteksta, melu izplatītājus var skart arī sociālas, juridiskas, kriminālas, reliģiskas sekas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvības rakstnieki
| attēls                   = FWPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Freedom Writers''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ričards Lagreivenīss]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = Ričards Lagreivenīss
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Imelda Stontone]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Mario (dziedātājs)|Mario]]
| mūzika                   =
* [[Marks Ishems]]
* ''[[will.i.am]]''
* ''[[RZA]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|5|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/freedom-writers-2006|title=Freedom Writers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=freedomwriters.htm|title=Freedom Writers|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 15, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Brīvības rakstnieki''' ({{val|en|Freedom Writers}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Ērinas Gruvelas grāmatu ''The Freedom Writers Diary''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ričards Lagreivenīss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Skots Glenns]], [[Imelda Stontone]], [[Patriks Dempsijs]] un [[Mario (dziedātājs)|Mario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|5||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Makss Peins
 | oriģinālnos = ''Max Payne''
 |      attēls = Max Payne poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma, trilleris
 |    režisors = [[Džons Mūrs]]
 |  producents =
* [[Skots Feijs]]
* [[Džūlija Jorna]]
* Džons Mūrs
 |   scenārijs = [[Bo Torns]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Bo Bridžess]]
* ''[[Ludacris]]''
* [[Kriss O'Donels]]
* [[Nellija Furtado]]
 |      mūzika =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Baks Sanderss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Firm Films]]''
* ''[[Foxtor Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|10|17}}
 |      ilgums = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/max-payne-2008|title=Max Payne|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 30, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611140944/http://www.bbfc.co.uk/releases/max-payne-2008}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maxpayne.htm|title=Max Payne (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|87 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Makss Peins''' ({{val|en|Max Payne}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta trilleris, kas balstīts uz tāda paša nosaukuma videospēlēm. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džons Mūrs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Mila Kūnisa]], [[Bo Bridžess]], ''[[Ludacris]]'', [[Kriss O'Donels]] un [[Nellija Furtado]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|17||bez}}.

sentences:
{{Infobox Settlement <!--more fields are available for this Infobox--See Template:Infobox Settlement-->
|official_name = Ankara
|name=Ankara
|settlement_type =[[Lielpilsēta (Turcija)|lielpilsēta]]
|timezone=EET
|utc_offset=+2
|map_caption =Ankaras atrašanās vieta.
|timezone_DST=EEST
|utc_offset_DST=+3
|image_skyline =Ankara Montage 2020.jpg
|image_caption =
|image_blank_emblem =
|blank_emblem_type =
|image_flag =
|subdivision_type = [[Valsts]]
|subdivision_name       = {{TUR}}
|subdivision_type1=[[Turcijas reģioni|Reģions]]
|subdivision_name1 = Centrālās Anatolijas reģions
|subdivision_type2=[[Turcijas ili|Ils]]
|subdivision_name2 = Ankaras ils
  |population_total= 5187949
  |population_metro= 5782285
  |population_footnotes=<ref name="Turkey pop 2007">[http://www.tuik.gov.tr/jsp/duyuru/upload/adnks_Harita_TR/HaritaTR.html Türkiye istatistik kurumu] 2007. gada iedzīvotāju aptauja. Arhivēts 2008-03-21.</ref>
  |population_as_of = 2022
  |population_density_km2 = auto
  |area_total_km2 = 2767.85
  |area_metro_km2 = 24521
  |pushpin_map =Turkey
|pushpin_label_position = <!-- the position of the pushpin label: left, right, top, bottom, none -->
|pushpin_map_caption    =Ankaras atrašanās vieta
|pushpin_mapsize        =
|latd = 39  |latm = 52  |latNS = N
|longd = 32 |longm = 52 |longEW = E
  |elevation_m =938
|postal_code_type=[[Pasta kods]]
|postal_code = 06x xx
  |area_code = 0312
  |blank_info = 06
|blank_name=Auto reģ. nr.
|leader_name = [[Mansurs Javašs]]
|leader_party=
|leader_title=Mērs
|leader_title1 =Vali (gubernators)
|leader_name1 = Kemals Ēnals
|website = [http://www.ankara.bel.tr/ http://www.ankara.bel.tr/]
}}
'''Ankara''' (''Ankara''; agrākais nosaukums — '''Angora''') ir [[Turcija]]s [[galvaspilsēta]], kas atrodas [[Anatolija]]s centrālajā daļā, 900—1300 metrus virs jūras līmeņa.<ref>[http://www.fallingrain.com/world/TU/68/Ankara.html Ankara, Turkey: Latitude, Longitude and Altitude]</ref> Otrā lielākā (pēc [[Stambula]]s) valsts [[pilsēta]]. [[Ankaras ils|Ankaras ila]] un valsts politiskais centrs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elīza Fogele
|     vārds_orig = ''Elise Vogel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences: '''Otrais kosmiskais ātrums''' ir mazākais [[ātrums]], kas vajadzīgs ķermenim, lai tas pārvarētu kāda [[astronomisks objekts|debess ķermeņa]] [[Gravitācija|pievilkšanas spēku (gravitāciju)]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dmitrijs Petrovs
|     vārds_orig = ''Дмитрий Петров''
|         attēls = Dmitry Petrov 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PSR|Novomoskovska|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =  [[tulks]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = X-cilvēki: Pirmā klase
| attēls = X-MenFirstClassMoviePoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: First Class''
| žanrs =
| režisors = [[Metjū Vons]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Dženuarija Džonsa]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Džeisons Flemings]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Elena Peidža]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|5|25|Ņujorkas pirmizrāde|2011|6|3|ASV|2011|6|3|Latvija|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-first-class-2011|title= X-Men: First Class|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}} {{GBR}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|160 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmenfirstclass.htm |title=
X-Men: First Class (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|353,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmenfirstclass.htm |title=
X-Men: First Class (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = [[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]
| imdb =
}}
'''"X-cilvēki: Pirmā klase"''' ({{val|en|X-Men: First Class}}) ir 2011. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Metjū Vons]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir pirmā filma "X-cilvēku" triloģijā, kas veidota kā prīkvels iepriekšējām "X-cilvēku" filmām. 2014. gadā iznāca filmas turpinājums "[[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]".

sentences: {{Commonscat|Professional wrestlers from the United States}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemeļnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|69,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11138512/|title=The Northman (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|9}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|70–90 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 137 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2022|3|28|[[Stokholma]]|2022|4|22|ASV|2022|4|21|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Perfect World Pictures''
* ''Square Peg''
| operators = [[Džarins Blaške]]
| oriģinālnos = ''The Northman''
| mūzika = * [[Robins Karolans]]
* [[Sebastjans Geinsboro]]
| aktieri = * Aleksandrs Skašgords
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Klāss Bangs]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Bjorka]]
* [[Vilems Defo]]
| scenārijs = * [[Sjouns]]
* Roberts Egerss
| producents = * [[Marks Hafems]]
* [[Larss Knudsens]]
* Roberts Egerss
* [[Aleksandrs Skašgords]]
* [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Roberts Egerss]]
| žanrs = vēsturiska filma, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Ziemelnieks-plakats.jpg
| imdb =
}}'''"Ziemeļnieks"''' ({{Val|en|The Northman}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] vēsturiska asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Egerss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aleksandrs Skašgords]], [[Nikola Kidmena]], [[Klāss Bangs]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Ītans Hoks]], [[Bjorka]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz skandināvu leģendu par Amletu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/film/2022/apr/11/the-northman-review-robert-eggers-hamlet-outrageous-violence|title=The Northman review – Robert Eggers’ brutal vision of vengeance and violence|website=the Guardian|access-date=2022-04-22|date=2022-04-11|language=en}}</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Kahokija
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Cahokia''
 |   iucn_category =
 |           photo = Monks Mound in July.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Mūku uzkalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = ASV#Ilinoisa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 38 |  latm = 39 |  lats = 14 |  latNS = N
 | longd = 90 | longm =  3 | longs = 52 | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Sentklēra apgabals}}
 |    nearest_city = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Kolinsvila}}
 |            area = 890 ha
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1982 <small>(6. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/198 198]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|             designation2 = NRHP
|     designation2_offname =
|        designation2_type = Arhitektūra
|    designation2_criteria =
|        designation2_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|           delisted2_date =
|      designation2_partof =
|      designation2_number = 66000899
}}
}}
'''Kahokijas uzkalnu štata vēsturiskā vieta''' ({{val|en|Cahokia Mounds State Historic Site}}) ir arheoloģisko izrakumu vieta [[Ilinoisa|Ilinoisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šī ir lielākā pirmskolumba laika apdzīvotā vieta, kas atrodas uz ziemeļiem no [[Meksika]]s. Atrodas [[Kolinsvila]]s pilsētas robežās štata dienvidu daļā.

sentences:
asimetriska novirze ap spārna profilu un cēlējspēka ({{val|en|lift}}) virziens]]
'''Cēlējspēks''' ir [[spēks]], kas darbojas uz objektu, kad ap to plūst asimetriska plūsma ([[fluīds]] jeb plūstoša viela). Tas ir [[aerodinamika|aerodinamiskā]] spēka [[vektors]], kas ir [[Perpendikuls|perpendikulārs]] plūsmas virzienam. Vienlaikus darbojas [[aerodinamiskā pretestība]] — aerodinamiskā spēka vektors, kas ir [[paralēle|paralēls]] plūsmas virzienam.<ref name="What is Lift">{{Tīmekļa atsauce|publisher=NASA Glenn Research Center|title=What is Lift?|url=https://www1.grc.nasa.gov/beginners-guide-to-aeronautics/what-is-lift/|access-date=February 9, 2023}}</ref> Cēlējspēks parasti darbojas augšup vērstā virzienā, pretēji [[gravitācija]]s spēkam. Tomēr atbilstoši cēlējspēka definīcijai, tas ir spēks, kas darbojas perpendikulāri plūsmai un tādējādi var darboties jebkurā virzienā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Augusts Lebrehts Bretšneiders
|          vārds_orig = ''August Lebrecht Bretschneider''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1771
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = Gersdorfa, [[Saksija]], (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un mūziķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = File:Inga Gaile in 2019 02.jpg
| vārds = Inga Gaile
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods = kopš 1996
| žanri = dzeja, proza, dramaturģija
| dzīvesbiedrs =
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Viskonsina
Wisconsin
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Medisona]]
| pilsēta = [[Milvoki]]
| iestāšanās = [[1848]]. gada [[29. maijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = WI Wis US-WI
| mājaslapa = [http://www.wisconsin.gov www.wisconsin.gov]
| iedzgads = 2005
| iedzīvotāji = 5 535 168
| iedzīvotājiV = 18
| iedzblīvums = 38,13
| iedzblīvumsV = 24
| ieņēmumi = 47 220
| ieņēmumiV = 15
| rase = baltie - 87,3%
melnie - 5,7%
| reliģija = [[protestanti]] - 51%
[[katoļi]] - 39%
nereliģiozi - 6%
| platība = 169 790
| platībaV = 23
| garums = 500
| platums = 420
| ūdens = 17
| augstums = Timma paugurs, 595
| Vaugstums = 320
| Zaugstums = [[Mičigans]], 177
}}'''Viskonsina''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], kas atrodas [[Lielie ezeri|Lielo ezeru]] reģionā. Viskonsinas [[galvaspilsēta]] ir [[Medisona]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Amderma
 | official_name            = ''Амдерма''
 | settlement_type          = ciemats
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Улица Центральная, Амдерма.jpg
 | image_caption            = Amdermas Centrālā iela
 | image_flag               = The flag of the village of Amderma.png
 | image_shield             = Coat of arms of Amderma of Nenetsia.png
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Ņencu autonomais apvidus]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1933
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 82.4
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2017
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 577
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd = 69| latm = 45| lats = 22| latNS = N
 | longd = 61| longm = 40| longs = 00| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://amderma-adm.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāve Venēcijā
| operators =
| attēls = Death in Venice Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Lukīno Viskonti]]
| producents = Lukīno Viskonti
| scenārijs = * Lukīno Viskonti
* [[Nikola Badaluko]]
| aktieri = * [[Dērks Bogards]]
* [[Bjorns Andresens]]
* [[Marks Bērnss]]
* [[Romolo Valli]]
* [[Nora Riči]]
* [[Marisa Berensone]]
* [[Karole Andrē]]
* [[Silvāna Mangano]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Death in Venice''
| studija = * ''Alfa Cinematografica''
* ''PECF''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Dear International''
* ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|3|1}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nāve Venēcijā"''' ({{Val|it|Morte a Venezia}}) ir 1971. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Lukīno Viskonti]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dērks Bogards]], [[Bjorns Andresens]], [[Marks Bērnss]], [[Romolo Valli]], [[Nora Riči]], [[Marisa Berensone]], [[Karole Andrē]] un [[Silvāna Mangano]]. Filma balstīta uz vācu rakstnieka [[Tomass Manns|Tomasa Manna]] [[Nāve Venēcijā (novele)|tāda paša nosaukuma 1912. gada noveli]]. Filmas skaņu celiņā iekļautas tādu komponistu kā [[Gustavs Mālers|Gustava Mālera]], [[Ludvigs van Bēthovens|Ludviga van Bēthovena]] un [[Modests Musorgskis|Modesta Musorgska]] skaņdarbi. "Nāve Venēcijā" ir otrā filma Viskonti "Vācu triloģijā" pēc filmas "[[Dievu bojāeja]]" (''La caduta degli dei'', 1969) un pirms filmas "[[Ludvigs (filma)|Ludvigs]]" (''Ludwig'', 1973).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences:
{{Nepieciešamas atsauces}}
 eitrofikācija [[Potomaka]]s upē.]]
'''Eitrofikācija''' ir ķīmisku uzturvielu, parasti [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[fosfors|fosfora]] savienojumu, palielināšanās [[Ekosistēma|ekosistēmā]] izraisīta paaugstināta augu augšanas un atmiršanas intensitāte.<ref>[http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm Eitrofikācija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081210074749/http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm |date={{dat|2008|12|10||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
'''Artūrs''' vai '''Arturs''' var būt:
* [[Karalis Arturs]] — leģendārs britu valdnieks;

sentences: '''Jūdejas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas izveidojās pēc vienotās [[Izraēlas ķēniņvalsts]] sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja [[Babilonija]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vjačeslavs Čornovils
| vārds_orģ = ''В'ячеслав Максимович Чорновіл''
| attēls = НДУ 3 Чорновіл Вячеслав Максимович.jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ļvivas apgabala padomes priekšsēdētājs
| term_sākums = 1990. gada aprīlis
| term_beigas = 1992. gada aprīlis
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = Mikola Horiņs
<!------ Otrais amats ------>| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Trešais amats ------>
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 = <!------ Ceturtais amats ------>
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 = <!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1937|12|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Jerki|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1999|3|25|1937|12|24}}
| mir_vieta = {{vieta|Ukraina|Borispiļa}}
| apglabāts =
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija = Ukrainas Tautas kustība (''Народний Рух України'')
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = Andrijs Čornovils, Tarass Čornovils
| profesija = žurnālists
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Chornovil autograph.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Vjačeslavs Čornovils''' ({{val|uk|В'ячеслав Максимович Чорновіл}}; dzimis {{dat|1937|12|24}}, miris {{dat|1999|3|25}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiķis. PSRS laikos bija ievērojams [[disidents]], par ko 1960., 1970., un 1980. gados vairākkārt ticis arestēts.<ref name="TG">{{ziņu atsauce |last1=Marusenko |first1=Peter |title=Vyacheslav Chornovil obituary |url=https://www.theguardian.com/news/1999/apr/16/guardianobituaries |publisher=''[[The Guardian]]'' |date={{dat|1999|4|16||bez}}}}</ref> Sākotnēji strādāja par žurnālistu, bet par savu disidentisko aktivitāti tika atlaists un notiesāts uz piespiedu darbiem. Kopumā aizvadīja 17 gadus ieslodzījumā.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Genciānu rinda|suga_lv=Krustlapu drudzene|suga=Gentiana cruciata|ģints_lv=Drudzenes|ģints=Gentiana|dzimta_lv=Genciānu dzimta|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|attēls=Gentiana cruciata 100711.JPG|binomial=Gentiana cruciata <small>L.</small>}}'''Krustlapu drudzene''' ({{val|la|Gentiana cruciata}}) ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenes|drudzeņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama dažviet [[Āzija|Āzijā]], centrālajā un austrumu [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latviju]] šķērso sugas izplatības ziemeļrietumu robeža un tādēļ tā valsts teritorijā ir sastopama reti — galvenokārt [[Upe|upju]] ielejās, kā arī sausās [[Pļava|pļavās]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Patriks Pīrss
| vārds_orģ = ''Pádraig Piarais''
| attēls = Patrick_Pearse_cph.3b15294.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats =
| term_sākums =
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dat|1879|11|10}}
| dzim_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1916|5|3|1879|11|10}}
| mir_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Dublina}} (tagad {{IRL}})
| apglabāts =
| tautība = [[īri|īrs]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija =
| alma_mater = Īrijas Karaliskā universitāte
| reliģija = [[Katoļticība|katoļis]]
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Patriks Pīrss''' ({{val|ga|Pádraig Anraí Mac Piarais}}) bija [[Īri|īru]] dzejnieks, rakstnieks, skolotājs, jurists, [[Revolūcija|revolucionārs]] un politiķis. Viens no 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] līderiem.

sentences:
{{Krāsas infokaste
| virsraksta_krāsa=white
| virsraksts=Purpursarkanā
| attēls=File:Color icon purple v2.svg
| hex=800080
| r=128|g=0|b=128
| c=0|m=100|y=0|k=50
| h=300|s=100|v=50
}}
'''Purpurkrāsa''', arī '''purpursarkanā krāsa''', ir divu spektra krāsu — sarkanās un zilās — savienojums. Pati purpurkrāsa nav spektra krāsa, tātad tai nav noteikts [[viļņa garums]]. Līdzīga [[violetā krāsa|violetai krāsai]], tomēr purpurkrāsa ir tuvāka [[sarkanā krāsa|sarkanai krāsai]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Na
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-20
|ķīm_formula=(Na2,K2,Ca,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences: {{Commonscat|Architecture by country|Arhitektūra pēc valsts}}

sentences: '''Trīskāršais punkts''' [[termodinamika|termodinamikā]] ir [[viela]]s [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] vērtības, pie kurām vienlaicīgi pastāv trīs [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] fāzes (šķidrā fāze, gāzveida fāze un cietā fāze), tādējādi starp tām pastāv [[termodinamiskais līdzsvars]]. Par trīskāršo punktu sauc arī līdzsvaru starp trim fāzēm, kas var visas nebūt atsevišķi agregātstāvokļi, piemēram, divas vai visas trīs no tām var būt vielas cietās [[polimorfisms|polimorfās]] vai [[alotropija|alotropās]] fāzes. Vispārīgi sistēmai ar ''p'' iespējamām fāzēm ir <math>{p\choose 3} = \tfrac16p(p-1)(p-2)</math> trīskāršie punkti.<ref name=gold>[[International Union of Pure and Applied Chemistry|IUPAC]], ''[[Compendium of Chemical Terminology]]'', 2nd ed. (the "Gold Book") (1997). Online corrected version:  (1994) "[http://goldbook.iupac.org/T06502.html Triple point] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130601061512/http://goldbook.iupac.org/T06502.html |date={{dat|2013|06|01||bez}} }}".</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Serves pussala
|attēls              = Sõrve lighthouse on Saaremaa island.jpg
|attēla paraksts     = Serves bāka pussalas dienvidu galā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Igaunija
|alt karte =
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Igaunija]]
|arhipelāgs          =
|latd=57.909944|latNS=N
|longd=22.055561|longEW=E
|platība             =
|garums              = 32
|platums             = 10
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{EST}}
|valsts adm vienības tips1 = Apriņķis
|valsts adm vienība1       = [[Sāremā apriņķis]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Inga Pizāne
| attēls = Inga Pizāne.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1986
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Krāslava]], [[Latvijas PSR]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[2003]]—pašlaik
| žanri = dzeja, proza
| apbalvojumi = [[Ojāra Vācieša prēmija]] 2020
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}

sentences:
[[File:Kur Fraternity, Krakow.jpg|thumb|Poļu ''Kur'' brālība svinībās [[Krakova|Krakovā]] ]]
Jēdziens '''brālība''' parasti apzīmē dažādas sabiedriskas vai sociālas organizācijas, kā, piemēram, [[Brīvmūrniecība]], [[Rotari]], [[Rožkrustieši]], [[studentu korporācijas]]. Tradicionāli brālību biedri ir vīrieši.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''AT&T Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 1,3 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Dalasas "Cowboys"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2009—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 80 000
| embedded =
| website = {{URL|https://attstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 32
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Cowboys Stadium full view.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Teksasa|Ārlingtona|3s=Ārlingtona (Teksasa)}}
| map_type = Teksasa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 44
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2009|5|27||bez}}
| built = 2005—2009
| broke_ground = {{dat|2005|9|20||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 52
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 34
| longm = 5
| longd = 97
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''AT&T Stadium''''' ir [[stadions]] [[Ārlingtona (Teksasa)|Ārlingtonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Dalasas "Cowboys"]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Mezgls''' [[telesakari|telesakaru]] tīklos posms ir vai nu pārdales punkts, vai sakaru galapunkts. Mezgla definīcija ir atkarīga no [[tīkla]] un [[protokola slāņa]]. Fizisks tīkla mezgls ir aktīva elektroniska ierīce, kas ir pievienota tīklam un spēj izveidot, uztvert vai pārraidīt informāciju pa [[sakaru kanālu]].

sentences:
[[Kategorija:Zobārstes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Zobārstes]]
[[Kategorija:Latvijas zobārsti| Zobārstes]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tiļatepe
| native_name    =  طلا تپه
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          =
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Afganistāna#Āzija
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 36.694444 | latNS  = N
| longd = 65.789444 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Afganistāna|Džouzdžāna}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences: '''Dārzenis''' ir kultivēts, ēdams [[lakstaugs|lakstaugs]], kura sulīgās daļas (saknes, lapas, augļus) lieto [[uzturs|uzturā]].<ref>[https://tezaurs.lv/dārzenis Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996. Dārzenis] tezaurs.lv</ref> Terminam "dārzenis" nav zinātniska skaidrojuma; tā nozīme, galvenokārt, ir izveidojusies [[kulinārija]]s un [[kultūra]]s tradīciju ietekmē. Tādēļ šis termins bieži vien ir patvaļīgs un subjektīvs, piemēram, daži cilvēki uzskata, ka arī [[sēnes]] ir dārzeņi, bet citi tās iedala atsevišķā grupā, jo sēnes vispār nav augi. Tāpat sadzīvē lietotais iedalījums dārzeņos un augļos ir visai nosacīts, jo nereti  pārtikā izmantojamā dārzeņa daļa ir tieši viņa auglis.

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dubultā apdrošināšana
| operators =
| attēls = Double Indemnity (1944 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = [[Džozefs Sistroms]]
| scenārijs = * Billijs Vailders
* [[Reimonds Čendlers]]
| aktieri = * [[Freds Makmarijs]]
* [[Bārbara Stenvika]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''Double Indemnity''
| studija = ''[[Paramount Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Paramount Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|7|3}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|980 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dubultā apdrošināšana"''' ({{Val|en|Double Indemnity}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Freds Makmarijs]], [[Bārbara Stenvika]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma ir balstīta uz [[Džeimss Keins|Džeimsa Keina]] 1943. gada romāna ar [[Dubultā apdrošināšana (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Jurģis Skulme
| name_orig =
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1928|11|13}}
| location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|2015|2|25|1928|11|13}}
| deathplace =
| places =
| nationality = [[Latvieši|Latvietis]]
| field = [[Glezniecība]]
| training =
| movement =
| famous works =
| paraksts =
| patrons =
| influenced by =
| teachers =
| pupils =
| influenced =
| awards =
}}
'''Jurģis Skulme''' (dzimis {{dat|1928|11|13}}, miris {{dat|2015|2|25}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvnet.lv/izklaide/makslas/549383-muziba_aizgajis_latviesu_gleznotajs_jurgis_skulme|title=Mūžībā aizgājis latviešu gleznotājs Jurģis Skulme|publisher=Tvnet.lv|accessdate={{dat|2015|11|30||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[gleznotājs]], mākslas zinātnieks un [[disidents]]. Mākslas zinātņu kandidāts (1971).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mirdza Bendrupe
| vārds_orig =
| attēls = Bendrupe_Mirdza.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mirdza Bendrupe 30. gadu beigās.
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 23
| dz_vieta = Čūkšļi, [[Līvbērzes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| dzimums = S
}}
'''Mirdza Bendrupe''' (dzimusi {{dat|1910|10|23}}, mirusi {{dat|1995|7|30}}) bija latviešu [[rakstnieks|rakstniece]].

sentences: '''Ģitārists''' ir [[mūziķis]], kas spēlē [[ģitāra|ģitāru]]. Ģitāristi var spēlēt dažādus instrumentus, piemēram, [[Klasiskā ģitāra|klasisko ģitāru]], [[Akustiskā ģitāra|akustisko ģitāru]], [[Elektriskā ģitāra|elektrisko ģitāru]] un [[Basģitāra|basģitāru]]. Daži mūziķi reizēm dzied un spēlē ģitāru vienlaicīgi. Ģitāristi vienmēr ir bijuši populāri mākslinieki.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Yellow-billed Loon Chipp South 8-12-13 Ryan Askren.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |      dzimta=Gaviidae
 |    dzimta_lv=Gārgaļu dzimta
 |    dzimta_r=Gārgales
 |     ģints=Gavia
 |    ģints_lv=Gārgales
 | suga = Gavia adamsii
 | suga_lv = Dzeltenknābja gārgale
 |         binomial = Gavia adamsii <small>([[George Robert Gray|Gray]], 1859)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences: '''12. marts''' ir 71. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (72. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 294 dienas.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frederiks Molonijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Frederick Moloney''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frederiks Greiems "Freds" Molonijs
 |              dz_dat = {{dat|1882|8|4}}
 |             dz_viet = [[Otava (Ilinoisa)|Otava]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1941|12|24}}
 |            mir_viet = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 bronza
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Šarls Moriss de Taleirāns-Perigors
| vārds_orģ           =''Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord''
| attēls              =Talleyrand 01.jpg
| att_izm             =
| amats               =1. [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1815|07|09|N}}
| term_beigas         ={{dat|1815|09|26|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =[[Armāns Rišeljē]]
| dzim_dati           ={{dat|1754|2|2}}
| dzim_vieta          =[[Parīze]], [[Francija]]
| dzīves_vieta        =[[Valensē pils]]
| mir_dati            ={{mdv|1838|6|17|1754|2|2}}
| mir_vieta           =[[Parīze]], [[Francija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =[[Romas Katoļu baznīca|katolis]]
| apglabāts           =
| paraksts            =Charles Maurice de Talleyrand-Périgord signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: {{cita nozīme|ģeopolitisku reģionu|kalniem|Kaukāzs (kalni)}}

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
[[File:ClipperRoute.png|thumb|300px|[[Kliperu ceļš]] rēcošajos četrdesmitajos]]
'''Rēcošie četrdesmitie''' ir jūrnieku dots apzīmējums [[okeāns|okeānu]] dienvidu apvidum starp 40° un 50° dienvidu platuma grādiem. Šajā apvidū [[zeme]]slodi apjož [[Antarktiskā cirkumpolārā straume]] un tajā ir raksturīgi valdošie rietumu [[vējš|vēji]]. Šajos platuma grādos [[Dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] ir biežas spēcīgas [[vētra]]s, ko pavada ievērojama [[ūdens viļņi|viļņošanās]]. Rēcošajos četrdesmitajos [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] ir novērots līdz šim augstākais 36,5 m augstais vilnis.<ref name=globe>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 |title=Vendée Globe 2008-2009 starts |access-date={{dat|2013|02|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304234158/http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Meet Bill''
| oriģinālnos =
| attēls = Meet bill.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Bērnijs Goldmens]]
* [[Melisa Voloka]]
| producents = * [[Fišers Stīvenss]]
* [[Džons Penoti]]
| scenārijs = Melisa Voloka
| aktieri = * [[Džesika Alba]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Logans Lermans]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[First Look International]]''
| izdošana = {{filmas datums|2007|9|8|Toronto kinofestivāls|2008|4|4|ASV|}}
| ilgums = 94 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meetbill.htm|title=Meet Bill|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= September 12, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|346,592}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Meet Bill''''' ir 2007. gada ASV kinokomēdija, kuras režisori ir [[Bērnijs Goldmens]] un [[Melisa Voloka]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Džesika Alba]], [[Ārons Ekharts]], [[Elizabete Benksa]], [[Timotijs Olifents]] un [[Logans Lermans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''24. oktobris''' ir gada 297. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (298. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 68 dienas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
[[Kategorija:Somija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Somija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Flodsangare.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Locustellidae
 |     dzimta_lv = Sisinātājķauķu dzimta
 |         ģints = Locustella
 |      ģints_lv = Sisinātājķauķi
 |          suga = Locustella fluviatilis
 |       suga_lv = Upes ķauķis
 |      binomial = Locustella fluviatilis <small>([[Johann Wolf|Wolf]], 1810)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Upes ķauķis''' (''Locustella fluviatilis'') ir maza auguma [[sisinātājķauķu dzimta]]s (''Locustellidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714679/0 IUCN: Locustella fluviatilis]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/grassbirds/ World Bird List: Grassbirds, Donacobius, Malagasy warblers, cisticolas, allies, 2018]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Hanna Maļara
| vārds_orģ = ''Ганна Маляр''
| attēls = Hanna Maliar (official portrait).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>| amats = [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniece
| term_sākums = {{dat|2021|8|4|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|7|28}}
| dzim_vieta = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = 1
| profesija = [[juriste]], [[Advokāts|advokāte]], [[pedagoģe]], [[politiķe]]
| alma_mater = Kijivas Starptautiskais valodniecības un tiesību institūts
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Hanna Maļara''' ({{val|uk|Ганна Василівна Маляр}}; dzimusi {{dat|1978|7|28}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[juriste]] un [[pedagoģe]], kura kopš 2021. gada 4. augusta ir viena no vairākiem [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniekiem premjerministra [[Deniss Šmihaļs|Denisa Šmihaļa]] valdībā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html|title=archive.ph|access-date=2022-07-10|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710215434/https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zakon.rada.gov.ua/go/893-2021-%D1%80|title=Про призначення Маляр Г.В. заступником Міністра оборони України|website=Офіційний вебпортал парламенту України|access-date=2023-06-16|language=uk}}</ref> Absolvējusi Kijivas Starptautisko valodniecības un tiesību institūtu, bijusi docente tajā pašā institūtā, pirms viņa sāka strādāt valsts dienestā.<ref name=":0" />

sentences: '''21. februāris''' ir gada 52. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 313 (314 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Miša Maiskis
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Mischa Maisky 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1948|1|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Miša Maiskis''' (dzimis kā ''Mihails Maiskis'' {{dat|1948|1|10}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] [[čells|čellists]], kas dzīvo [[Beļģija|Beļģijā]].
Muzicējis ar vairākiem pasaulē slaveniem orķestriem, arī ar [[Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris|Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri]].

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolajs Eke
|          vārds_orig = ''Nicolaus von Ecke''
|              attēls = Nikolajs Eke.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Nikolaja Ekes medaļa
|             dz_gads = 1541
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1623
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Nikolajs Eke''', arī '''Niklāvs Eks''' ({{val|de|Nicolaus von Ecke}}, 1541—1623) bija [[Rīgas rāte|Rīgas rātskungs]], [[birģermeistars]] un [[burggrāfs]]. Kā Polijas karaļa interešu aizstāvim Ekem bija nozīmīga loma [[Kalendāra nemieri Rīgā|kalendāra nemieros]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Oklahomasitijā
| attēls            = Oklahomacitybombing-DF-ST-98-01356.jpg
| attēla_apraksts   = Alfrēda Maraha federālā ēka divas dienas pēc sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
| koordinātas       = {{Coord|35|28|22.4|N|97|31|01|W|region:US-OK_type:landmark|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|1995|4|19|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Sprādzieni, terorisms, masu slepkavība
| bojā_gājušie      = 168
| ievainotie        = 600+
| izraisītāji       = [[Timotijs Makvejs]], Terijs Nikolss
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni Oklahomasitijā''' bija terora akts Alfrēda Maraha federālajā ēkā [[Oklahomasitija]]s centrā, [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], {{dat|1995|4|19||bez}}. Tas bija lielākais terorisma akts ASV vēsturē līdz [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukumam]]. Sprādziena rezultātā bojā gāja 168 cilvēki,<ref name="VictimAges">{{ziņu atsauce|agency=Associated Press|title=Victims of the Oklahoma City bombing|date=2001. gada 20. jūnijs|url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|work=USA Today|archiveurl=https://www.webcitation.org/5wovK3hIw?url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|archivedate=2011-02-27|access-date=2015-02-20}}</ref> kā arī tika ievainoti vairāk nekā 600 cilvēki.<ref name="OSDH">{{tīmekļa atsauce|last=Shariat|first=Sheryll|coauthors=Sue Mallonee and Shelli Stephens-Stidham|title=Summary of Reportable Injuries in Oklahoma|publisher=Oklahoma State Department of Health|url=http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080110063748/http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archivedate=2008. gada 10. Janvāris|date=December 1998|access-date=2008. gada 10. Janvāris}}</ref> Sprādziena viļņa rezultātā tika sagrautas ēkas vai tika izdarīti mazāki postījumi 16 kvartālu rādiusā, tika iznīcinātas vai nodega 86 mašīnas, 258 netālu esošajām ēkām tika izsisti stikli,<ref name="TI3">{{tīmekļa atsauce|title=Oklahoma City Police Department Alfred P. Murrah Federal Building Bombing After Action Report|work=Terrorism Info|url=http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|format=PDF|page=58|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703233435/http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|archivedate={{dat|2007|07|03||bez}}|access-date={{dat|2008|12|18||bez}}}}</ref><ref name="Safety">{{tīmekļa atsauce|title=Case Study 30: Preventing glass from becoming a lethal weapon|work=Safety Solutions Online|url=http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070213112339/http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archivedate=2007. gada 13. Februāris|access-date=2007. gada 13. Februāris}}</ref> kopumā tika izdarīti apmēram 652 miljonus ASV dolārus lieli zaudējumi.<ref name="UnderstandingTerror106">{{grāmatas atsauce|last=Hewitt|first=Christopher|title=Understanding Terrorism in America: from the Klan to al Qaeda|publisher=[[Routledge]]|year=2003|page=106|url=http://books.google.com/?id=EXn8o9duyVoC&pg=PA106|isbn=978-0-415-27765-5}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Realitātes deja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|558,636}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3375452677/|title=
The Dance of Reality |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 133 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = ''[[Pathé]]''
| studija = * ''Caméra One''
* ''Le Soleil Films''
| operators =
| oriģinālnos = ''La danza de la realidad''
| mūzika = Adans Hodorovskis
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Heremiass Erskovitss
* Pamela Floresa
* Kristobals Hodorovskis
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = * Alehandro Hodorovskis
* [[Mišels Sedū]]
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = fantāzija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = TheDanceofReality.jpg
| imdb =
}}'''"Realitātes deja"''' ({{Val|es|La danza de la realidad}}) ir 2013. gada [[Čīle]]s un [[Francija]]s fantāzijas un drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Pamela Floresa]] un [[Heremaiss Erskovitss]]. "Realitātes deja" ir pirmā Hodorovska filma 23 gadu laikā.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2014/03/16/magazine/the-psychomagical-realism-of-alejandro-jodorowsky.html|title=The Psychomagical Realism of Alejandro Jodorowsky|work=The New York Times|access-date=2022-05-27|date=2014-03-14|last=Benson|first=Eric|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Alazeja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Map of basin of Alazeya.png
| kartes_paraksts   = Alazejas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=67| sāk_plat_m=57| sāk_plat_s=46| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=148| sāk_gar_m=16| sāk_gar_s=07| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=70| iet_plat_m=51| iet_plat_s=29| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=153| iet_gar_m=41| iet_gar_s=22| iet_gar_EW=E
| garums            = 1590
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = >120
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 320
| gada_notece       = 10,1
| baseins           = 64 700
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Alazejas plakankalne]]
| ieteka             = [[Austrumsibīrijas jūra]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Rosoha]]
}}

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus kunan1.jpg
| att_nosaukums  = [[Kamenes gekons]]
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| binomial       = Nactus, <small>([[Arnold G. Kluge|Kluge]], 1983)</small>
}}
'''''Nactus''''' ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]].<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=174064 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nactus Kluge, 1983]</ref><ref name=adw>[http://animaldiversity.org/accounts/Nactus/classification Animal Diversity Web: ''Nactus'']</ref><ref name=rd>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Nactus The Reptile Database]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor maynardi
| pasuga_lv=Bahamu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor maynardi
| kategorijas =nē
}}
'''Bahamu jenots''' (''Procyon lotor maynardi'') ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') pasuga. Tā ir [[endēmisks|endēmiska]] [[Ņūprovidensa|Ņūprovidensas salas]] ([[Bahamu Salas|Bahamās]]) jenotu pasuga.<ref name="ze">Zeveloff, Samuel I. (2002). Raccoons: A Natural History. Washington, D. C.: Smithsonian Books. pp. 44. {{ISBN|978-1-58834-033-7}}.</ref>

sentences: '''5. novembris''' ir gada 309. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (310. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 56 dienas.

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences: '''Radiointerferometrs''' ir instruments [[radioastronomija|radioastronomiskiem]] novērojumiem, kas sastāv no divām vai vairākām [[radioteleskops|radioteleskopa]] antenām, kas novietotas noteiktā attālumā viena no otras. Jo lielāks attālums starp antenām, jo augstāka tā izšķirtspēja. Radiointerferometrs ļauj realizēt astronomijā lielāko iegūstamo izšķirtspēju, kas sasniedz 10<sup>−5</sup> [[Grāds (leņķis)|leņķa sekundes]].

sentences: '''Ģeogrāfija''' ({{val|el|γεωγραφία}}: ''γεια'' — ‘Zeme’ un ''γραφειν'' — ‘rakstīt, aprakstīt’) ir [[dabaszinātne|dabaszinātņu]] un [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] sistēma, kas pēta [[Zeme|Zemi]], tai raksturīgās īpatnības, dzīvības izplatību uz Zemes, tai skaitā cilvēka izplatību un cilvēka darbības ietekmi. Ģeogrāfija ir joma, kur saskaras dabaszinātnes un sociālās zinātnes.

sentences: '''Neredzamā baznīca''' ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība, pārsvarā [[protestantisms|protestantu]] teoloģijā. Parasti tiek iekļauta [[Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes|vispārēju kristīgas baznīcas pazīmju]] skaitā. Tā izveidojusies kā atbilde, galvenokārt, [[Romas katoļu baznīca]]s mācībai par patieso baznīcu kā redzamu hierarhiju. Šī mācība uzsver patiesās kristīgās baznīcas cilvēka acīm neredzamo būtību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kristiāns Frībe
|     vārds_orig = ''Wilhelm Christian Friebe''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1761
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Ballhauzene
([[Tīringene]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis, vēsturnieks un publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Kristiāns Frībe, māte - Johanna Marija, dzimusi Gerharta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Unicode|Аҧсны Аҳәынҭқарра}}
{{Unicode|Республика Абхазия}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Abhāzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Abhāzija
|               karoga_attēls = Flag of the Republic of Abkhazia.svg
|            karoga_nosaukums = Abhāzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Abkhazia_COA.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Abhāzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|             nacionālā_himna = [[Aiaaira]]
|               kartes_attēls = Abkhaziaorthographicprojection.svg
|               galvaspilsēta = [[Suhumi]]
|              valsts_valodas = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = [[Abhāzijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aslans Bžanija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksandrs Ankvabs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = 1992. gada 23. jūlijā ''(de facto)''
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8600
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2003
|          iedzīvotāju_skaits = 216 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona = [[Maskavas laiks]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = [[Maskavas laiks]]
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: [[Image:Isle of Man TT.svg.png|thumb|Menas salas TT sacensību logo]]

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Pārejoša išēmiska lēkme
| synonym       = Tranzitora išēmiska lēkme, Mini-insults, mikroinsults, viegls insults
| image         =
| caption       =
| specialty     = [[Neiroloģija]], Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     = Izdzīvošanas rādītājs ~ 91% (līdz izrakstīšanai no slimnīcas) 67,2% (pieci gadi)<ref>{{publikācijas atsauce | vauthors = Gattellari M, Goumas C, Garden F, Worthington JM | title = Relative survival after transient ischaemic attack: results from the Program of Research Informing Stroke Management (PRISM) study | url = https://archive.org/details/sim_stroke_2012-01_43_1/page/79 | journal = Stroke | volume = 43 | issue = 1 | pages = 79–85 | date = January 2012 | pmid = 22076008 | doi = 10.1161/STROKEAHA.111.636233 | s2cid = 16722015 | doi-access = free }}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Amazing Grace''
| attēls                   =  Amazinggraceposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Epteds]]
| producents               =
* [[Patrīcija Hītone]]
* [[Deivids Hants]]
* [[Terenss Maliks]]
* [[Edvards R. Presmans]]
* [[Kens Veilss]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Naits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Joans Grifids]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Romola Garai]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[FourBoys Films]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|2|23|ASV|2007|3|23|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/amazing-grace-2006-0|title=Amazing Grace|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amazinggrace.htm|title=Amazing Grace (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Amazing Grace''''' ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Epteds]]. Galvenās lomas atveido [[Joans Grifids]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Romola Garai]] un [[Alberts Finijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|16||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences:
[[Kategorija:Ēdamie augi]]
[[Kategorija:Veģetārā virtuve]]
[[Kategorija:Augļi]]

sentences: '''Ekonomiskā politika''' ir pasākumu un valdības darbību kopums, kuru mērķis ir pieņemt un īstenot ekonomiskos lēmumus [[makroekonomika]]s līmenī. Ekonomiskās politikas īstenošana nozīmē sociāli nozīmīgu mērķu sasniegšanu. Ekonomiskās politikas mērķus nosaka valsts ekonomikas stāvoklis attiecīgajā brīdī, kā arī subjektīvi faktori.

sentences: [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] '''Pitagora teorēma''' ir sakarība starp [[Taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malu garumiem un tā [[hipotenūza]]s garumu: ja taisnleņķa trijstūra [[Katete|katešu]] garumi ir a un b, bet hipotenūzas garums ir c, tad a2+b2=c2. Pitagora teorēma skan šādi: Taisnleņķa trijstūrī hipotenūzas garuma kvadrāts vienāds ar abu katešu garumu kvadrātu summu.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Dordoņa
  | citvaloda         = fr
  | oriģinālnosaukums = Dordogne
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Canoe Dordogne.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Tilts pār Dordoņu lejtecē
  | vietaskarte       = Francija
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Žironda (upe)|Žironda]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 483
  | iztekas_augstums  = 1380
  | ietekas_augstums  = 1
  | kritums           =
  | caurtece          = 450
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 23 957
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 45| sāk_plat_m= 32| sāk_plat_s= 18| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 2| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 9| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 2| iet_plat_s= 42| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 0| iet_gar_m= 36| iet_gar_s= 22| iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zūtermēra
| native_name = ''Zoetermeer''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Zoetermeer Dobbe.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Zoetermeer vlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Zoetermeer wapen.svg
| pushpin_map = Nīderlande
| latd = 52
| longd = 4
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 4
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 30
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 124 971
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
| subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| area_total_km2 = 37,05
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 2700–2729
| area_code = 079
| website = [https://www.zoetermeer.nl/]
| footnotes =
}}'''Zūtermēra''' ({{Val|nl|Zoetermeer}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande|Dienvidholandes]] [[Nīderlandes provinces|provincē]]. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 124 971 iedzīvotājs. Zūtermēra ir trešā lielākā pilsēta [[Dienvidholande|Dienvidholandē]] pēc [[Roterdama|Roterdamas]] un [[Hāga|Hāgas]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Asine
| native_name    = {{gree|Ἀσίνη}}
| image          = Asini fort2.jpg
| image_size     =
| caption        = Hellēnisma perioda mūra fragments.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 38| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 27| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Argolīda}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu, venēciešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Asine''' (sengr. ''Ἀσίνη'') ir sena pilsēta augstā kraujā [[Argolidas līcis|Argolīdas līča]] ziemeļu piekrastē, [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas mazāk par kilometru uz austrumiem no [[Tolo (ciems)|Tolo]] ciemata (10 km uz dienvidaustrumiem no Nauplijas). Līdz mūsdienām ir saglabājušās dažādu laika periodu drupas, no [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] līdz [[viduslaiki]]em.

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''trigonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

sentences: {{Citas nozīmes|stikla masu|Emalja (nozīmju atdalīšana)|Emalja}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{apšaubīts}}
'''Fiskālā politika''' [[ekonomika]]s teorijā ir valdības pamatnostādņu un lēmumu komplekss, kas nosaka to, kā tiek veikti valsts finanšu tēriņi un to, kā tie tiek segti. Fiskālā politika ir [[nodoklis|nodokļu]] un budžeta politika, ar kuras palīdzību tiek iegūta lielākā daļa no valsts budžeta.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #000000
| nos = ''K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen''
| logo = K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen logo.svg
| pilns = ''Koninklijke Sporting Club<br />Lokeren Oost-Vlaanderen''
| iesauka = ''Tricolores''
| pilsēta = {{Vieta|Beļģija|Lokerena}}
| dib = 1923
| dib_mēn = 1
| dib_dat = 22
| beidza_pastāvēt = 2020. gadā
| stad = ''[[Daknamstadion]]''
| ietilp = 12 000
| līga =
| sez =
| poz =
| mediji =
| pattern_la1 = _kscl1718h
| pattern_b1 = _kscl1718h
| pattern_ra1 = _kscl1718h
| pattern_sh1 = _kscl1718h
| pattern_s1 =
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 000000
| socks1 = FED801
| pattern_la2 = _kscl1718a
| pattern_b2 = _kscl1718a
| pattern_ra2 = _kscl1718a
| pattern_sh2 = _kscl1718h
| pattern_s2 =
| leftarm2 = 000000
| body2 = 000000
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 = 000000
| titelDerdeShirt = Alternatief
| pattern_la3 = _kscl1718t
| pattern_b3 = _kscl1718t
| pattern_ra3 = _kscl1718t
| pattern_sh3 =
| pattern_s3 =
| leftarm3 = FED801
| body3 = FED801
| rightarm3 = FED801
| shorts3 = FED801
| socks3 = FED801
| geldig = 2017/18
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cūka
| operators =
| attēls = Pig poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maikls Sarnoskis]]
| producents = * Vanesa Bloka
* Maikls Sarnoskis
| scenārijs = Maikls Sarnoskis
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Alekss Vulfs]]
* [[Ādams Arkins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pig''
| studija = * ''AI Film''
* ''Endeavor Content''
* ''Pulse Films''
* ''BlockBox Entertainment''
* ''Valparaiso Pictures''
* ''Saturn Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|16}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Pig-(2021)#tab=summary|title=Pig (2021) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Cūka"''' ({{Val|en|Pig}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s [[Kinofilma|filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Sarnoskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Alekss Vulfs]] un [[Ādams Arkins]].

sentences:
[[Kategorija:Arhitektūra pēc valsts|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Eurostar''
| native_name      =
| logo             = 1280px-NewEurostarLogo.svg.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Eurostar_d'hiver_arrivant_à_Albertville_(2018).JPG
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Eurostar International Limited''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.eurostar.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
{{apvienot|Lubāns}}
'''Meliorācijas darbi Lubāna mitrājā''' norisinās jau no 19. gadsimta un tie kulmināciju piedzīvoja 20.gadsimtā, kad notika ļoti intensīva hidrobūvju celtniecība. To veica, lai samazinātu plūdu apjomus un to nodarīto postījumu visā mitrāja teritorijā, kas palos applūda milzīgās platībās. Plūdu apmēri sagādāja lielas lauksaimniecības problēmas un pilnīgu nespēju izaudzēt kultūraugus, līdz ar to nesot bada gadus Lubāna mitrāja iedzīvotājiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ūlofs Palme
| vārds_orģ           = ''Olof Palme''
| attēls              = Olof Palme.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Zviedrijas premjerministru uzskaitījums|Zviedrijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1969|10|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1976|10|08|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Tāge Erlanders]]
| pēctecis            = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1982|10|08|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1986|02|28|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| pēctecis2           = [[Ingvars Karlsons]]
| dzim_dati           = {{dat|1927|1|30}}
| dzim_vieta          = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati            = {{mdv|1986|3|1|1927|1|30}}
| mir_vieta           = Stokholma, Zviedrija
| tautība             = [[zviedri|zviedrs]]
| partija             = [[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =Olof Palme Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Ketoni''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiskie savienojumi]], kas satur [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]], kas saistīta ar diviem ogļūdeņraža atlikumiem. Karbonilgrupu, kurai abās pusēs ir organiskie radikāļi, dažreiz sauc par '''ketogrupu'''. Ketonus kopā ar [[aldehīdi]]em pieskaita pie karbonilsavienojumiem. Ketoni ir relatīvi stabili savienojumi. Visplašāk pazīstamais ketons - [[acetons]] (dimetilketons) - ir arī visvienkāršākais ketons. Savienojumus, kuros ir vairākas ketogrupas, sauc par '''poliketoniem''', no tiem nozīmīgākie ir '''beta-diketoni''' (starp ketogrupām atrodas viens oglekļa atoms).

sentences:
{{cita nozīme|pārvietošanos ar velosipēdu|sporta veidu|riteņbraukšanas sports}}
]]
'''Riteņbraukšana''' ir pārvietošanās ar [[velosipēds|velosipēdu]]. Tas var būt [[brīvais laiks|brīvā laika]] pavadīšanas veids, nokļūšana no viena punkta citā, [[tūrisms|tūrisma]] veids, [[veselības uzturēšana]]s līdzeklis, kā arī [[sporta veids]]: [[riteņbraukšanas sports]]. [[Persona|Personas]], kas brauc ar divriteni, sauc par riteņbraucējiem vai velosipēdistiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Bultmanis
|          vārds_orig = ''Rudolf Bultmann''
|              attēls =
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1884
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = Vīfelstede, [[Vācijas Impērija]]<br />(tagad [[Lejassaksija]], {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Marburga]], [[Hesene]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[dialektiskā teoloģija]]
|           intereses =
|              idejas = [[Jaunā derība|Jaunās derības]] [[demitoloģizācija]]
|          alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Hanss Jonass]], [[Hanna Ārente]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Belnaftahim''
| logo = Logo belneftekhim.svg
| caption =
| type = valsts [[koncerns]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1997. gads
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[enerģētika]], [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products = [[nafta]], naftas produkti, [[minerālmēsli]], ķīmiskās šķiedras, [[plastmasa]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.belneftekhim.by belneftekhim.by]
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Belnaftahim''''' ({{val|be|'''Белнафтахім'''}}) jeb '''''Belneftehim''''' ({{val|ru|'''Белнефтехим'''}}), pilns nosaukums '''«Baltkrievijas naftas un ķīmijas valsts koncerns»''') ir [[Baltkrievija]]s [[nafta]]s un [[ķīmiskā rūpniecība|ķīmiskās rūpniecības]] uzņēmums. Tas ir lielākais valsts [[koncerns]]. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences: '''Maiņstrāvas ģenerators''' ir elektriskais [[ģenerators]], kas pārvērš mehānisko enerģiju elektriskajā enerģijā, [[maiņstrāva]]s formā. Pārsvarā maiņstrāvas ģeneratori sastāv no rotējoša magnētiskā lauka un stacionāras armatūras. Pasaulē lielāko daļu elektrības saražo 50 Hz - 60 Hz trīsfāžu maiņstrāvas ģeneratori.{{fact}} Lielu ieguldījumu maiņstrāvas ģeneratoru attīstībā devis zinātnieks [[Nikola Tesla]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Petro Porošenko
| vārds_orģ           = ''Петро Олексійович Порошенко''
| attēls              = EPP Congress Rotterdam - Day 1 (52113152023) (cropped).jpeg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Porošenko 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2014|6|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|2019|5|20|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Oleksandrs Turčinovs]]
| pēctecis            = [[Volodimirs Zelenskis]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Ukrainas ekonomiskās attīstības un tirdzniecības ministrs
| term_sākums2        = {{dat|2012|3|23|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2012|12|24|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = Ukrainas ārlietu ministrs
| term_sākums3        = {{dat|2009|10|9|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2010|3|11|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Ceturtais amats ------>
| amats4              = Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs
| term_sākums4        = {{dat|2005|2|8|N}}
| term_beigas4        = {{dat|2005|9|8|N}}
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|26}}
| dzim_vieta          = [[Bolhrada]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Marina Porošenko
| bērni               = Oleksijs, Jevheņija, Oleksandra, Mihailo
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Petro Poroshenko Signature 2014.png
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mustafa Abdula Džemiļevs
| vārds_orģ           = ''Mustafa Abdülcemil Cemilev''
| attēls              = Mustafa Abdülcemil Kırımoğlu.jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Mustafa Džemiļevs
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ukraina]]s prezidenta administrācijas pilnvarotais [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] jautājumos
| term_sākums         = {{dat|2014|8|20|N}}
| term_beigas         = 2019
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Ukrainas parlamenta deputāts
| term_sākums2        = {{dat|1998|5|12|N}}
| term_beigas2        = pašlaik
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = [[Krimas tatāru tautas medžliss|Krimas tatāru tautas medžlisa]] priekšsēdētājs
| term_sākums3        = {{dat|1991|7|06|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2013|10|27|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Refats Čubarovs]]
<!------ Ceturtais amats ------>
| amats4              = Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs
| term_sākums4        = {{dat|2005|2|8|N}}
| term_beigas4        = {{dat|2005|9|8|N}}
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1943|11|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krimas Autonomā Republika|Meždurečje|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
| partija             =
| apvienība           = Krimas tatāru tautas padome
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Safinara Džemiļeva
| bērni               =
| profesija           = politiķis
| alma_mater          =
| reliģija            = [[sunnītu islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis|Semes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Balāde par Basteru Skragsu
| attēls = The Ballad of Buster Scruggs (2018 poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ballad of Buster Scruggs''
| žanrs = drāma, komēdija, vesterns
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents = * [[Megana Elisone]]
* [[Sjū Negle]]
* [[Robers Grafs]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors = Džoels un Ītans Koeni
| galvenajās lomās = * [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Toms Vaitss]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Taina Delija]]
| mūzika = [[Kārters Burvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Mike Zoss Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|9|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018|title=The Ballad of Buster Scruggs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424172912/http://www.bbfc.co.uk/releases/ballad-buster-scruggs-2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Balāde par Basteru Skragsu"''' ({{val|en|The Ballad of Buster Scruggs}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Džeimss Franko]], [[Brendans Glīsons]], [[Toms Vaitss]], [[Zoja Kazana]], [[Liams Nīsons]] un [[Taina Delija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu ''All Gold Canyon'' un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu ''The Girl Who Got Rattled''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH3
|molmasa=92,14
|blīvums=866,9
|kušanas temperatūra=180 K (-93 °C)
|viršanas temperatūra=303,8 K (110,6 °C)
}}

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais drudzis
| operators =
| attēls = The Big Heat (1953 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenns Fords]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Džoslina Brando]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Big Heat''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|10|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais drudzis"''' ({{Val|en|The Big Heat}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frics Langs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenns Fords]], [[Glorija Greiema]], [[Džoslina Brando]] un [[Lī Mārvins]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Paper Soldiers''
| attēls                   =  PaperSoldiersfilm.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 =
* [[Deimons Dešs]]
* [[Deivids Deniels]]
| producents               = Deimons Dešs
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Mērfijs]]
* [[Terenss Moslijs]]
* Deimons Dešs
| galvenajās lomās         =
* [[Bīnijs Sigels]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Steisija Deša]]
* [[Maikls Rapaports]]
* [[Memfiss Blīks]]
* [[Noreaga]]
* [[Tifānija Vitersa]]
* [[Jay-Z]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Studios Home Video]]''
| izdošanas laiks          = 2002. gada jūnijs
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paper-soldiers-2002|title=Paper Soldiers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Paper Soldiers''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisori ir [[Deimons Dešs]] un [[Deivids Deniels]]. Galvenās lomas atveido [[Bīnijs Sigels]], [[Kevins Hārts]], [[Steisija Deša]], [[Maikls Rapaports]], [[Memfiss Blīks]], [[Noreaga]], [[Tifānija Vitersa]] un ''[[Jay-Z]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ja....
| operators =
| attēls = If British poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Lindsijs Andersons]]
| producents = * Lindsijs Andersons
* [[Maikls Medvins]]
| scenārijs = [[Deivids Šērvins]]
| aktieri = * [[Malkolms Makdauels]]
* [[Ričards Vorviks]]
* [[Kristīne Nūnana]]
* [[Deivids Vuds]]
* [[Roberts Svons]]
* [[Pīters Džefrijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''if...''
| studija = ''Memorial Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|12|19|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ja...."''' ({{Val|en|if...}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Satīra|satīriska]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lindsijs Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Malkolms Makdauels]], [[Ričards Vorviks]], [[Kristīne Nūnana]], [[Deivids Vuds]], [[Roberts Svons]] un [[Pīters Džefrijs]].

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Asterolepis essica holotips.jpg
| att_nosaukums = Galvas vairoga fragments ([[holotips]]).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| suga = Asterolepis essica
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis essica''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja Baltijā apakšējā [[Frānas stāvs|frāna]] [[Gaujas svīta|Gaujas svītā]]. Sugu aprakstīja [[Ļubova Ļarskaja]] 1981. gadā. Sugas nosaukums veidots no Essi mājām pie [[Vehandu|Vehandu upes]], [[Igaunija|Igaunijā]], kur tika atrastas šīs sugas [[fosilijas]]. Citur šīs sugas pārstāvji pagaidām nav zināmi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Enantskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H14O2
|molmasa=130,19
|blīvums=910
|kušanas temperatūra=—10,5 °C
|viršanas temperatūra=223 °C
}}
'''Enantskābe''' (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša [[sviests|sviesta]] smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Enantskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''heptanātiem'''.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|teologu-marksistu|Torress|Torress}}
'''Kamilo Torress Restrepo''' ({{val-es|Camilo Torres Restrepo}}, dzimis {{dat|1929|2|3}} [[Bogota|Bogotā]], miris {{dat|1966|2|15}} Kolumbijas ziemeļos) bija [[Kolumbija|kolumbiešu]] [[katolisms|katoļu]] mācītājs un [[marksisms|marksistiskais]] kaujinieks. Viens no [[atbrīvošanās teoloģija]]s pamatlicējiem.

sentences: '''Magnētiskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina [[Magnētiskā lauka indukcija|magnētiskā lauka indukciju]] vai magnētisko spēku atkarībā no [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]] strāvas kontūrā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Leģenda
| attēls = Legend 2015 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Legend''
| žanrs = Biogrāfiska filma, trilleris, kriminālfilma
| režisors = [[Braiens Helgelends]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Kriss Klārks]]
* [[Kventins Kērtiss]]
* [[Braiens Olivers]]
| scenārija autors = Braiens Helgelends
| galvenajās lomās = * [[Toms Hārdijs]]
* [[Emīlija Brauninga]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Čezs Palminteri]]
| mūzika = [[Kārters Bulvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2015|9|9||bez}}
| ilgums = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/legend-2015|title=Legend|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2019|09|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190913090639/https://bbfc.co.uk/releases/legend-2015}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20-25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=legend16.htm|title=Legend (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Leģenda"''' ({{val|en|Legend}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfisks krimināltrilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Braiens Helgelends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Emīlija Brauninga]], [[Deivids Tjūliss]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Čezs Palminteri]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|9||bez}}.

sentences:
{{Grāmatas infokaste|nosaukums=Naruto|autors=Masashi Kishimoto|orig nosaukums={{val-ja|ナルト}}|valsts={{flag|Japāna}}|release date=1999. gads|izdevejs=Shueisha (Japānā) <br> Viz Media (ASV)|zanrs=[[cīņas māksla]], piedzīvojumi, komiksu fantastika|valoda=japāņu (oriģinālā)|formats=Manga|isbn5=|oclc=|attels=|attela apraksts="Naruto" 1. sējuma vāks}}
[[Manga]] "Naruto", kuras autors ir [[Masasi Kisimoto]], tika iknedēļu izdota žurnālā ''Weekly Shonen Jump''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/manga.php?id=1598|title=Naruto (manga) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-22}}</ref> Manga tika izdota kopš 1999. gada, bet 2015. gadā pārtrauca izdošanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''22. maijs''' ir gada 142. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (143. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 223 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|japāņu rakstnieku|Abe|Abe}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kobo Abe
|     vārds_orig = 安部公房, ''Abe Kōbō''
|         attēls = Kobo Abe 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kobo Abe 1954. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1993
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Japānis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = Japāņu
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kobo Abe''' (安部公房, ''Abe Kōbō''), īstajā vārdā '''Kimifusa Abe''' (''Abe Kimifusa''; {{dat|1924|3|7|N}} — {{dat|1993|1|22|N}}), bija [[Japāna|japāņu]] [[Zinātniskās fantastikas autoru saraksts|rakstnieks]]. Daiļrade tuva [[eksistenciālisms|eksistenciālistiem]].

sentences: '''Sviestmaizes-kaķa paradokss''' ir humoristisks [[paradokss]], kas ir [[ironija|ironiska]] kombinācija no diviem izteikumiem:

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Asares pagasts}}

sentences:
{{Citas nozīmes|arhitektu|Gerkāns|Gerkāns}}
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Meinhards fon Gerkāns
 |       name_orig = ''Meinhard von Gerkan''
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1935|1|3}}
 |        location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2022|11|30|1935|1|3}}
 |      deathplace = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
 |          places =
 |     nationality =
 |           field = [[arhitektūra]]
 |        training = Braunšveigas Tehniskā universitāte
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Meinhards fon Gerkāns''' ({{val|de|Meinhard von Gerkan}}; dzimis {{dat|1935|1|3}}, miris {{dat|2022|11|30}}) bija [[Latvija|Latvijā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[arhitekts]], kas projektējis vairākas izcilas celtnes [[Vācija|Vācijā]], Latvijā, [[Krievija|Krievijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]]. Vadīja arhitektu biroju gmp ar [[Berlīne]]s, [[Āhene]]s, [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes]], [[Pekina]]s, [[Šanhaja]]s, [[Hanoja]]s un [[Dubaija]]s filiālēm un turpat 300 darbiniekiem.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Pan Am}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Pan Am'' reiss 103
 | occurrence_type =
 | image           = Pan Am Flight 103. Crashed Lockerbie, Scotland, 21 December 1988.jpg
 | caption         = Nokritušās lidmašīnas atlūza
 | image2          =
 | caption2        =
 | date            = {{dat|1988|12|21|N|bez}}
 | summary         =
 | site            =
 | coordinates     = {{coord|55|06|56|N|003|21|31|W|type:event_region:GB|display=inline,title}}
 | aircraft_type   = ''[[Boeing 747-100|Boeing 747-121]]''
 | operator        = ''[[Pan American World Airways]]''
|tail_number      = 739PA ("Clipper Maid of the Seas")
|origin           = {{vieta|Vācija|Frankfurte|2s=Frankfurte pie Mainas}}
|destination      = {{vieta|ASV|Detroita}}
|passengers       = 243
|crew             = 16
|injuries         =
|fatalities       = 270
|survivors        = 0
}}
'''''Pan Am'' reiss 103''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] lidsabiedrības ''[[Pan American World Airways]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Frankfurtes starptautiskā lidosta|Frankfurtes lidostas]] [[Vācija|Vācijā]] uz [[Detroitas Metropoles Veinas apgabala lidosta|Detroitas lidostu]] ASV, caur [[Hītrovas lidosta|Londonas Hītrovas lidostu]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]] un [[Džona Kenedija starptautiskā lidosta|Ņujorkas Kenedija lidostu]] ASV, kas tika iznīcināts teroristu bumbas sprādzienā {{dat|1988|12|21}}, nogalinot visus 243 pasažierus un 16 apkalpes locekļus.<ref name="panamair_victims">{{tīmekļa atsauce |year=2007 |url=http://www.panamair.org/accidents/lockerbievictims.htm |title=Clipper Maid of the Seas: Remembering those on flight 103 |publisher=panamair.org |accessdate=2008. gada 8. jūnijā |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080326232104/http://www.panamair.org/accidents/lockerbievictims.htm |archivedate={{dat|2008|03|26||bez}} }}</ref> Lidmašīnas atlūzas nogāzās [[Lokerbija|Lokerbijā]], [[Skotija|Skotijā]], nogalinot vēl 11 cilvēkus uz zemes.

sentences: '''Reverss''' ({{val|en|reverse}}) ir [[monēta]]s aizmugure. [[Lats|Latu]] apgrozības monētu reversā bija nominālvērtības uzraksts, bet [[eiro]] monētu reversā — attiecīgās [[eiro zona]]s valsts veidota simbolika.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180831065618/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica |archivedate={{dat|2018|08|31||bez}} }}</ref>

sentences: '''Seldžuki''' (arī '''turki seldžuki'''; turku valodā: ''selçuklular''; persiešu valodā: سلجوقيان ''Saldžūkijān''; arābu valodā: سلجوق ''Saldžūk'' vai السلاجقة ''al-Salādžika'') bija oguzu [[tjurki|rietumtjurku]] atzars no kiniku cilts. Apzīmējums cēlies no to pirmā vadoņa Seldžuka, kurš ap 955. gadu apvienoja daļu kiniku klanu, kuri dzīvoja [[Sirdarja]]s upes baseinā (ap Džendas - mūsd. Hodženda, - oāzi) un uzsācis apkaimes tautu pakļaušanu. Tā dēli un mazdēli (piem. Togrul-beks, Čagril-beks) turpināja iekarojumus, pakļaujot savai varai praktiski visu Centrālāziju un Tuvos Austrumus laikā no XI līdz XIV gs. Seldžuki izveidoja [[Lielā Seldžuku impērija|Lielo Seldžuku impēriju]], kura stiepās no [[Anatolija]]s līdz [[Pakistāna]]i un bija uzbrukuma mērķis [[krusta kari|pirmajam krusta karam]]. XII gs. šī lielvalsts sašķēlās atsevišķās valstīs, kurās valdīja [[Seldžukīdi|Seldžukīdu]] dinastijas (piem. [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], no kura vēlāk radās [[Osmaņu impērija]] u.c.).

sentences: '''Kodolu dalīšanās''' ir [[kodolreakcija|kodolreakciju]] veids, kurā notiek [[atoma kodols|atomu kodolu]] sadalīšanās mazākos kodolos. Šāda kodolu dalīšanās ir enerģētiski izdevīga kodoliem ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] virs 90, taču praktiski [[kodolenerģija|kodolenerģiju]] var iegūt tikai no sevišķi lieliem kodoliem ([[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] kodoliem). Tas izskaidrojams ar enerģētisko barjeru, kas traucē kodolu dalīšanos. Kodolu dalīšanos ierosina, apstarojot tos ar [[neitrons|neitroniem]] (šo procesu sauc par '''kodolu skaldīšanu'''). Daži [[izotops|izotopi]], piemēram, urāns-235, var dalīties arī patvaļīgi — tā ir '''kodolu spontānā dalīšanās'''. Sadaloties atoma kodolam, izdalās liels daudzums [[enerģija]]s (ap 1 [[elektronvolts|MeV]] uz [[nuklons|nuklonu]]), kā arī viens vai vairāki brīvi neitroni. Papildu neitroni rodas tādēļ, ka smagajos kodolos neitronu ir proporcionāli vairāk, nekā vieglajos, tādēļ kodolu skaldīšanā daži neitroni "paliek pāri". Radušies brīvie neitroni savukārt var ierosināt citu kodolu dalīšanos — to sauc par ķēdes kodolreakciju. Lai ķēdes reakcija neapsīktu, nepieciešams, lai katrā tās posmā brīvo neitronu skaits nesamazinātos. Nākamās ķēdes reakcijas "paaudzes" neitronu skaita attiecību pret iepriekšējās paaudzes neitronu skaitu sauc par [[neitronu pavairošanās koeficients|neitronu pavairošanās koeficientu]]. Ja tas ir mazāks par 1, ķēdes kodolreakcija nenotiek, ja lielāks par 1 — pieaug lavīnveidā un notiek [[kodolsprādziens]]. Lai kodolreakcija būtu vadāma, neitronu pavairošanās koeficientam jābūt ļoti tuvam 1 (bet lielākam par 1). Pavairošanās koeficients ir lielāks par 1 tad, ja skaldāmā materiāla [[masa]] ir lielāka par [[kritiskā masa|kritisko masu]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.12-70
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2AgAs2S5
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, pelēkmelna
|svītra=Tumši brūna
|habituss=Skaisti, labi izteikti kristāli, gan lieli, gan mikroskopiski
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs līdz vāji puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sigmomorphina undulosa.jpg
|     att_nosaukums= Polimorfinīde ''[[Sigmomorphina undulosa]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|       apakškārta = Polymorphinina
|    apakškārta_lv = Polimorfinīnas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|         binomial = Polymorphinidae <small>d'Orbigny, 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Edithaellinae}}
* {{TaksoSaite|Falsoguttulininae}}
* {{TaksoSaite|Krebsininae}}
* {{TaksoSaite|Polymorphininae}}
* {{TaksoSaite|Ramulininae}}
* {{TaksoSaite|Webbinellinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Polimorfinīdes''' (''Polymorphinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Dzimtu 1839. gadā izveidoja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] polimorfinīdes ir zināmas no augšējā [[Triass|Triasa perioda]] ([[Reta laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tīlikajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Tiilikkajarven_kansallispuisto_Venajanhiekka.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.666667| latNS  = N
| longd = 28.3  | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Kainū}}
{{vieta|Somija|Ziemeļsavo}}
| nearest_city        =
| area                = 34 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 7500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/tiilikkajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Tīlikajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2606800"
}
</mapframe>
'''Tīlikajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Tiilikkajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Kainū]] un [[Ziemeļsavo]] reģionos. Nacionālais parks izveidots ap [[Tīlikajervi]] ezeru.

sentences:
[[Kategorija:Mašīnmācīšanās]]
[[Kategorija:Neironu tīkli]]
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Matemātiskā modelēšana]]

sentences: '''Zemes rakšanas mašīna''' pieder pie transporta tehnoloģisko [[Mašīna|mašīnu]] grupas. To [[Tehnoloģija|tehnoloģisk]]<nowiki/>ā ietekme ietver [[grunts]] atdalīšanu no monolīta vai masīva, kas parasti saistīts ar grunts īpašību izmainīšanu; [[Transports|transporta]] — izņemtās grunts pārvietošanu [[Atbērtne|atbērtnē]] vai uz citiem transporta līdzekļiem.<ref name="Jeleznodorojnoe stroıtelstvo">S.P.Pershın, N.A.Zenzinov i.dr. Jeleznodorojnoe stroitelstvo. Tehnologija i mehanizatsija, Transport — 1982.g.</ref> Pārvietošana — saistīta ar rakšanas procesu. Rok [[Grāvis|grāvjus]], [[bedre]]s, [[akas]], [[Šurfs|šurfus]], vienmēr izņemot (pārvietojot) zināmu grunts daļu. Tomēr zemes rakšanas mašīnās transportēšana notiek dažādos veidos. Tā var notikt arī pašas mašīnas ietvaros, kura pie kopējā pārvietojuma nepilda transporta operācijas, bet darba procesā atrodas uz vietas. Pēc šāda principa strādā ekskavatori un grunts sūkņu ierīces. Pēdējās izmanto cauruļvadus grunts pārvietošanai pa tiem zem spiediena ievērojamā attālumā — pat vairākus kilometrus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Montijs Paitons un dzīves jēga
| oriģinālnos = ''Monty Python's The Meaning of Life''
| attēls = Meaningoflife.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Terijs Džonss]]
| producents = [[Džons Goldstons]]
| scenārijs = * [[Greiems Čepmens]]
* [[Džons Klīzs]]
* [[Terijs Giljams]]
* [[Ēriks Aidls]]
* Terijs Džonss
* [[Maikls Peilins]]
| aktieri = * Greiems Čepmens
* Džons Klīzs
* Terijs Giljams
* Ēriks Aidls
* Terijs Džonss
* Maikls Peilins
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''Celandine Films''
* ''The Monty Python Partnership''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|3|31|ASV|1983|6|23|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|42,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Montijs Paitons un dzīves jēga"''' ({{Val|en|Monty Python's The Meaning of Life}}) ir 1983. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] muzikāla kinokomēdija, kuras autori un aktieri ir humora trupas ''[[Monty Python]]'' dalībnieki ([[Greiems Čepmens]], [[Džons Klīzs]], [[Ēriks Aidls]], [[Terijs Giljams]], [[Terijs Džonss]] un [[Maikls Peilins]]). Filmas režisors ir Terijs Džonss.

sentences: Priekšējā cingulārā garoza - jeb '''ACC''' ({{val-en|anterior cingulate cortex}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] centrs [[valrieksts|valrieksta]] lielumā, kurš atrodas [[piere]]s daivas krokā un dēļ tā cilvēks spēj apmuļkot [[smadzenes]] un nodrošināt izdzīvošanu [[ekstremāli apstākļi|ekstremālos apstākļos]]. Zinātnieki spriež, ka tieši šeit mājo cilvēka [[gribasspēks]].<ref>"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref> Šāds centrs ir visiem [[zīdītāji]]em, bet vienīgi [[cilvēkveidīgie pērtiķi|cilvēkveidīgajiem pērtiķiem]] tajā atrodas īpašas vārpstveida [[nervu šūna]]s.

sentences: '''Partizānu rajons''' ({{val|be|Партызанскі раён}}, {{val|ru|Партизанский район}}) ir viens no [[Minska]]s rajoniem.

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Merkalli skala''' jeb mūsdienās '''modificētā Merkalli intensitātes skala''' ('''MM''' vai '''MMI''') ir seismiskās intensitātes skala, ar ko ballēs no I līdz XII nosaka, kādu iespaidu [[zemestrīce]] atstājusi uz cilvēkiem un ēkām.  Ir arī citas seismiskās intensitātes skalas, piemēram  [[Medvedeva skala]].

sentences: '''Ultimāts''' ({{Val-la|ultimatum, ultimare}} — ‘tuvoties beigām, beigties’) ir prasība izpildīt kādus noteikumus noteiktā laika periodā, kas papildināta ar draudiem par to, kas notiks prasības nepildīšanas gadījumā.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Lūsēns
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1959
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = Liepāja
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = Latvietis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (IV un V šķiras)
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Jānis Lūsēns''' (dzimis {{dat|1959|4|7}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[komponists]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Nemertodermatida species.png
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Nemertodermatida}} sugas.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| tips =Xenacoelomorpha
| tips_lv =Ksenacelveidīgie
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Acoelomorpha|Acelveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Xenoturbellida|Ksenoturbellīdas}}
| kategorijas = nē
}}
'''Ksenacelveidīgie''' (''Xenacoelomorpha'') ir neliels [[Bilaterāļi|bilaterālu]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kas sastāv no divām radniecīgām grupām: [[Ksenoturbellīdas|ksenoturbellīdām]] un [[Acelveidīgie|acelveidīgajiem]]. Šis jaunais tips tika izveidots 2011. gada februārī pamatojoties uz morfoloģiskām [[Sinapomorfija|sinapomorfijām]] (ārējais izskats, kopīgs šīs kladas pārstāvjiem), kas vēlāk tika apstiprināts ar molekulāro datu [[Filoģenētika|filoģenētisko]] analīzi (dzīvnieku [[DNS]] līdzība kladas ietvaros).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Keiptauna
|official_name=''Kaapstad''
''Cape Town''
''iKapa''
|native_name=
|settlement_type=pilsēta
|motto=''Spes Bona'' (''latīniski'': "Labā cerība")
|image_skyline=IconicTableMountain.jpg
|imagesize=250px
|image_caption=Skats uz [[Galda kalns|Galda kalnu]]
|image_flag=
|image_shield=Capetown coa.jpg
|seal_size=
|city_logo=
|citylogo_size=
|image_map=OpenStreetMap Cape Town small.svg
|mapsize=
|map_caption=Keiptaunas metropoles karte
|pushpin_map=South Africa#Rietumkāpa
|pushpin_mapsize=
|pushpin_map_caption=
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{ZAF}}
|subdivision_type1=Province
|subdivision_name1=[[Rietumkāpa]]
|subdivision_type2=
|subdivision_name2=
|government_footnotes   =<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.capetown.gov.za/clusters/viewarticle3.asp?conid=12705 |title=Achmat Ebrahim is the new city manager of Cape Town |accessdate=2007-03-25 |last=Pollack |first=Martin |date=2006-05-31 |publisher=City of Cape Town Metropolitan Municipality |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404124249/http://www.capetown.gov.za/clusters/viewarticle3.asp?conid=12705 |archivedate=2008-04-04 }}</ref>
|leader_title=Mērs
|leader_name=[[Dans Plato]]
|established_title=Dibināta
|established_date=1652
|established_title1=Pilsēta
|established_date1=1839
|area_footnotes=
|area_total_km2=2454.72
|elevation_max_m            = 1590.4
|elevation_min_m            = 0
|population_as_of=2007
|population_footnotes=
|population_total=3497097
|population_metro=3740026
|population_density_km2=auto
|timezone=[[Dienvidāfrikas laiks|SAST]]
|utc_offset=+2
|latd=33
|latm=55
|lats=31
|latNS=S
|longd=18
|longm=25
|longs=26
|longEW=E
| coordinates_type        = region:ZA_type:city(4000000)
| coordinates_display     = inline,title
|website= {{url|http://www.capetown.gov.za/}}
}}

sentences: '''Baierlija turku zirgs''' bija viens no trijiem [[ērzelis|ērzeļiem]] - ciltstēviem, no kuriem izveidoja [[Anglija]]s [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgu šķirni]]. Otri divi bija [[Godolfīna arābu zirgs]] un [[Derlija arābu zirgs]]. [[Leģenda]] vēsta, ka kapteinis Roberts Baierlijs [[1688]]. gadā Budas kaujas laukā ([[Ungārija|Ungārijā]]) ir noķēris kāda [[turki (tautība)|turku]] [[karavīrs|karavīra]] zirgu, kas kļuva par kapteiņa kara [[mājas zirgs|zirgu]]. Ir uzskats, ka tajā laikā zirgam bija 8 gadi.<ref name="bae"/> [[1689]]. gadā kapteinis nokļuva [[Īrija|Īrijā]], kur piedalījās karaļa Viljama [[karš|karā]]. Zirgs esot izglābis kapteiņa dzīvību Boinas kaujas laukā.<ref name="vest"/> [[1690]]. gadā Īrijā notika zirgu skriešanās sacīkstes, kurās uzvarēja Baierlija zirgs.<ref name="bae">[http://www.tbheritage.com/Portraits/ByerleyTurk.html Byerley Turk<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Pēc kara, Baierlijs demobilizējās un atgriezās mājās [[Midridža|Midridžā]], Anglijā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 94
 | lv  = Deviņdesmit četri
}}
'''94 (deviņdesmit četri)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[93 (skaitlis)|93]] un [[95 (skaitlis)|95]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit ceturtā diena ir [[4. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[3. aprīlis]]).

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Rašs Limbo
| vārds_orig = ''Rush Limbaugh''
| attēls = Rush_Limbaugh_by_Gage_Skidmore.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1951
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Misūri|Keipžirāra|2s=Misūri (štats)}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2021
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 17
| m_vieta = {{vieta|ASV|Florida|Palmbīča}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = amerikānis
| nodarbošanās = žurnālists, politikas komentētājs, radio raidījumu vadītājs
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1967—2021
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Rašs Limbo''' ({{val|en|Rush Limaugh}}; dzimis {{dat|1951|1|12}}, miris {{dat|2021|2|17}}) bija amerikāņu radio sarunu šovu vadītājs un [[konservatīvisms|konservatīvais]] politiskais komentētājs, plašāk pazīstams ar savu [[konservatīvisms|konservatīvo]] sarunu radio šovu ''The Rush Limbaugh Show''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gatlings3.jpg
| att_nosaukums = [[Latvijas zirgs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:265px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Umajādu kalifāts
{{ara|الخلافة الأموية}}'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:265px;
|-
| [[Rāšidunu kalifāts|←]]
| rowspan=3 width=170px align=center valign=down |
<big>'''661-750'''</big>
|  [[Abāsīdu kalifāts|→]]
|-
| [[Austrumromas impērija|←]]
|  [[Kordovas emirāts|→]]
|-
| [[Vestgotu karaliste|←]]
|
|}
|-
| colspan=2 align=center |
Karogs
|-
| colspan=2 align=center |
Umajādu kalifāts ap 750. gadu
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Damaska]]
|-
| '''Valodas''' || [[arābu valoda]] (oficiālā)
[[aramiešu valoda]]
[[armēņu valoda]]
[[berberu valodas]]
[[grieķu valoda]]
[[gruzīnu valoda]]
[[ivrits]]
[[kurdu valoda]]
[[turku valoda]]
|-
| '''Reliģija''' || [[sunnītu islāms]]
|-
| '''Platība''' (750. gadā) || {{nobr|10 500 000}} km²
|-
| '''Iedzīvotāji''' (7. gadsimtā) || {{nobr|62 000 000}}
|-
| '''Valūta''' || Umajādu dinārs
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Remantadīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = rimantadīns, flumadīns,
meradans, rofluāls,
(RS)-1-(1-adamantil)etānamīns
|           CAS numurs = 13392-28-4
1501-84-4 (hidrohlorīdam)
|      ķīmiskā formula = C12H21N
|              molmasa = 179,302
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 373—375 °C (hidrohlorīda racemātam)
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Remantadīns''' (''Remantadinum'') jeb '''rimantadīns''' ir [[gripa|pretgripas]] un [[ērču encefalīts|pretencefalīta]] preparāts, kas pieder pie [[adamantāns|adamantāna]] atvasinājumiem. Remantadīns ir balta, rūgta kristāliska viela, kas labi šķīst spirtā, bet slikti — ūdenī. Remantadīnam ir divi [[optiskie izomēri]]. Parasti lieto hidrohlorīda veidā. Atsaucoties uz ASV infekcijas slimību centra CDC (''Centers for Disease Control and Prevention'') datiem, 100% sezonālās gripas (H3N2), kā arī 2009. gada pandēmiskās gripas vīrusi ir izturīgi pret remantadīnu, tādēļ to vairs nenozīmē gripas ārstēšanā.<ref>Antiviral Agents for the Treatment and Chemoprophylaxis of Influenza: Recommendations of the Advisory Committee on Immunization Practices (ACIP)http://www.cdc.gov/mmwr/preview/mmwrhtml/rr6001a1.htm</ref>

sentences: '''Menisks''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] μηνίσκος — 'pusmēness') ir [[Šķidrums|šķidruma]] brīvās (augšējās) virsmas liekums, kas rodas, šim šķidrumam saskaroties ar [[Cietviela|cietu ķermeni]] vai citu šķidrumu. Tas var rasties, piemēram, šķidrumam atrodoties cietķermeņa tilpnē vai cietam ķermenim esot iegremdētam šķidrumā.

sentences: '''Bremžu sistēma automašīnai''' ir ar [[berze]]s spēku radīta ātruma salēnināšanai vai auto nekontrolētas aizripošanas nepieļaušanai izveidota sistēma. Parasti automašīnā ir divas bremzes - rokas stāvbremze un darba bremze (pedālis).

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijas atbalsta biedrības dibināšana
| datums     = {{dat|2019|9|11}}
| laiks      = 18.00
| vieta      =
| apraksts   = Vikipēdijas atbalsta biedrības dibināšanas sapulce
| virtuve    = ierašanās ar "groziņiem"
| wifi       =
| adrese     = Stendera ielā 15, Rīga ([https://osm.org/go/0wMI9xNnk-?layers=N&m= karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Feens}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Rryikw}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Padansidempuana
 | official_name            = ''Kota Padang Sidempuan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = PadandsidimpuanSalak.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Padang Sidempuan.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1821
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 159.28
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 227674
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 23 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 310
 | website                  = {{url|http://padangsidimpuankota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences: '''B grupa''' ir [[Motoru sports|autosporta]] termins, ar kuru tiek apzīmēts 1982. gadā konkretizēts [[Gran Turismo|''Gran Turismo'' automobiļu]] nolikums. Šī automobiļu klasifikācija ieguva lielu popularitāti pateicoties [[Pasaules rallija čempionāts|pasaules rallija čempionātam]], kurā tās automobiļi tika izmantoti no 1982. līdz 1986. gadam. B grupas nolikums veicināja dažu no visjaudīgāko un ātrāko sacīkšu automobiļu izveidi, kādu [[Autorallijs|rallijsports]] jebkad bija redzējis un tas bieži tiek dēvēts par rallija zelta laikmetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19|title=The corner that killed Group B - BBC Top Gear|website=web.archive.org|access-date=2021-10-05|date=2013-06-07|archive-date=2013-06-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20130607090023/http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19}}</ref>

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 1089
|lv = Tūkstoš astoņdesmit deviņi
}}
1089 ir kārtas skaitlis starp 1088 un 1090. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 441. Tam piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kļuču sopka
| Nosaukums2       = ''Ключевская Сопка''
| Photo            = Klyuchevskoi.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 4754
| Relatīvais_augstums = 4649
| karte            = Kamčatkas novads#Krievija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 56 |latm= 03 |lats= 22|latNS= N
| longd= 160 |longm= 38 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Krievija|Kamčatkas novads}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023|4|11}}
| First ascent         = 1788 (Daņiils Gauss)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A320''
|attēls               = attēls:Airbus A320-111, Air France JP6586497.jpg
|paraksts             = ''[[Air France]]'' ''A320-111'' 2009. gadā
|tips                 = Pasažieru šauras fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1987|2|28|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1988|4|18|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1986. gada
|skaits               = 9027 (2019. gada septembrī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = ''Airbus A318''{{br}}''Airbus A319''{{br}}''Airbus A320''{{br}}''Airbus A321''
|pēctecis             = ''[[Airbus A320neo]]''
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Mana cīņa"
| attēls        = ManaCiinja.jpg
| att_izm       = 150px
| image_caption =
| author        = [[Ādolfs Hitlers]]
| cover_artist  =
| country       = {{GER}}
| language      = [[Vācu valoda|Vācu]]
| genre         =
| publisher     = ''[[Eher Verlag]]''
| release_date  = 1925. gada 18. jūlijs
| pages         = 720
| isbn          =
| preceded_by   =
| followed_by   = ''[[Zweites Buch]]''
}}
'''"Mana cīņa"''' ({{val|de|Mein Kampf}}) ir bijušā [[Trešais reihs|Vācijas]] [[Diktators|diktatora]] [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] sarakstīta [[grāmata]], kurā [[Autobiogrāfija|autobiogrāfiski]] elementi tiek kombinēti ar [[Nacionālsociālisms|nacisma]] [[Ideoloģija|ideoloģiju]]. Pirmais grāmatas sējums tika izdots 1925. gadā, bet otrais — 1926. gadā.

sentences:
]]
'''Vidusskola''' ir vispārējās [[izglītība]]s iestāde, kas nodrošina [[Vispārējā vidējā izglītība|vispārējo vidējo izglītību]], t.i., izglītību, kas atbilst [[ISCED]] 3. līmenim. Vidusskola atbilst 10.—12. klasēm, un tajā parasti mācās [[Skolēns|skolēni]] no 16 līdz 18 gadu vecumam (lai gan tas ir atkarīgs no vecuma, kādā bērns sāka apmeklēt skolu, un no tā vai bērns ir atkārtojis kādu mācību gadu). Latvijā, lai iestātos vidusskolā, ir jābūt nokārtotiem pamatizglītības eksāmeniem, un vidusskolas beigās ir jākārto vidējās izglītības eksāmeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijaskvalifikacijas.lv/izglitibas-sistema/|title=Izglītības sistēma|last=datubāze|first=Latvijas kvalifikāciju|website=LKD|access-date=2023-05-06|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences:
s katedrālē]]
.]]
'''Vitrāža''' ({{val-fr|vitrage}} — stiklojums, no {{val-la|vitrum}} — stikls) ir no krāsainiem [[stikls|stikla]] gabaliem veidota [[glezna]] vai ornamentālā kompozīcija.

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kriā atomelektrostacija
| native_name         = ''Centrale nucléaire de Cruas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Centrale_nucléaire_de_Cruas_(département_de_l'Ardèche,_France)_-_panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[atomelektrostacija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = ''[[Électricité de France]]''
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Vieta|Francija|Ardēša}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 44.633056 | latNS  =
| longd = 4.756667 | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      = left
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1978
| completion_date     = 1983
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| awards              =
| designations        =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Nummulite Naturhistorisches Museum Basel 27102013.jpg
|     att_nosaukums= Numulīta čaula skatā no iekšpuses.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Nummulitoidea
|    virsdzimta_lv = Numulītu virsdzimta
|           dzimta = Nummulitidae
|        dzimta_lv = Numulītu dzimta
|            ģints = Nummulites
|         ģints_lv = Numulīti
|         binomial = Nummulites <small>Lamarck, 1801</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Guembelia)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Nummulites)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Assilina)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Bruguieria)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Laharpeia)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Nummulina)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Operculinoides)}}
* † {{TaksoSaite|Nummulites (Paronaea)}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Sarkandaugava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Sarkandaugava]]

sentences:
'''Apstrāde ar griešanu''' ({{val|en|machining}}) ir mehāniskās apstrādes veids, kurā, atdalot materiāla slāņus, izstrādājuma virsmai tiek piešķirtas nepieciešamās īpašības. Apstrāde ar griešanu visbiežāk tiek veikta, izmantojot [[Ciparvadība|ciparvadības jeb CNC]] iekārtas [[metālapstrāde]]s, [[kokapstrāde]]s un citās [[apstrādes rūpniecība]]s apakšnozarēs.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no apstrādes veida<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=150.—154|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
! rowspan="56" |
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| colspan="2" |Automātiskā [[Gāzes griezējdeglis|griešana ar gāzi]]
|12,5...100
|15...17
| rowspan="5" |—
| rowspan="2" |[[Caurspiešana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="4" |Nogriešana
|ar [[Ķēdes zāģis|ķēdes zāģi]]
|25...50
|15...17
|smalkā
|0,05...1,6
|6...7
|-
|ar [[Grieznis|griezni]]
|25...100
| rowspan="2" |14...17
| rowspan="3" |Urbumu kalibrēšana
ar lodīti vai tapni
|pēc urbšanas
|0,4...1,6
|8...9
|7
|-
|ar [[Frēze|frēzi]]
|25...50
|pēc izvirpošanas
|0,4...1,6
| rowspan="2" |7
|—
|-
|ar [[Abrazīvs|abrazīvu]]
|3,2...6,3
|12...15
|pēc izrīvēšanas
|0,05...1,6
|6
|-
| colspan="2" |Galavirsmas pievirpošana
|3,2...12,5
|11...13
|8...9
| colspan="2" |[[Apvelšana]] ar lodīti vai
rullīti, ja sākotnēji Ra = 3,2...12,5 μm
|0,4...1,6
|6...9
|—
|-
| rowspan="3" |[[Ēvelēšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...14
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |[[Izvalcēšana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7
|6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11...13
|smalkā
|0,1...0,2
|6
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...10
|7
| rowspan="2" |[[Pieslīpēšana]]
|gludā
|0,4...3,2
|6...7
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Tēšana]]
|rupjā
|25...50
|14...15
|—
|smalkā
|0,1...1,6
|5
|-
|gludā
|3,2...12,5
|12...13
|11
| rowspan="2" |[[Pulēšana]]
|parastā
|0,2...1,6
|6
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Frēzēšana]] ar cilindrisko frēzi
|rupjā
|25...50
|12...14
| rowspan="2" |—
|smalkā
|0,05...0,1
|5
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
| rowspan="4" |Piestrādāšana
(lepēšana)
|rupjā
|0,4
|6...7
|5
|-
|smalkā
|1,6
|8...9
|6...7
|vidējā
|0,1...0,2
|5...6
|—
|-
| rowspan="3" |Frēzēšana ar galafrēzi
|rupjā
|6,3...12,5
|12...14
|—
|smalkā
|0,05
|5
|4 un augstāk
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
|10
|apdares
|0,012...0,025
|—
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...9
|6...7
| rowspan="2" |[[Honēšana]]
|plakņu
|0,1...0,4
|7...8
|6
|-
| rowspan="2" |Ātrfrēzēšana
|rupjā
|3,2
|12...14
|11
|cilindru
|0,05...0,2
|6...7
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|11...13
|8...9
| rowspan="3" |[[Lepēšana]]
|iepriekšējā
|0,2...0,8
| rowspan="2" |6
| rowspan="3" |—
|-
| rowspan="4" |[[Virpošana]] ar garenpadevi
|rupjā
|25...100
|15...17
| rowspan="2" |—
|vidējā
|0,2
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|12...14
|smalkā
|0,025...0,1
|5
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...9
|6
| rowspan="2" |[[Superfinišs]]
|plakņu
|0,2...0,4
| rowspan="2" |5 un augstāk
| rowspan="2" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|6
|5
|cilindru
|0,1...0,4
|-
| rowspan="4" |Virpošana ar šķērspadevi
|rupjā
|25...100
|16...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="3" |[[Vītne]]s griešana
|ar [[Vītņgriezis|vītņgriezi]], [[Vītņurbis|vītņurbi]]
|3,2...12,5
|6...8
|—
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|14...15
|ar griezni, [[Vītņu ķemme|ķemmi]]
| rowspan="2" |3,2...6,3
|6...8
|4...5
|-
|gludā
|3,2
|11..13
|8...9
|ar frēzi
|8
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...11
|7
| colspan="2" |Vītnes slīpēšana
|1,6...3,2
|4...6
|—
|-
| colspan="2" |Ātrvirpošana
|0,4...1,6
|11
|8...9
| colspan="2" |[[Vītnes velmēšana]] ar rullīšiem
|0,4...0,8
|6...8
|4
|-
| rowspan="2" |[[Urbšana]]
|...15 mm
|6,3...12,5
|12...14
|10...11
| colspan="2" |Vītnes ātruzgriešana (virpuļmetode)
|0,8...6,3
|6...8
|—
|-
|>15 mm
|12,5...25
|12...14
|10...11
| rowspan="4" |[[Zobrats|Zobrata]] zobu apstrāde
|ēvelēšana
|3,2...6,3
| rowspan="2" |7...10
| rowspan="4" |—
|-
| colspan="2" |Pārurbšana
|12,5...25
|12...14
|10...11
|frēzēšana
|1,6...3,2
|-
| rowspan="2" |[[Paplašināšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...15
|—
|slīpēšana
|0,4...0,8
| rowspan="2" |5...6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|10...11
|8...9
|[[ševingēšana]]
|0,8...1,6
|-
| rowspan="4" |[[Izvirpošana]]
|rupjā
|50...100
|15...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Sagataves [[Anodmehāniskā apstrāde|anodmehāniskā]]
[[Anodmehāniskā apstrāde|griešana]]
|parastā
|25...50
|11...13
|—
|-
|pusgludā
|12,5...25
|12...14
|speciālā
|6,3...12,5
|11
|8...9
|-
|gludā
|1,6...3,2
|8...9
|7
| rowspan="4" |Anodmehāniskā slīpēšana
|rupjā
|1,6...3,2
|6...9
| rowspan="4" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
|gludā
|0,2...0,8
|6...7
|-
| colspan="2" |Ātrizvirpošana
|0,4...1,6
|8
|7
|pieslīpēšanas
|0,1...0,4
|5...7
|-
| rowspan="3" |[[Izrīvēšana]]
|pusgludā
|6,3...12,5
|9...10
|8
|apdares
|0,05...0,2
|5...6
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...8
|—
| colspan="2" |Elektrokontaktu urbšana
|25...100
|12...14
|—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
| colspan="2" |Elektrodzirksteles slīpēšana
|3,2...25
| colspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Caurvilkšana]]
|pusgludā
|6,3
|8...9
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Elektropulēšana
|dekoratīvā, ja sākotnēji
Ra = 1,6...12,5 μm
|0,4...3,2
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
|gludā
|0,8...3,2
|7...8
|[[Niķelēšana|niķelētu]] pārklājumu, ja sākotnēji
Ra = 1,6...3,2 μm
|0,4...0,8
|—
|-
|apdares
|0,2...0,4
|7
|6
| rowspan="2" |Elektromehāniskā virpošana
|parastā
|3,2...6,3
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Piekasīšana]]
|rupjā
|1,6...6,3
|11
|8...9
|gludā
|0,8...3,2
|6...7
|-
|smalkā
|0,1...0,8
|8...9
|6...7
| colspan="2" |Elektromehāniskā nogludināšana
|0,2...0,8
|6...7
|—
|-
| colspan="2" |[[Vīlēšana]]
|1,6...25
|8...11
|6...7
| colspan="2" |Cietsakausējumu apstrāde ar [[Ultraskaņa|ultraskaņu]]
|0,2...0,8
| colspan="2" |—
|-
| colspan="2" |Apstrāde ar [[Smilšpapīrs|smilšpapīru]]
pēc griežņa un frēzes
|0,2...1,6
|8...11
|7...8
| colspan="5" rowspan="7" |
|-
| rowspan="3" |Apaļ[[slīpēšana]]
|pusgludā
|3,2...6,3
|8...11
|—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|6
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|5
|4 un augstāk
|-
| rowspan="3" |Plakanslīpēšana
|pusgludā
|3,2
|8...11
| rowspan="3" |—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|6...7
|}

sentences:
{{jāuzlabo|Jāizņem norādes uz cipariem attēlā}}
'''Nazis''' ir rokas griezējinstruments. Tas ir [[darbarīks]], kas sastāv no [[metāls|metāla]] [[asmens]] un [[spals|spala]]. Asmenim vismaz viena puse ir uzasināta, retāk arī abas puses ir uzasinātas. Nažus izmanto griešanai, duršanai vai nogriešanai. Pirmatnējos nažus izgatavoja no [[akmens]], bet mūsdienās visbiežāk izmantotais materiāls ir [[tērauds]].

sentences: {{Citas nozīmes|debespusi|Rietumi (nozīmju atdalīšana)|rietumi}}

sentences:
'''10 000 000 000''' ('''desmit miljardi''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9 999 999 999 un 10 000 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 1010. To raksta kā 10,000,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 10.000.000.000 (Vācijā).

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Karaliskais operteātris
| nosaukums_orig   = ''Royal Opera House''
| attēls           = Royal_Opera_House,_Bow_Street_(geograph_5360290).jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Lielbritānija|Londona|Vestminstera}}
| karte            = Londonas centrs#Londona#Lielbritānija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 51.5129 | plat_NS = N
| gar_d  = 0.1222 | gar_EW  = W
| arhitekts        = [[Edvards Midletons Berijs]] (''Edward Middleton Barry'')
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       = 2256
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{Oficiālā tīmekļa vietne}}
}}
<mapframe text="Karaliskais operteātris" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q55018"
}
</mapframe>

sentences: '''„Dažādu Vidzemes pieminekļu, skatu, monētu, ģerboņu u. c. krājums”''' ({{val|de|Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc.}}) ir 10 ādā iesietu sējumu liels [[Johans Kristofs Broce|Johana Kristofa Broces]] (1742—1823) [[zīmējums|zīmējumu]] un [[rokraksts|rokrakstu]] apkopojums. 3130 lapu lielajā krājumā iekļauti [[Livonija]]s apdzīvoto vietu skati, pilsētu un lauku iedzīvotāju apģērbi, [[paražas]], dažādas tehniskas ierīces, [[ģerboņi]], [[zīmogs|zīmogi]], [[monēta]]s u.c. zīmējumi.<ref name="MFA">{{Tīmekļa atsauce |title= Igaunijā izdots Johana Kristofa Broces enciklopēdisks izdevums |date= 2006. gada 18. septembris |publisher= [[Latvijas Republikas Ārlietu ministrija]] |url= https://www.mfa.gov.lv/aktualitates/zinas/22229-igaunija-izdots-johana-kristofa-broces-enciklopedisks-izdevums |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī }}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce |title= Igaunijā izdod Broces enciklopēdisko izdevumu 'Estonica' |date= 2006. gada 18. septembris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/kultura/news/art/igaunija-izdod-broces-enciklopedisko-izdevumu-estonica.d?id=15538999 |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī}}</ref><ref name="LZA">{{Laikraksta atsauce |date=2006. gada 23. oktobris |title=Johans Kristofs Broce. ''Estonica'' |journal=[[Zinātnes Vēstnesis]] |issue=Nr. 17 (330) |url=http://www.lza.lv/ZV/zv061700.htm |issn=1407-6748 |access-date=2018. gada 13. Oktobris |archive-date=2019. gada 16. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416152008/http://www.lza.lv/ZV/zv061700.htm }}</ref> Patlaban [[Latvijas Universitātes Akadēmiskā bibliotēka]] un [[Latvijas Vēstures institūts]] sagatavojis un izdevis trīs sējumus, bet ceturtais sējums tiek izstrādāts.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Somijā apskatāma Johana Kristofa Broces Livonijas zīmējumu un aprakstu kolekcija |date= 2007. gada 8. februāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/kultura/news/art/somija-apskatama-johana-kristofa-broces-livonijas-zimejumu-un-aprakstu-kolekcija.d?id=16827596 |accessdate= 2018. gada 13. oktobrī}}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|embrionālo attīstību|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Lesoto]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Lesoto ir iekļauta '''1 vietas''' (jaukts objekts), savukārt 1 vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ls Lesoto]</ref> Lesoto Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[2003]]. gada [[25. novembris|25. novembrī]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laima Kota
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1962
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzekne|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Felikss Baranovskis<ref name="LRB" />
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods = 1993—pašlaik
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Laima Kota'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/76839/laima-kota-muktupavela-stastis-par-savu-dzivi-turcija|title=Laima Kota-Muktupāvela stāstīs par savu dzīvi Turcijā|publisher=Kasjauns.lv|accessdate={{dat|2015|5|28||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120504000254/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/76839/laima-kota-muktupavela-stastis-par-savu-dzivi-turcija|archivedate={{dat|2012|05|04||bez}}}}</ref> (iepriekš '''Muktupāvela'''; dzimusi '''Vucina''' {{dat|1962|1|20}} [[Rēzekne|Rēzeknē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pjērs Abelārs
|     vārds_orig = Pierre Abélard
|         attēls = Abelard and Heloise.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1079. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Palē ciemā pie [[Nante]]s, [[Bretaņa|Bretaņā]]
([[Atlantijas Luāra]], [[Nantes apgabals]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1142
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = sv. Markela klosterī pie ''Chalon-sur-Saône''
([[Sona un Luāra]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lisabonas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Lisboa_May_2013-1.jpg
| image_size            =
| caption               = Lisabonas katedrāle
| map_type              = Portugāle#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Lisabonas katedrāle
| position = left
| latd  = 38.709722  | latNS  = N
| longd = 9.133056  | longEW = W
| location              = {{Flag|Portugāle}}, [[Lisabona]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]], [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1147
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens: Sākums
| attēls                   = Batman begins.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Batman Begins''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Kristofers Nolans]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DC Comics]]''
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''Patalex Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|6|10|Krievija|2005|6|15|ASV}}
| ilgums                   = 140 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|372 710 015}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=batmanbegins.htm ''Batman Begins'' at] [[Box Office Mojo]]</ref>
| iepriekšējā              = "[[Betmens un Robins]]"
| nākamā                   = "[[Tumšais bruņinieks]]"
| imdb                     = 0372784
}}
'''"Betmens: Sākums"''' ({{val|en|Batman Begins}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filma ir balstīta uz [[DC Comics]] varoni [[Betmens|Betmenu]]. Šī ir pirmā Nolana režisētā "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" filmu sērijas filma. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Beils]] ([[Betmens|Brūss Veins/Betmens]]), [[Maikls Keins]], [[Liams Nīsons]], [[Ketija Holmsa]], [[Gērijs Oldmens]], [[Kilians Mērfijs]], [[Morgans Frīmens]].

sentences: '''Akrēcija''' ir process, kurā [[zvaigzne]] vai cits debess ķermenis uzkrāj vielu no apkārtējās vides. Visbiežāk akrēcija novērojama ciešās binārās sistēmās, kurās viela pārplūst no vienas zvaigznes uz otru, izveidojot ap zvaigzni [[Akrēcijas disks|akrēcijas disku]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''''NATO StratCom COE''''', pilnais nosaukums '''NATO Stratēģiskās Komunikācijas Izcilības Centrs''' ir viens no [[NATO]] ''[[Allied Command Transformation#NATO Centres of Excellence|Centres of Excellence]]'', kas atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centrs tika dibināts 2014. gadā un 2014. gada 1. septembrī tika akreditēts kā starptautiska militāra organizācija. Centra idejas pamatā bija Latvijas valdības pārliecība, ka Latvijas valsts var dot lielāku pienesumu NATO Alianses darbībai ne tikai ar dalību militārās operācijās, bet arī izmantojot intelektuālo potenciālu. Turklāt, līdzīgi NATO izcilības centri jau darbojās gan [[Igaunija|Igaunijā]] — NATO Kiberdrošības izcilības centrs, gan [[Lietuva|Lietuvā]] — NATO Enerģētiskās drošības izcilības centrs.
Kopš 2015. gada jūlija centra direktors ir [[Jānis Sārts]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Talsu novada muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = Talsu novada muzejs.jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_deg             =
| lat_min             =
| lat_sec             =
| lat_dir             =
| lon_deg             =
| lon_min             =
| lon_sec             =
| lon_dir             =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1923
| dissolved           =
| location            = Kārļa Mīlenbaha iela 19, [[Talsi]], [[Latvija]]
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s
| collection          = 190 000 (01.01.2023.)
| visitors            =
| director            = Uldis Jaunzems-Pētersons
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =https://www.talsumuzejs.lv
}}
'''Talsu novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Talsi|Talsos]].

sentences: '''Frītaunas vēsture''' ir [[Āfrika]]s valsts [[Sjerraleone]]s vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem tās galvaspilsētas [[Frītauna]]s teritorijā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 102
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = No
|             atommasa = [259]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +3
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Frīdrihs Vilhelms Timms''' ({{val|de|Friedrich Wilhelm Timm}}, 1779—1848) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] jurists, Rīgas [[birģermeistars]] (1829—1848). Pirmā Rīgas kopdziedāšanas pasākuma rīkotājs 1836. gadā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/citi-raksti/97487-dziesmu-svetkiem-zvaigznu-labveliba.htm|title=Dziesmu svētkiem zvaigžņu labvēlība|last=Pudele|first=Zane|website=nra.lv|access-date=2022-12-19|date=2013-06-29|language=lv}}</ref>
Gleznotāja [[Georgs Vilhelms Timms|Georga Vilhelma Timma]] tēvs, arhitekta [[Vilhelms Bokslafs|Vilhelma Bokslafa]] vectēvs.

sentences:
[[Kategorija:Cascada]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Frītauna
 | official_name            = ''Freetown''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Freetown-aerialview.jpg
 | image_caption            = Skats uz Frītaunu no augšas
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Sjerraleone
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Sjerraleone}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Rietumu apgabals]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 357
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2015
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1050301
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats = 4 | latNS = N
 | longd = 13 | longm =14  | longs = 4 | longEW =W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 26
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Frītauna''' ({{val|en|Freetown}}) ir [[Sjerraleone]]s [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas valsts rietumu piekrastē pie [[Sjerraleone (upe)|Sjerraleones upes]] ietekas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Rietumu apgabals|Rietumu apgabalā]]. Pilsētas kopējā platība ir 357 [[km²]], pēc 2015. gada datiem pilsētā dzīvoja 1 050 301 iedzīvotāji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jūda un Melnais Mesija
| operators =
| attēls = Judas and the Black Messiah poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, krimināldrāma
| režisors = [[Šaka Kings]]
| producents = * Čārlzs Kings
* Raiens Kuglers
* Šaka Kings
| scenārijs = * Vills Bersons
* Šaka Kings
| aktieri = * [[Denjels Kaluja]]
* [[Lakīts Stenfīlds]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Dominika Fišbeka]]
* [[Mārtins Šīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Judas and the Black Messiah''
| studija = * ''MACRO''
* ''Participant''
* ''Bron Creative''
* ''Proximity''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|1|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt9784798/|title=Judas and the Black Messiah (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jūda un Melnais Mesija"''' ({{Val|en|Judas and the Black Messiah}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Šaka Kings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kaluja]], [[Lakīts Stenfīlds]], [[Džesijs Plemonss]], [[Dominika Fišbeka]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus deltoides|attēls=Populus deltoides, Eastern Cottonwood.png|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus deltoides|suga_lv=Kokvilnas koks|kategorijas=nē|attēls2=Populus deltoides - eastern cottonwood 0196.jpg}}

sentences: {{Commons category|Streets in Viesīte|Ielas Viesītē}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Džeimss Džons Džeimsons
| color         =
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         =
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #1
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Dž. K. Simonss]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Džons Džeimsons]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Džeimss Džons Džeimsons jaunākais''' ({{val|en|John Jonah Jameson, Jr.}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 1. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Džeimsons ir laikraksta ''[[Daily Bugle]]'' redaktors. Tēls ir pazīstams ar savu apsēstību ar mēģinājumiem nomelnot [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēku]]. Džeimsona dēls, [[Džons Džeimsons]], ir [[astronauts]], [[Mērija Džeina Votsone|Mērijas Džeinas Votsones]] līgavainis. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu attēloja aktieris [[Dž. K. Simonss]].

sentences:
'''Nunčaks''' ({{val|ja|ヌンチャク}}) ir tradicionāls [[Okinavas kaujas mākslas|Okinavas kaujas mākslu]] ierocis. Tas sastāv no diviem spieķiem, kas saistīti ar īsu [[ķēde|ķēdi]] vai [[trose|trosi]].
Radies 17. gadsimta beigās [[Japāna|Japānā]] no rīsu kulšanai paredzēta [[sprigulis|spriguļa]]. Tas ir aizliegts vairumā valstu sakarā ar to, ka tas ir ļoti bīstams, galvenokārt tāpēc, ka ar to var nožņaugt vai salauzt pretinieka sprandu. Līdzīgs ierocis ir arī [[Ķīna|Ķīnā]], kas sastāv no trim posmiem un ir nedaudz garāks. Nunčaks tiek lietots pašaizsardzībai, kā arī ir ideāls koordinācijas trenēšanai. Pašaizsardzības nolūkiem tas noder dēļ mazajiem izmēriem un straujās lietošanas, nevar paredzēt, no kuras puses nāk sitieni un tiem izsekot. Tāpat ar tiem var "atslēgt" pretinieku vai salauzt vājākos [[kauli|kaulus]].

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Segedas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Szeged_synagogue_SF.jpg
| image_size            =
| caption               = Segedas sinagoga
| map_type              = Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Segedas sinagoga
| position = left
| latd  = 46.253889  | latNS  = N
| longd = 20.142778  | longEW = E
| location              = {{Flag|Ungārija}}, [[Čongrādas meģe]], [[Segeda]]
| religious_affiliation = [[neologa jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[jūgendstils]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| architect = [[Lipots Baumhorns]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1907]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada aprīlī,}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{ievads+}}
{{noformējums+}}
'''Multikolinearitāte pilna nozīme jeb stingra Multikolinearitāte'''

Pieņemsim, ka [[prediktoru matrica]] sastāv no k+1 prediktora (faktora) X=x(0)+x(1)+...+x(k).
Par multikolinearitāti stingra nozīme sauc situāciju, kas prediktoru matricas X kolonnas ir atkarīgas, t.i. eksistē skaitļi v0,v1,...vk tādi, ka vox(0)+v1x(1)+...+vkx(k)=0, turklāt vismaz viens no v0,v1,...vk≠0.

sentences:
{{Coord|39|19|44|N|76|37|13|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|image_name=Johns Hopkins University's Academic Seal.png
|image_size=225px
|caption =
|name=Džonsa Hopkinsa Universitāte
|motto=''[[Veritas vos liberabit]]''
|mottoeng=
|established={{dat|1876}}
|type=Privāta
|calendar=Ceturksnis
|president=[[Ronalds Denjelss]]
|provost=[[Roberts Lībermans]]
|location={{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
|faculty=3 100 (pilna laika)<ref name="JHU_Glance">{{tīmekļa atsauce|title=At a Glance|url=http://www.johnshopkins.edu/glance/index.html|publisher=Johns Hopkins University|accessdate=2008-04-15}}</ref>
|staff=15 000 (pilna laika)<ref name=JHU_Glance/>
|undergrad=6023<ref name="College Navigator">{{tīmekļa atsauce |url=http://nces.ed.gov/collegenavigator/?q=johns+hopkins&s=all&id=162928#enrolmt |title=College Navigator entry for Johns Hopkins University |publisher=[[National Center for Education Statistics]] |year=2013 |accessdate=September 16, 2013}}</ref>
|postgrad=14 848<ref name="College Navigator" />
|free_label=Laikraksts
|free=''[[The Johns Hopkins News-Letter]]''
|endowment={{ASV dolārs|2,99 miljardi}} (2013)<ref>As of June 30, 2013. {{tīmekļa atsauce|url=http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf|title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2013 Endowment Market Value and Change in Endowment Market Value from FY 2012 to FY 2013|publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute|accessdate=January 29, 2014|format=PDF|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140201190959/http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf|archivedate={{dat|2014|02|01||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140201190959/http://www.nacubo.org/Documents/Endowment%20Files/2013NCSEEndowmentMarketValuesRevisedJan232014.pdf |date={{dat|2014|02|01||bez}} }}</ref>
|nobel_laureates=32<ref name="Nobel Prize Winners">{{tīmekļa atsauce|title=Nobel Prize Winners|url=http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm|author=jhu.edu|year=2007|accessdate=2007-06-11|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140208002151/http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm|archivedate=2014-02-08}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140208002151/http://webapps.jhu.edu/jhuniverse/information_about_hopkins/facts_and_statistics/nobel_prize_winners/index.cfm |date=2014-02-08 }}</ref>
|website={{URL|http://www.jhu.edu/|jhu.edu}}
|logo=
}}
'''Džonsa Hopkinsa Universitāte''' ({{val|en|The Johns Hopkins University}}) ir privāta uz pētniecību orientēta [[universitāte]], kas atrodas [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda|Mērilendas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Universitāte tika dibināta {{dat|1876|1|22||bez}}, nosaukta tās labdara, [[filantropija|filantropa]] Džonsa Hopkinsa (''Johns Hopkins'') vārdā.

sentences: {{cita nozīme|britu filozofu|citām nozīmēm|Remzijs}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Eric Kandel''
| attēls =Eric Kandel 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1929
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{AUT}}, {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kolumbijas Universitāte]]s Ārstu un ķirurgu koledža, [[Hovarda Hjūza Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]s Medicīnas skola, [[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[psihiatrija]], [[neirozinātne]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =pētījumi [[atmiņa]]s [[fizioloģija|fizioloģijā]]
| apbalvojumi =2000. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences:
{{neenciklopēdisks}}
'''Melodija''' ir galvenā muzikālās domas paudēja (vienbalsīgi izteikta muzikāla doma). [[Klods Debisī|Klodam Debisī]] ir skaņdarbi, kas balstās tikai uz harmoniju, bez melodijas (tas ir viens no izņēmumiem, kad skaņdarbu nevar iedomāties bez melodijas). Tieši melodija visdziļāk iedarbojas uz klausītāju, tāpēc to bieži dēvē par skaņdarba '''dvēseli'''. Melodija nav iedomājama bez [[skaņkārta]]s, [[ritmiskais zīmējums|ritmiskā zīmējuma]], un citiem [[mūzika]]s izteiksmes līdzekļiem. Tātad melodiju veido dažādu mūzikas izteiksmes līdzekļu vienība.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences: '''Straumēšana''' ({{val|en|streaming}}) ir [[multivide]]s satura pārraidīšana gala lietotājam, kamēr šis saturs vēl atrodas pie pakalpojumu sniedzēja, bez nepieciešamības to lejupielādēt lietotāja datorā, t.i., saņēmējs var uzsākt faila atskaņošanu, pirms tas ir pilnībā pārsūtīts.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=streaming&list=streaming&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze — streaming] {{lv ikona}}</ref> Termins „streaming” pirmo reizi tika lietots 20. gadsimta sākumā, un var attiekties uz audio, video, teksta un citām datnēm. Pēdējos gados straumēšanas pakalpojumu izmantotāju skaits ir ievērojami audzis un tas tiek izmantots gan izklaides mērķiem, gan organizācijās, lai veiksmīgi reklamētu un pārdotu savus produktus un pakalpojumus.<ref>http://www.streamingmedia.com/Articles/ReadArticle.aspx?ArticleID=74052/{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Amulas svīta (D3aml)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas stāva]] [[amulas horizonts|amulas horizonta]] [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Dienvidrietumos tā iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, kur to [[Fācija|faciāli]] nomaina karbonātiskāka [[pakrojas svīta]]. Ar amulas svītu Latvijā nobeidzas frānas stāvs.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Idriss Elba
 |            vārds_orig = ''Idris Elba''
 |                attēls = Idris Elba-4580 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Idriss Elba 2018. gadā
 |              dz vārds = Idriss Akuna Elba
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1972|9|6}}
 |              dz vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
* ''DJ Big Driis''
* ''Idris''<ref>{{Ziņu atsauce |first= Jada |last=Yuan |title=Idris Elba on Prometheus, Learning to Box, and His Party House |url=https://www.vulture.com/2012/06/idris-elba-prometheus-interview.html |access-date=14 October 2013 |newspaper=vulture.com |date=8 June 2012}}</ref>
 |          nodarbošanās = aktieris, producents, dīdžejs, reperis, dziedātājs, scenārists
 |         darbības gadi = 1994—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva = 2012 — "Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("[[Luters (seriāls)|Luters]]")
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva = 2016 — "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (''[[Beasts of No Nation]]'')<br />"Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("Luters")
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Idriss Akuna Elba''' ({{val|en|Idrissa Akuna Elba}}; dzimis {{dat|1972|9|6}}) ir angļu aktieris, producents un mūziķis.<ref name=":0">[http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ "Idris Elba Interview: The Hustler"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170807130021/http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ |date={{dat|2017|08|07||bez}} }}. Esquire. Retrieved 18 April 2016</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Šauļi
| official_name = ''Šiauliai''
| settlement_type = Pilsēta
| image_skyline = Szawle katedra.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Šauļu katedrāle
| image_flag = Flag of Šiauliai.svg
| image_shield = Siauliai city COA.gif
| pushpin_map = Lietuva
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|Apriņķis]]
| subdivision_name1 = [[Šauļu apriņķis]]
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1589
| area_total_km2 = 81
| population_as_of = 2019
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total =  100739
| population_density_km2 =
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
| latd = 55
| latm = 55
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 19
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 127
| website = http://www.siauliai.lt/}}

sentences: '''Komersants''' Latvijas [[Komerclikums|Komerclikuma]] izpratnē ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kura veic [[komercdarbība|komercdarbību]]<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |date={{dat|2006|09|06||bez}} }} LR Komerclikums</ref>. Komersantam ir jābūt reģistrētam [[Komercreģistrs|Komercreģistrā]]. Praksē jēdziena komersants vietā nereti lieto jēdzienu [[uzņēmējs]] vai [[uzņēmums]], bet komercdarbības vietā — [[uzņēmējdarbība]] vai [[saimnieciskā darbība]].

sentences: '''Noklusējuma vārteja''' ({{val-en|Default gateway}}) ir [[maršrutētājs]], uz kuru pārsūta visu to datplūsmu, kas nav adresēta nevienai [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] iekārtai.<ref>{{AkadTerm|term=noklusējuma vārteja|lang=LV}}</ref> Tādējādi, tā tiek izmantota, lai no viena datortīkla piekļūtu citam datortīklam, piemēram, no lokālā tīkla lietotu [[Internets|Internetu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kur sirmgalvjiem nav vietas
| attēls                   = Attēls:No Country for Old Men poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No Country for Old Men''
| žanrs                    = Krimināltrilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kellija Makdonalda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|11|9|N|bez}}
| ilgums                   = 122 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171 627 166}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0477348
}}
'''"Kur sirmgalvjiem nav vietas"''' ({{val|en|No Country for Old Men}}) ir 2007. gadā izdots [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināltrilleris, kura režisori ir [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]. Filmas pamatā ir Kormaka Makkartnija [[Kur sirmgalvjiem nav vietas (grāmata)|tāda paša nosaukuma romāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/columnists/gary_thompson/11139467.html|title=Creep in the heart of Texas|first=Gary|last=Thompson|date=November 9, 2007|publisher=''[[Philadelphia Daily News]]''|accessdate=January 4, 2004}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html|title=No Country for Old Men|first=Lisa|last=Schwarzbaum|date=November 7, 2007|publisher=''[[EW.com]]''|accessdate=January 4, 2004|archive-date={{dat|2014|10|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141022165150/http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Tomijs Lī Džonss]], [[Havjers Bardems]], [[Džošs Brolins]], [[Kellija Makdonalda]].

sentences: '''Augšfrankonija''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Oberfranken'') ir viens no septiņiem [[Bavārija]]s administratīvajiem apriņķiem (''Regierungsbezirk'') [[Vācija|Vācijā]], tā ir arī viena no trim vēsturiskā [[Frankija|Frankonijas]] reģiona daļām.

sentences: '''Liepājas kūrmāja''' bija [[Liepāja]]s kūrorta galvenā celtne, kas atradās [[Jūrmalas parks (Liepāja)|Jūrmalas parkā]] [[Kūrmājas prospekts|Kūrmājas prospekta]] galā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekss, meli un video
| attēls                   =  Sex Lies and Videotape.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sex, Lies, and Videotape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Džons Hārdijs]]
* [[Roberts Ņūmaiers]]
| scenārija autors         = Stīvens Soderbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Lora San Džiakomo]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|8|18|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sex-lies-and-videotape-1989|title=Sex, Lies, and Videotape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sex-Lies-and-Videotape#tab=summary|title=Sex, Lies, and Videotape (1989)|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekss, meli un video"''' ({{val|en|Sex, Lies, and Videotape}}) ir 1989. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Speiders]], [[Endija Makdauela]], [[Pīters Galahers]] un [[Lora San Džiakomo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|8|18||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
, lai iedegtu sarkano gaismu izstarojošo diodi ([[LED]]) augšpusē. Katrā citronā ir ievietots cinka elektrods un vara elektrods; diagrammā cinks ir pelēks. Līnijas, kas novilktas starp elektrodiem un LED, attēlo vadus.]]
'''Citrona baterija''' ir vienkārša [[baterija]], kas bieži tiek izgatavota izglītības nolūkos. Parasti [[Cinks|cinka]] metāla gabals (piemēram, cinkota [[nagla]]) un [[Varš|vara]] gabals (piemēram, [[monēta]]) tiek ievietoti [[Citrons|citronā]] un savienoti ar vadu. Metālu reakcijas rezultātā iegūto enerģiju izmanto, lai darbinātu nelielu ierīci, piemēram, [[Gaismas diode|gaismas diodi]] (LED).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Leccinum aurantiacum.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Boletaceae
| dzimta_lv = Beku dzimta
| ģints = Leccinum
| ģints_lv = Lācīši
| ģints_r = Lācīši (ģints)
| suga = L. aurantiacum
| suga_lv = Parastā apšubeka
| binomial = Leccinum aurantiacum
| autors = (Bull.) Gray
| sinonīmi =
Boletus rufus (Schaeff.) Quél.
| kategorijas = nē
}}
'''Parastā apšubeka''' jeb '''apšu kundziņš''' (''Leccinum aurantiacum'') ir Latvijā vidēji bieža [[beku dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]]. Pēdējā laikā no šīs sugas bieži nošķir [[Baltkāta apšubeka|baltkāta apšubeku]] (''Leccinum albostipitatum''),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fungi.lv/leccinum_aurantiacum.htm |title=Parastā un baltkāta apšubeka |access-date={{dat|2017|09|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170918194711/http://www.fungi.lv/leccinum_aurantiacum.htm |archivedate={{dat|2017|09|18||bez}} }}</ref> kas atšķiras ar baltām zvīņām uz kātiņa, un par parastās apšubekas formu bieži atzīst ārēji ļoti līdzīgo [[ozolu lācītis|ozolu lācīti]] (''Leccinum quercinum'').

sentences:
{{cita nozīme|Dienvidkorejas uzņēmumu|Latvijas uzņēmumu|Latvijas Gāze}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''LG Corp.''
| native_name      = 주식회사 LG
| logo             = LG logo (2014).svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Atvērta kapitālsabiedrība
| traded_as        = {{Kse|003550}}
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1947. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Seula]]
| location_country = {{KOR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Pasaule
| key_people       =
| industry         = daudznozaru
| products         = elektronika, ķīmiskie produkti, elektroenerģija
| services         = telesakari, inženierpakalpojumi, informācijas tehnologijas,
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.lgcorp.com lgcorp.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''LG Corp.''''' (주식회사 LG)), ir [[Dienvidkoreja]]s [[konglomerāts (ekonomika)|konglomerāta]] mātes uzņēmums. Tas ir Dienvidkorejā ceturtais lielākais [[čebols]] (pēc ''[[Samsung]]'', ''[[Hyundai Motor Group]]'' un ''[[SK (uzņēmums)|SK]]''). Dibināts 1947. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Seula|Seulā]]. Uzņēmuma galvenās nozares: elektronika, ķīmiskā rūpniecība, telesakari un pakalpojumi.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
, agrīna civilizācija.]]
Zinātniskā un populārā literatūrā '''civilizācijas''' jēdziens tiek lietots dažādos kontekstos. Par vienu no izplatītākajiem var uzskatīt civilizācijas [[jēdziens|jēdzienu]] kā [[Sabiedrība|sabiedrību]], kura sasniegusi zināmu attīstības pakāpi un kuru vieno vēsturiska un kultūras kopība.

sentences: '''30. novembris''' ir gada 334. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (335. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 31 diena.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Kristaps fon Līvens
|     vārds_orig = ''Carl Christoph von Lieven''
|         attēls = Lieven Karl Andreevich.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kijeva]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Balgales muiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Otto Andreass Heinrihs fon Līvens, [[Šarlote Margareta fon Līvena|Šarlote Margareta]] (dzimusi Gaugrēbena)
|          brāļi = Frīdrihs Gustavs, [[Kristaps Heinrihs fon Līvens|Kristaps Heinrihs]], [[Johans Georgs fon Līvens|Johans Georgs]]
|          māsas = Katrīna, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Vilhelmīne [[Ostenzakeni|Ostenzakena]] (1778-1818), Katrīna fon Rēbindera (mirusi 1821)
|          bērni = Aleksandrs Frīdrihs (1801–1880)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Kristaps fon Līvens''' ({{val|de|Carl Christoph von Lieven}}, 1767—1844) bija  [[Krievijas impērija]]s armijas infantērijas [[ģenerālis]] un izglītības darbinieks. Tērbatas mācību apgabala kurators (1817—1828), Krievijas impērijas Tautas izglītības ministrs (1828—1833).
Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kauņas geto
| native_name         = ''Kauno getas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Vilijampolė, namas prie žydų geto obelisko.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Māja Kauņā, pie kuras atradās geto vārti
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Vilijampoles seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.915833 | latNS  = N
| longd = 23.888333 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Kamzolis''' ({{val|de|Kamisol}}, no {{val|la|carnisia}}, 'krekls'), ir īsa apakšjaka, ko valkā virs krekla zem svārkiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp%7Cissue:664114%7Cpage:110|title=Latviešu konversācijas vārdnīca. 60.burtn. (1927)|website=gramatas.lndb.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> vai vīriešu (parasti gara) veste, ko valkā zem virsdrēbēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/kamzolis:1|title=kamzolis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> Kamzoli valkāja lielākam siltumam vēsā laikā.<ref>[https://books.google.lv/books?id=Pvvn2vjupVgC&pg=PA180&redir_esc=y ''Manuel des dames, ou, L'Art de l'élégance: Sous le rapport de la toilette ...'' Elisabeth Celnart]</ref> 18. gadsimtā tas savā rašanās zemē [[Francija|Francijā]] sāka iziet no modes, taču palika populārs starp lauku iedzīvotājiem<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vivre à Blois au XVIIIe siècle|url=https://books.google.com/books?id=NPUjCwAAQBAJ&pg=PA151|publisher=Atramenta|date=2013-10-11|isbn=978-952-273-250-7|first=Thierry|last=Holleville}}</ref> un iegājās arī sievietēm, vārda nozīme 19. gadsimtā dažās valodās mainījās pat līdz sieviešu naktskreklam.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The shorter Oxford English dictionary on historical principles / 2. Marl - Z and addenda|url=http://archive.org/details/shorteroxfordeng00litt|publisher=Oxford : Clarendon Press|date=1980|isbn=978-0-19-861126-4}}</ref> Mūsdienās par kamzoli sauc arī biezu [[Džemperis|džemperi]] vai [[Svīteris|svīteri]] ar augstu un slēgtu apkakli,<ref name=":0" /> kā arī biezu virsjaku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/k/kamzolis|title=Кас ir Kamzolis? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-10-10}}</ref> [[Nīcas pagasts|Nīcas]] pusē kamzolis ir viens no virsjakas, kas aukstā laikā ietilpst Nīcas tautastērpā, nosaukumiem.<ref>{{Atsauce|title=Video: no Otaņķu senlietu krātuves eksponātiem. Kamzolis|url=https://www.youtube.com/watch?v=z4esz1WLkz8|accessdate=2022-10-10|language=lv-LV}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''DALL-E''
| logo = DALL-E 2 Signature.svg
| developer = ''[[OpenAI]]''
| released = 2021. gada 5. janvāris
| license =
| website = {{URL|labs.openai.com}}
| genre = [[valodas modelis]]
| logo_size = 130
| screenshot = DALL-E 2 artificial intelligence digital image generated photo.jpg
| caption = Attēls, kas ģenerēts ar ''DALL-E 2'' no uzvednes “[[Rotaļu lācītis|Lācīši]] strādā pie jauniem mākslīgā intelekta pētījumiem zem ūdens ar [[1990. gadi|1990. gadu]] tehnoloģiju”
}}'''''DALL-E''''' (stilizēts '''''DALL·E''''') un '''''DALL-E 2''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] modeļi, kurus izveidoja pētniecības laboratorija ''[[OpenAI]]''. Līdzīgi kā ''[[Midjourney]]'' un ''[[Stable Diffusion]]'', ''DALL-E'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valodā sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]". ''DALL-E'' izmanto ''[[GPT-3]]'' valodas modeļu<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://venturebeat.com/business/openai-debuts-dall-e-for-generating-images-from-text/|title=OpenAI debuts DALL-E for generating images from text|website=VentureBeat|access-date=2023-05-01|date=2021-01-05|language=en-US}}</ref> versiju, kas pārveidota, lai ģenerētu attēlus. 2022. gada aprīlī ''OpenAI'' paziņoja par ''DALL-E 2'' — nākamās paaudzes rīku, kas izstrādāts, lai radītu [[Reālisms|reālistiskākus]] attēlus ar augstāku izšķirtspēju, kas "var apvienot koncepcijas, atribūtus un stilus".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://openai.com/product/dall-e-2|title=DALL·E 2|website=openai.com|access-date=2023-05-01|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences:
ar kustīgu serdi, kura ved uz parasto [[Ceļa pāreja|ceļu pāreju]]]]
'''Vienkāršā pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas. Tā ir pati vienkāršākā no [[Pārmiju pārveda|pārmiju]] pārvedu konstrukcijām gan uzbūves, gan ģeometrijas ziņā un tas ir pats izplatītākais no sastopamajiem pārmiju pārvedu veidiem. Ģeometriski vienkāršajai pārmiju pārvedai viens virziens ir taisns, bet otrs - no tās atzarojošais sānu virziens. Ordinātas atliek no taisnās rāmsliedes pret pārvedlīknes ārējo sliežu pavedienu. Parasti [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krustenis]] ir ar taisnām darba šķautnēm, bet ekspluatācijas īpašību uzlabošanai un pārvedlīknes pagarināšanai var būt arī l[[Krustenis (pārmiju pārveda)#Kruste.C5.86i ar l.C4.ABkl.C4.ABnijas darba .C5.A1.C4.B7autn.C4.93m|īklīnijas]] formu pārvedlīknes virzienam. Tādā gadījumā krusteņi ir savstarpējami aizvietojami tikai konkrēta virziena prototipa pārmijām, atšķirībā no taisnajiem krusteņiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Terrapene carolina major.jpg
| att_nosaukums =[[Parastais kārbbruņrupucis]] (''Terrapene carolina')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Emydidae
| dzimta_lv = Purva bruņurupuču dzimta
| binomial =Emydidae ([[Rafinesque]], 1815)
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
*''Emidania'' Rafinesque, 1815
*''Emydes'' Schmid, 1819
*''Emydidae'' Thomas Bell, 1825
*''Emydae'' Swainson, 1839
| iedalījums=
2 apakšdzimtas:
*[[Garkakla bruņurupuču apakšdzimta|Garkakla bruņurupuči]] (''Deirochelyinae'')
*[[Purva bruņurupuču apakšdzimta|Purva bruņurupuči]] (''Emydinae'')
}}
'''Purva bruņurupuču dzimta''' (''Emydidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām. Lielākā daļa sugu mājo [[saldūdens|saldūdenī]] ar lēnu straumi, bet tās visas ir veiklas arī uz [[sauszeme]]s.<ref name=adw>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |title=ADW: Emydidae |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130928210110/http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |archivedate={{dat|2013|09|28||bez}} }}</ref> Šajā dzimtā ir 10 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar 35 sugām.<ref name=em>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |title=Family = Emydidae (Box and Water Turtles) |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160308233429/http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |archivedate={{dat|2016|03|08||bez}} }}</ref> Nesenā pagātnē šajā dzimtā tika klasificētas arī dažas [[Āzija|Āzijā]] dzīvojošās sugas, kuras mūsdienās izdalītas atsevišķā dzimtā. Līdz ar to gandrīz visas purva bruņurupuču dzimtas ģintis, izņemot divas, savvaļā sastopamas tikai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=em/> Izņēmumu ģintis ir {{TaksoSaite|Emys|purva bruņurupuči}}, kuru sugas dzīvo arī [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], un {{TaksoSaite|Trachemys|saldūdens bruņurupuči}}, kuru sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref name=em/>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ohotskas jūra
|attēls=Охотское море.png
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Āzija
 |relief       = jā
 |latd = 55 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 150 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 1 603 000
|garums=
|platums=
|tilpums       = 1 316 000
|Max_dziļums   = 3916
|Vid_dziļums   = 1780
|sāļums        = 32
|valstis       = {{JPN}}<br />{{RUS}}
|pilsētas      = [[Magadana]]
}}
'''Ohotskas jūra''' ({{val|ru|Охотское море}}, {{val|ja|オホーツク海}}, ''Ohōtsuku-kai'') ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[malas jūra]].<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/51cbeedb7896bb431f69ab9c/ The Encyclopedia of Earth. Sea of Okhotsk]</ref> Nosaukta [[Ohota]]s upes vārdā, kuras nosaukums savukārt cēlies no [[eveni|evenu]] vārda ''okat'' — ‘upe’.

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2015. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2015.
| next_election      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = 2019.
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br/>
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2017|6|8}}
| party_name         = no
| turnout            = {{palielinājās}} 68,74%<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/politics/ng-interactive/2017/jun/08/live-uk-election-results-in-full-2017|title=Election results 2017: seat by seat|publisher=''[[The Guardian]]''|accessdate={{dat|2017|6|9||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences: (zilā krāsā) un [[somugri|somugru]] (zaļā krāsā) arheoloģisko kultūru izplatība 3.—4. gadsimtā]]

sentences:
'''Rokfellers''' (''Rockefeller'') var būt:
* [[Džons Rokfellers]] — amerikāņu biznesa magnāts un filantrops;
* [[Nelsons Rokfellers]] — amerikāņu uzņēmējs, filantrops, valsts ierēdnis un politiķis.

sentences: '''Magriba''' ({{val|ar|المغرب  }} (''{{unicode|al Maghrib}}'') — 'saulrieta vieta' vai '[[rietumi]]') ir reģions [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref>{{PZT|450}}</ref> Tradicionālā (senākā) [[Arābi|arābu]] izpratnē tas apzīmē teritoriju starp [[Atlass (kalni)|Atlasa kalniem]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]. Mūsdienās parasti ar šo terminu apzīmē [[Maroka|Maroku]], [[Alžīrija|Alžīriju]] un [[Tunisija|Tunisiju]], bet plašākā nozīmē arī pārējās Ziemeļāfrikas arābu valstis, izņemot [[Ēģipte|Ēģipti]], — [[Lībija|Lībiju]], [[Rietumsahāra|Rietumsahāru]] un [[Mauritānija|Mauritāniju]]. Dažādos vēsturiskos periodos Magribā iekļauta arī [[Ibērijas pussala]], [[Sicīlija]] un [[Malta]].

sentences: '''.cu''' ir [[Kuba]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ford Bantam''' ir [[pikaps]], ko kompānija [[Ford]] ražo [[Dienvidāfrika]]s tirgum. Automobiļus ražoja [[Pretorija|Pretorijā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Silvija Plāta
|     vārds_orig    = ''Sylvia Plath''
|         attēls    = Sylvia plath.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1932
|     dz_mēnesis    = 10
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1963
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    = Oto Plāts, Aurēlija Plāta (dzim. Šobere)
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Teds Hjūzs]]
|          bērni    = Frīda Hjūza, Nikolass Hjūzs
|       paraksts    = Sylvia Plath signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece un rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[autobiogrāfija]], [[dzeja]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[grēksūdzes dzeja]]
|slavenākie darbi   = krājums "''Ariel''" (1965); romāns "[[Stikla kupols]]" (''The Bell Jar'', 1963)
|    ietekmējies    = [[V. H. Odens]], [[Roberts Louels]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Smita koledža]], [[Kembridžas Universitāte]]
|    apbalvojumi    = [[Pulicera balva]] (1982, pēc nāves)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Kuršu un zemgaļu karaspēks ar kuģiem ieradās Daugavas grīvā un ieņēma nocietināto Daugavgrīvas klosteri.]]

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovākijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Slovākijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Osips Zadkins
| image = О.Цадкин.jpg
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1890|07|14}}
| location = [[Vitebska]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{BLR}})
| deathdate = {{ddv|1967|11|25|1890|7|14}}
| deathplace =  [[Parīze]], {{FRA}}
| nationality =
| field = [[tēlniecība]]
| training =
| movement = [[kubisms]]/[[ekspresionisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{cita nozīme|vīrusu grupu|COVID-19 pandēmiju izraisošo vīrusu|SARS-CoV-2}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Koronavīrusi
|         binomial = Orthocoronavirinae
|           attēls = SARS CoV.jpg
|       att_izmērs = 160px
|    att_nosaukums = Ortokoronavīrusu bētakoronavīrusu ģints [[SARS]] koronavīrusi elektronu mikroskopijā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|      apakšdzimta = Orthocoronavirinae
|   apakšdzimta_lv = Koronavīrusi
|    apakšdzimta_r = Koronavīrusu apakšdzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[alfakoronavīrusi]]|[[bētakoronavīrusi]]|[[deltakoronavīrusi]]|[[gammakoronavīrusi]]}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Florians Cenova
|     vārds_orig = ''Florian Cenôwa/Florian Ceynowa''
|         attēls = Gdańsk ulica Świętego Ducha 48 (tablica Florian Ceynowa).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1817
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = Slavošina, [[Prūsijas Karaliste]] (tagad Slavošino, [[Puckas apriņķis]], [[Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 26
|        m_vieta = Bukovice, [[Vācijas Impērija]] (tagad Buloveca, [[Sveces apriņķis]], [[Kujāvijas-Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kašūbs]]
|   nodarbošanās = ārsts, sabiedrisks darbinieks
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hadži Murats
|          vārds_orig = XIажи Мурад
|              attēls = Хаджи-Мурат.JPG
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kunžaka]], [[Dagestāna]]
|              m_gads = 1852
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Haksa]], [[Azerbaidžāna]]
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība = [[avāri|avārs]]
|            paraksts =
|              pakāpe =
|      dienesta_laiks =
|              valsts =
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Kaukāza karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name             = Dodžu pils
|native_name      = ''Palazzo Ducale''
|native_name_lang = it
|image            = Doge's Palace - Venice 2016.jpg
|map_type         = Itālija#Eiropa
|alt              =
|established      = {{start date|1340}}
|location         = [[Sanmarko laukums]] 1,<br />30124 [[Venēcija]], [[Itālija]]
| latitude = 45.4339
| longitude = 12.34
|type             = [[Mākslas muzejs]], vēsturiska celtne
|director         = Kamillo Tonīni
|website          = {{URL|1=http://palazzoducale.visitmuve.it/en/home/|2=palazzoducale.visitmuve.it}}
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Venēcija un tās lagūna
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, v, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 70176,4 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Dodžu pils" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q189883"
}
</mapframe>
'''Dodžu pils''' ({{val|it|Palazzo Ducale}}) ir 14. gadsimta [[pils]], kas celta [[Venēcijas gotika]]s stilā, viens no galvenajiem apskates objektiem [[Venēcija|Venēcijā]] un ziemeļu [[Itālija|Itālijā]]. Pils bija [[Venēcijas dodži|Venēcijas dodžu]] (pilsētas vadītāju) rezidence. 1923. gadā tajā tika atvērts muzejs. Mūsdienās tas ir viens no 11 muzejiem, ko pārvalda pilsētas muzeju fonds.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas žanra infokaste|kultūras_izcelsme=Agrajos 2000. gados Beļģijā un Nīderlandē|apakšžanri=}}'''''Jumpstyle''''' ir [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] [[Elektroniskā deju mūzika|populārs elektroniskās dejas]] stils un mūzikas žanrs ar ainām [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Amerika|Amerikā]].

sentences: '''27. novembris''' ir gada 331. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (332. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 34 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Mākslīgais intelekts]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]

sentences: '''Uzturs''' ir [[uzturvielas|uzturvielu]] kopums, kas vajadzīgs organisma [[dzīvība]]s norišu normālai nodrošināšanai. Uzturs cilvēka ikdienā ir ļoti svarīgs; [[nepietiekams uzturs|nepietiekama uztura]] gadījumā cilvēka organisms var mainīties un tikt traucēta tā darbība, bet, uzņemot pārāk daudz uzturvielu, var sākt veidoties [[liekais svars]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
|name               = ''Millennium Tower''
|native_name        =
|image              = Millennium_Tower_Vienna_seen_from_across_the_Danube_2006-11-02_099.jpg
|caption            = ''Millennium Tower'', 2006. gada 2. novembrī
|location           = {{vieta|Austrija|Vīne|Brigitenava}}
|latd  = 48| latm = 14| lats = 24| latNS = N
|longd = 16| longm = 23| longs = 13| longEW = E
|iso_region         =
|coordinates_display= title
|status             = Complete
|start_date         = 1997
|completion_date    = 1999
|opening            =
|building_type      = Veikali, biroji
|architectural      = 202 m
|roof               = 161 m
|top_floor          = 140 m
|floor_count        = 51
|elevator_count     = 35
|cost               =
|floor_area         = 47 200 m2
|architect          =  [[Gustavs Peihls]], [[Boriss Podreka]]
|structural_engineer=
|main_contractor    =
|developer          =
|owner              =
|management         =
|references         =
}}

sentences:
[[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] kristāls zilā krāsā]]
'''Sāļi''' ir [[jons|jonu]] savienojumi, kas sastāv no [[anjons|anjona]] un [[katjons|katjona]], tie veidojas, reaģējot [[skābe]]i ar [[bāze (ķīmija)|bāzi]], skābajam [[oksīds|oksīdam]] ar bāzisko oksīdu, utt.
Ja viens anjons ir saistīts ar vairākiem dažādiem katjoniem, veidojas [[dubultsāls|dubultsāļi]]. Ja ir vairākvērtīgs anjons un viens vai vairāki katjoni ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] joni (bet ne visi, jo tad tas savienojums būs [[skābe]]), tad tas ir [[skābais sāls]]; ja vairākvērtīgs katjons un viens vai vairāki anjoni ir [[hidroksiljons|hidroksiljoni]] (bet ne visi, jo tad tas savienojums būs [[sārms]]), tad ir [[bāziskais sāls]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Mikeli katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Mikkeli_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Mikeli katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Mikeli katedrāle
| position              = left
| latd                  = 61.689278
| longd                 = 27.26675
| location              = {{vieta|Somija|Dienvidsavo|Mikeli}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Jozefs Stenbeks]]
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1897. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Mikeli katedrāle''' ({{val|fi|Mikkelin tuomiokirkko}}, {{val|sv|S:t Michels domkyrka}}) ir 1897. gadā celta [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|Somijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s [[katedrāle]], kas atrodas [[Somija]]s dienvidaustrumos, [[Mikeli]] pilsētā. [[Mikeli diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Laba darīšanas princips''' ir viens no [[Bioētika|bioētikas principiem]], kas ietver morālu pienākumu pēc iespējas palielināt potenciālos ieguvumus un samazināt iespējamo kaitējumu gan [[medicīna|praktiskajā medicīnā]], gan [[Bioloģija|bioloģijas]] un [[biomedicīna|biomedicīnas]] pētījumos ar cilvēku iesaisti.<ref name="atsauce1">[http://www.biodrosiba.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/biodrosiba/Buklets_Vadlinijas.pdf Ētikas vadlīnijas bioloģijas un biomedicīnas pētījumiem ar cilvēku iesaisti. Projekts.]{{Novecojusi saite}} 13.04.2017.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{iw+}}
'''PVID''' ir Port [[VLAN]] identifikatora saīsinājums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.megajason.com/2018/04/30/what-is-pvid/|title=What is PVID|last=Doolittle|first=Jason|website=Jason's Web Site|access-date=2020-12-17|date=2018-04-30|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Tamililamas atbrīvošanas tīģeri''
தமிழீழ விடுதலைப் புலிகள்
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =

 Dalībnieki [[Šrilankas pilsoņu karš|Šrilankas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          =
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Kustības karogs
| label1         = Darbība
| data1          = 1976–2009
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[tamilu nacionālisms]]|[[separātisms]]|[[revolucionārais sociālisms]]|[[sekulārisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = {{ubl|[[Velupillajs Prabhakarans]] (1976–2009)}} {{KIA}}
| label4         = Dalībnieki
| data4          = 18 000 (2004)<ref>https://www.iiss.org/publications#2007</ref>
}}
'''Tamililamas atbrīvošanas tīģeri''' ({{val|ta|தமிழீழ விடுதலைப் புலிகள்}}, ''Tamiḻīḻa viṭutalaip pulikaḷ'') bija kareivīga [[separātisms|separātistu]] [[organizācija]], kas bāzējās [[Šrilanka]]s ziemeļos. To {{dat|1976|5|5}} dibināja [[Velupillai Prabhakaran|Velupillajs Prabhakarans]]. Organizācijas mērķis bija izveidot neatkarīgu [[tamili|tamilu]] kontrolētu valsti Šrilankas ziemeļos un austrumos — [[Tamililama|Tamililamu]]. Tamililamas atbrīvošanas tīģeri bija iesaistīti [[Šrilankas pilsoņu karš|Šrilankas pilsoņu karā]], kas norisinājās no 1983. līdz 2009. gadam. 2009. gadā [[Šrilankas bruņotie spēki]] iznīcināja Tamilu tīģerus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ernest Walton''
| attēls =Ernest Walton.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Dungarvana]] (''Dungarvan''), [[Manstera]], {{GBR}}, tagad {{IRL}}
| m_gads =1995
| m_mēnesis=6
| m_diena=25
| m_vieta =[[Belfāsta]], [[Ziemeļīrija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{IRL}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Skats''' ({{val-en|view}}), relāciju datubāzu kontekstā, ir virtuāla tabula, ko no vienas vai vairākām tabulām veido [[SQL]] vaicājums. Par skatu sauc arī šādu saglabātu vaicājumu.

sentences: '''Sāļūdens''' jeb '''sālsūdeņi''' ir dabīgs [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[sājūdens]], bet mazāku nekā [[piesātināts sāļūdens]] vai rapa. Ūdenī izšķīdušo sāļu lielāko daļu veido [[nātrija hlorīds]], kā arī citi [[Nātrijs|nātrija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] sāļi. Tehniski sāļūdens satur no 30 līdz 50 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sāļūdens ir visizplatītākais ūdens veids uz Zemes, jo to satur visi okeāni un lielākā daļa jūru. [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] sāļums variē 34-36 promiļu robežās (vidēji 35 ‰), bet, piemēram, [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]] sasniedz 41 promili. Sakarā ar augsto sāļu saturu sāļūdeņiem ir lielāks blīvums un viskozitāte, nekā [[Saldūdens|saldūdenim]], un tas sasalst pie zemākas temperatūras. Latvijā sāļūdens ir sastopams urbumos, [[Kembrijs|kembrija]] [[Smilšakmeņi|smilšakmeņos]] 500 m līdz 1800 m dziļumā<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|42}}</ref> un var tikt izmantots minerālūdens ražošanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Satiksme
| attēls                   =  Traffic2000Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Traffic''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Herskovics]]
* [[Lora Bikforda]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Laura Bickford Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|6|Ņujorka|2000|12|27|ASV|}}
| ilgums                   = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000|title=Traffic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604174943/https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traffic.htm|title=Traffic (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Satiksme"''' ({{val|en|Traffic}}) ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu ''Traffik''. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deniss Kveids]] un [[Ketrina Zeta-Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|6||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences: '''Grābeklis''' ir [[darbarīks]], kuru veido [[kāts|kātā]] iestiprināts piets ar zariem vai tapiņām. Kāts un arī zari var būt no dažādiem materiāliem, tie var būt no [[koksne|koka]], [[plastmasas]] vai [[metāli|metāla]]. Tam var būt dažādi pielietojumi atkarībā no [[fizisks darbs|darba]], kas jāveic. Grābekli izmanto dažādu lietu un priekšmetu grābšanā, piemēram, ar to var grābt no kokiem nokritušās [[lapas]] vai [[siens|sienu]] laukā. Ar grābekli var izlīdzināt [[augsne|zemi]] vai nelielos daudzumos arī pārvietot citur.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Beverīnas aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Beverīnas pils atradās [[Valmiera]]s apkārtnē (kartē - ''Wolmar'').
|date=[[1208]]. gada ziema
|place= [[Beverīna]] [[Tālava]]s zemē
|result=letgaļu uzvara
|combatant1= ''' [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karaspēks '''
|combatant2='''[[Tālava]]s karaspēks
|commander1=
|commander2= Roboams,<br /> [[Latviešu Indriķis]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1= hronikā minēti septiņi nogalinātie
|casualties2=nezināms skaits letgaļu, nogalināts [[Trikātas pagasts|Trikātas]] vecākais Vardeks
}}

sentences:
'''Sinoviālais šķidrums''' ir viskozs šķidrums [[sinoviālās locītavas|sinoviālajās locītavās]]. Normāls sinoviālais šķidrums ir [[plazma]]s [[transudāts]], kas papildus satur ar cukuriem bagātas augstas molekulmasas molekulas.
Drenāža sinoviālās membrānas [[limfātiskā sistēma|limfātiskajā sistēmā]] nodrošina sabalansētu sinoviālā šķidruma produkciju.
Locītavu slimību gadījumā novēro izmaiņas gan sinoviālā šķidruma tilpumā, gan sastāvā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum holopus 101772.jpg
| att_nosaukums=Purva bērzubekas ASV, Menas štatā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. holopus
| suga_lv =Purva bērzubeka
| binomial =Leccinum holopus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Galvaspilsētu uzskaitījums''' ir saraksts, kurā ir uzskaitītas visu suverēno valstu [[galvaspilsēta]]s.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences: '''Mīkla''' ir [[metafora|metaforiska]] izteiksme, asprātīgs, bieži arī tēlains jautājums, uzdevums kāda priekšmeta, būtnes, parādības vai darbības uzminēšana un rezultātā ir jānoskaidro, kas bija šis priekšmets vai parādība nenosaucot to.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mīklu pēc būtības var klasificēt kā apgalvojumu, kuram ir [[atrisinājums]]. Atrisinājums var nebūt arī [[loģika|loģisks]]. Lai varētu atminēt mīklu, bieži vien nepieciešama koncentrēšanās pašam jautājumam un domāšana kontekstā.

sentences: '''Belašs''' ({{val|tt|бәлеш}}, {{val|ba|бзлиш}}, {{val|ru|беляш}}) [[tatāru virtuve|tatāru]] un [[baškīru virtuve|baškīru virtuvē]] ir liels, sāļos taukos vai [[eļļa|eļļā]] vārīts [[raudzēšana|neraudzētas]] mīklas pīrāgs ar pildījumu — gabaliņos sagrieztu [[gaļa|gaļu]], kas sajaukta ar [[kartupeļi]]em vai atsevišķos gadījumos [[rīsi]]em vai [[prosa|prosu]], kā arī [[sīpoli]]em, [[burkāns|burkāniem]] un citu [[dārzenis|dārzeņu]] un [[garšvielas|garšvielu]] maisījuma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Miltu konditorejas izstrādājumu ražošana |author=Valdis Segliņš, Daiga Kunkulberga |year=2013 |publisher=RTU izdevniecība |location=Rīga |isbn=978-9934-10-519-7 |page=214}}</ref> Pasniedz karstus.

sentences:
]]
'''Nacionālais polāro pētījumu institūts''' ({{val|ja|国立極地研究所}}; bieži izmantota [[abreviatūra]] '''NIPR''' no iestādes [[angļu valoda]]s nosaukuma ''National Institute of Polar Research'') ir [[Japāna]]s galvenā [[Arktika|arktiskos]] un [[Antarktika|antarktiskos]] pētījumus koordinējošā institūcija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais KKKlanmens
| attēls                   = BlacKkKlansman.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''BlacKkKlansman''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Džeisons Blūms]]
* [[Reimonds Mansfīlds]]
* [[Šons Makkitriks]]
* [[Džordans Pīls]]
* [[Šons Rediks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Vačtels]]
* [[Deivids Rabinovics]]
* [[Kevins Vilmots]]
* Spaiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Lora Heriera]]
* [[Tofers Greiss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Monkeypaw Productions]]''
* ''[[QC Entertainment]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|14|Kannu filmu festivāls|2018|8|10|ASV}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018|title=BlacKkKlansman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429231121/http://www.bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackkklansman.htm|title=BlacKkKlansman (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais KKKlanmens"''' ({{val|en|BlacKkKlansman}}) ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem ''Black Klansman''. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Ādams Draivers]], [[Lora Heriera]] un [[Tofers Greiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|14||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]], kur tā saņēma ''[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]'' balvu.

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Haeckel Cystoidea.jpg
|       att_izmērs = 280px
|    att_nosaukums = ''Cystoidea''. Grāmatas «Formu skaistums dabā» ilustrācija, 1904
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Crinozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Cystoidea
|         klase_lv = Jūras lodītes
|         binomial = Cystoidea <small>von Buch, 1846</small>
|      iedalījums  =
* † [[Aristocystitida]]
* † [[Asteroblastida]]
* † [[Glyptosphaeritida]]
* † [[Sphaeronitida]]
|      kategorijas = nē
}}
'''Jūras lodītes''' (''Cystoidea'')<ref name="Zooloģija">Zooloģija — 1. sēj. (Bezmugurkaulnieki), red. G. Abrikosovs un L. Levinsons — LVI, Rīga, 1964. g., 477.lpp.</ref> ir viena no izmirušajām [[Adatādaiņi|adatādaiņu]] (''Echinodermata'') klasēm, kas dzīvoja no [[Ordoviks|ordovika]] līdz [[Devons|devona]] beigām. Nosaukums nāk no [[Grieķu valoda|grieķu vārda]] ''κιστη'' (''kiste'') — tilpne, kaste. Ar savu kājiņu stiprinoties pie substrāta ārīgi tās atgādina [[jūras lilijas]], taču atšķirībā no tām jūras lodītēm ķermenis bija lodveidīgs, nevis kausveidīgs, kā jūras lilijām. No visiem pārējiem adatādaiņiem tās atšķiras ar trīsstūrveida poru atverēm [[Čaula|čaulā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Tartu
| tips                = stacija
| attēls              = Tartu raudteejaama perroonid 2010.JPG
| attēla_apraksts     = Tartu stacija
| map = Igaunija
| līnijā              =
| atvērta             = 1870
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Dorpat, Дерпт, Юрьев
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 11
| adrese              = Vaksali 6, <br> 50409 Tartu
| latd  = 58 | latm  = 22 | lats  = 26 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 24 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Tallinai =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Cousinia armena kz02.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Cousinia armena''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Cousinia
| ģints_lv = Kuzīnijas
| binomial = Cousinia
| sinonīmi =
}}'''Kuzīnijas''' ({{val|la|Cousinia}}) ir viena no lielākajām [[kurvjziežu dzimta]]s ģintīm, kurā ir klasificētas aptuveni 650—700 sugas. Lielākā daļa sugu ir sastopamas [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], taču dažas ir introducētas [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:8416-1|title=Cousinia Cass. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-26|language=en}}</ref> Latvijā ir konstatēta [[liegā kuzīnija]] (''Cousinia tenella'', sinonīms ''Arctium tenellum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/arctium-nemorosum-lej/#cousinia-tenella-fisch-et-camey|title=birztalas diždadzis - Arctium nemorosum Lej. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-26}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma dzīve
| attēls                   = Life of Crime Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Life of Crime''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfima
| režisors                 = [[Daniels Šekters]]
| producents               =
* [[Maikls Sīgels]]
* [[Elizabete Destro]]
* [[Elēna Goldsmita-Veina]]
* [[Džordans Keslers]]
* [[Lī Stolmans]]
* [[Ašoks Amritrajs]]
* [[Dženifere Anistone]]
| scenārija autors         = Daniels Šekters
| galvenajās lomās         =
* Dženifere Anistone
* [[Jasīns Bejs]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Vills Forts]]
* [[Marks Būns Juniors]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Deivids Servero]]
| mūzika                   =
* [[Džordans Galands]]
* Ņūtonu brāļi
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Gotham Group]]''
* ''[[Hyde Park Entertainment]]''
* ''[[Image Nation]]''
* ''[[Venture Forth]]''
* ''[[Echo Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|15|Toronto kinofestivāls|2014|8|29|ASV|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013|title=Life of Crime|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2016|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160417053656/http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeofcrime.htm|title=Life of Crime (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma dzīve"''' ({{val|en|Life of Crime}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Daniels Šekters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Jasīns Bejs]], [[Aila Fišere]], [[Vills Forts]], [[Marks Būns Juniors]], [[Tims Robinss]], [[Džons Hokss]] un [[Deivids Servero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|15||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
'''Aleirolīts''' ir sablīvējies, sacementēts [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir virs 50% [[aleirīts|aleirītiskā]] materiāla (frakcija 0,01-0,1 mm). Aleirolītus cementē mālviela, dzelzs oksīdi un hidroksīdi, karbonāti u.c.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref> Izšķir vairākus aleirolīta veidus:
* Oligomiktais aleirolīts (sastāv galvenokārt no divu minerālu veidu [[drupu materiāls|drupu materiāla]] un saucas, piemēram, [[Kvarcs|kvarca]]-laukšpata, [[Laukšpats|laukšpata]]-kvarca, [[glaukonīts|glaukonīt]]-kvarca u.t.t.)
* Polimiktais aleirolīts (pēc sastāva neviendabīgs aleirolīts, kas veidots no dažāda [[Minerāls|minerālā]] vai [[Ieži|iežu]] sastāva graudiem.)
* Opokoveidīgais aleirolīts (cementēts ar bazālu, homogēnu vai neskaidri mikroglobulāru [[opāls|opāla]] cementu, ārīgi atgādina [[opoka]]s, bet atšķiras ar vieglumu, mazu cietību, gliemežveida lūzuma virsmu. Reizēm var saturēt [[Krams|krama]] [[Organisms|organismu]] paliekas.)

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Taho ezers
| attēls       = Tahoe North Shore from the East Shore.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{USA}}
| vieta2       = {{flag|Kalifornija}}<br />{{flag|Nevada}}
| vieta3       =
| map          = ASV#Kalifornija#Nevada
| plat_d= 39| plat_m= 5.5| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 120| gar_m= 2.5| gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 490
| garums       = 35
| platums      = 19
| Vid_dziļums  = 300
| Max_dziļums  = 501
| tilpums      = 150
| augstums_vjl = 1897
| baseins      =
| debits       =
}}
'''Taho ezers''' ({{val|en|Lake Tahoe}}, jašo: ''dáʔaw'') ir [[saldūdens]] ezers [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas uz [[Kalifornija]]s un [[Nevada]]s robežas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lēberehts Eginks
|     vārds_orig =
|         attēls = Eginks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Pašportrets (1844)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīva (ciems)|Pievikas muiža]], [[Alsungas draudzes novads]], [[Kurzemes hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Dītrihs Knige, Lovisa Brīviņa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[Bīdermeiera stils]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aldana
| attēls   = Река Алдан в Томмоте.JPG
| paraksts    = Aldana pie Tommotas
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Aldanas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 2273
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 72
| kritums           =
| caurtece          = 5060
| gada_notece       = 161
| baseins           = 729000
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Stanovojs]]
| ieteka             = [[Ļena]]
  | sāk_plat_d=56| sāk_plat_m=26| sāk_plat_s=28| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=123| sāk_gar_m=46| sāk_gar_s=30| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=63| iet_plat_m=26| iet_plat_s=25| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=129| iet_gar_m=33| iet_gar_s=44| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Amga]], [[Učura]], [[Maja]]
}}
'''Aldana''' ([[krievu valoda|krievu]] un {{val|sah|Алдан}}) ir upe [[Jakutija|Jakutijas Republikā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]], lielākā [[Ļena]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|27}}</ref> Sākas [[Stanovojs|Stanovoja]] grēdas ziemeļu nogāzē uz Jakutijas un [[Amūras apgabals|Amūras apgabala]] robežas, sākumā tek austrumu virzienā pa [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnieni]], vēlāk pagriežas uz ziemeļiem gar [[Verhojanskas grēdājs|Verhojanskas grēdāju]] un uz rietumiem un ietek Ļenas upē lejpus [[Jakutska]]s. Kuģojama 1600 km garumā līdz [[Tommota]]i, kur upi šķērso [[Tindas—Jakutskas dzelzceļš]]. Lielākās pietekas ir [[Učura]], [[Maja]], [[Allahjuņa]] (labās), [[Amga]] (kreisā).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa teica
| operators =
| attēls = She-said-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Marija Šrādere]]
| producents = * [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
| scenārijs = [[Rebeka Lenkevica]]
| aktieri = * [[Kerija Maligana]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Dženifera Īli]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Ešlija Džada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''She Said''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|10|13|Ņujorka|2022|11|26|Latvija}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14807308/?ref_=bo_rl_ti|title=
She Said (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa teica"''' ({{Val|en|She Said}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Marija Šrādere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Zoja Kazana]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Andrē Brauers]], [[Dženifera Īli]], [[Samanta Mortone]] un [[Ešlija Džada]]. Tā balstīta uz Džodijas Kantoras un Meganas Tūi 2019. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Čurjumova—Gerasimenko komēta
| image =
| caption =''[[Rosetta]]'' navigācijas kameras iegūtais komētas kodola attēls no 28,6 km attāluma
| atklājējs =K.Čurjumovs un S.Gerasimenko
| atklāšanas datums ={{Dat|1969|10|23|N}}
| citi nosaukumi =1982 VIII, 1982f, 1989 VI, 1988i, 1969 R1, 1969 IV, 1969h, 1975 P1, 1976 VII, 1975i
| epoha = {{Dat|2013|5|13|N}}
| afēlijs = 5,6849 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,2429 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =3,4639 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0,6412
| periods = 6,45 [[Jūlija gads|a]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=67P JPL Small-Body Database Browser 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 7,0440°
| pēdējais_p ={{dat|2009|2|28|N}}
| nākošais_p = {{dat|2015|8|13|N}}<ref>[http://www.aerith.net/comet/catalog/0067P/index.html 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
}}
'''Čurjumova—Gerasimenko komēta''' (oficiālais apzīmējums '''''67P/Churyumov–Gerasimenko''''') ir [[periodiskā komēta]] ar apriņķošanas periodu 6,45 gadi. Nākamreiz tā [[Saule]]i vistuvāk pietuvosies  2015. gada 13. augustā.

sentences:
{{cita nozīme|upi|departamentu|Aljē (departaments)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Aljē
  | attēls            = Brioude pont.JPEG
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Tilts pie Aljē pie Briūdas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
  | sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=35 | sāk_plat_s=16 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=3 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=46 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=3 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 421
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1503
  | caurtece          = 140
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 87 900
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''ASIO''' ([[abreviatūra]] no {{val-en|Audio Stream Input/Output}}) ir daudzkanālu [[audio]] datu pārsūtīšanas protokols, ko lieto daudzi audio/[[MIDI]] sekvenceru izstrādātāji. Tas atļauj [[programmatūra]]i realizēt plašas daudzkanālu iespējas spējīgām [[skaņas karte|skaņas kartēm]]. ASIO izvērš pamata [[dators|datora]] skaņas kartes iespējas, no kurām vairums spēj nodrošināt tikai [[stereo]] (divu kanālu) audio [[Ievade/izvade|ievadi un izvadi]]. ASIO specifikācija nosaka saskarni ar skaņas karti caur profesionālo skaņas karšu izstrādātāju izstrādātu ASIO dzini, kas iespēj audio/MIDI programmai lietot visas iespējamās skaņas kartes ievades un izvades, kas ļauj lietotājam noteikt, kuru no ievadēm lietot ierakstam un kuru atskaņošanai, lietojot ar ASIO savietojamu programmu, kas savukārt atļauj lietotājam ierakstīt vairākus celiņus vienlaicīgi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Haiku'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> arī '''hoku'''<ref name="ev">{{ev|s=1|230|'''haiku''', arī hoku. Jap. dzejas žanrs un forma. Haiku ir trīsrinde, kuras 1. un 3. rindā ir 5 zilbes, vidējā - 7 zilbes.}}</ref> (''hokku'') jeb '''haikas''' ir [[Japāna]]i raksturīga, īpaša, īsa bezatskaņu [[dzeja]]s forma, kas savas uzbūves ziņā līdzinās [[tanka]]i, tikai bez divām pēdējām rindām, tātad tā sastāv tikai no 17 zilbēm, veidojot 5 — 7 — 5 zilbju trīsrindi.<ref name="ev" /> Haiku žanrs pastāv kopš 16. gadsimta, par vienu no pirmajiem autoriem tiek uzskatīts budistu mūks [[Moritake Arakida]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Arnolds Kārlis Lindemūts
|     vārds_orig = ''Arnold Karl Lindemuth''
|         attēls = Arnolds Kārlis Lindemūts.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1880
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Vronki]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = "Kurbads" ledus halle
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =
| caption             =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Lidlauka iela 37|Rumbula|3s=Lidlauka iela}}
| map_type            = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 13 | longs = 15 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2016|08|16|N|bez}}
| built               =
| opened              = {{dat|2017|08|29|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 3,5 miljoni eiro
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  = SIA “Būvkore”
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 58×28
| acreage             =
| tenants             = [[HK Kurbads]] ([[LHL]])
[[Latvijas hokeja izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          = 1 500
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|http://kurbadshalle.lv/}}
| publictransit       =
<!-- parametri no vecās infokastes:
|ēkas-garums       =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =  -->
}}
'''Kurbads ledus halle''' ir halle [[Rumbula|Rumbulā]], [[Rīga|Rīgā]],  [[Latvija|Latvijā]]. Tā ir atvērta 2017. gadā un ir [[HK Kurbads]] mājvieta. Tajā ir 500 sēdvietas un 1000 stāvvietas, sportistu ģērbtuves, trenažieru zāle un kafejnīca.
Nākotnē plānots uzcelt arī otru ledus laukumu treniņiem. Ledus hallē atrodas sporta skola ar 80 audzēkņiem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Nueva España''
|nosaukums_latv_val  = Jaunspānija
|sugasvārds          = Jaunspānijas
|
|kontinents          = Amerika
|reģions             = Ziemeļamerika
|valsts              =
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             = [[Spānijas Impērija]]s vicekaraliste
|statusa_teksts      =
|impērija            = [[Spānijas Impērija]]
|valdības_veids      = [[Vicekaraliste]]
|
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1521
|gads_beigas         = 1821
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = <!--- Default: "Disestablished" --->
|date_end            = <!--- Optional: Date of disestablishment --->
|
|event1              = Kļuva par vicerojalitāti
|date_event1         = 1535
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Acteku impērija
|flag_p1             = Aztec Triple Alliance.png
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Pirmā Meksikas Impērija
|flag_s1             = Bandera del Primer Imperio Mexicano.svg
|image_s1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of Cross of Burgundy.svg

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences: '''Augšupielāde''' ({{val-en|upload}}) ir [[fails|faila]] iesūtīšana attālinātā [[dators|datorā]] no lietotāja datora.<ref>{{AkadTerm|term=upload|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Kurzemes un Zemgales hercogiste|Hercogi]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
[[File:Flag of Transvaal.svg|thumb|300px|Transvālas karogs]]
'''Transvālas Republika''' ({{val-af|Transvaal}} — "aiz Vālas upes"), oficiāli '''Dienvidāfrikāņu Republika''' (''Zuid-Afrikaansche Republiek''), bija [[valsts]] [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]] (1852—1902).
Tās galvaspilsēta bija [[Pretorija]].

sentences: '''Pakešu zudums''' ir notikums, kad viena vai vairākas datu [[Pakete (informācijas tehnoloģijas)|paketes]], kas ceļo pa [[Datortīkls|datortīklu]], nesasniedz galamērķi. Paketes zudumu izraisa vai nu kļūdas datu pārraidē, parasti [[Bezvadu lokālais tīkls|bezvadu tīklos]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cse.nd.edu/Reports/2007/TR-2007-06.pdf|title=Wireless Reliability: Rethinking 802.11 Packet Loss|first1=David C. |last1=Salyers |first2=Aaron |last2=Striegel |first3=Christian |last3=Poellabauer|access-date=2018-02-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20190712025818/http://www.cse.nd.edu/Reports/2007/TR-2007-06.pdf |archive-date=2019-07-12 }}</ref><ref>{{Cite journal |url=https://web.njit.edu/~ansari/papers/05ComMag_Tian.pdf |title=TCP in Wireless Environments: Problems and Solutions |first1=Ye |last1=Tian |first2=Kai |last2=Xu |first3=Nirwan |last3=Ansari |journal=IEEE Radio Communications |pages=S27-S32 |date=March 2005 |access-date=2018-02-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170809134850/https://web.njit.edu/~ansari/papers/05ComMag_Tian.pdf |archive-date=2017-08-09 |}}</ref>, vai [[tīkla pārslodze]].<ref name="Kurose, J.F. 2010 p. 36">Kurose, J.F. & Ross, K.W. (2010). ''Computer Networking: A Top-Down Approach''. New York: Addison-Wesley. p. 36.</ref> Paketes zudumu mēra kā zaudēto pakešu procentuālo daudzumu attiecībā pret nosūtītajām paketēm.

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Playboi Carti]]|Image=|Caption=Playboi Carti 2020. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=2|Singles=11|2Option=3|2Option name=Miksteipi}}Amerikāņu repera ''[[Playboi Carti]]'' diskogrāfija sastāv no trim studijas albumiem, viena EP, trim miksteipiem un vienpadsmit singliem (tostarp seši kā galvenais mākslinieks)

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences: '''Siņhajas revolūcija''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 辛亥革命) bija [[revolūcija]] Ķīnā, kas gāza monarhiju — [[Cjinu dinastija|Cjinu impēriju]].

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Timurs Mucurajevs
|Attēls = Timur Mutsuraev.jpg
|Att_izm =
|Fons = solists
|Dzimis = {{dat|1976|07|25|N}}
|Vieta = [[Groznija|Groznijā]], [[Čečenijas-Ingušijas APSR]] {{URS}}
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]]
|Žanrs =
|Nodarbošanās = dziesmu autors un izpildītājs
|Gadi =
|Izdevējkompānija =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''You're Not You''
| attēls                   = You're Not You (2014) Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džordžs S. Volfs]]
| producents               =
* [[Elisona Grīnspana]]
* [[Denīze di Novi]]
* [[Azims Bolkija]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Mollija Smita]]
| scenārija autors         =
* [[Šana Feste]]
* [[Džordans Robertss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Emmija Rosama]]
* [[Džošua Diamels]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Ali Lārtere]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   = [[Žanīna Tesori]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Daryl Prince Productions]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Entertainment One]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|10|10|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/youre-not-you-2014|title=You're Not You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 1, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|11 486}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yourenotyou.htm|title=You're Not You|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=May 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190812175115/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yourenotyou.htm|archivedate={{dat|2019|08|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| bgcolour =
| name = Valentīns Judaškins
| image = Valentin Yudashkin (2016-01-30).jpg
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1963|10|24}}
| location = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Odincova|td=Krievija}}
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|2023|5|3|1963|10|24}}
| deathplace = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| places =
| nationality =
| field = modes dizainers, skroderis
| training =
| movement =
| famous works =
| paraksts =
| patrons =
| influenced by =
| teachers =
| pupils =
| dzimums = V
| influenced =
| awards =
}}
'''Valentīns Judaškins''' ({{val|ru|Валентин Абрамович Юдашкин}}; dzimis {{dat|1963|10|24}}, miris {{dat|2023|5|2}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s modes dizainers.

sentences:
[[File:Autonomous rule divisions in China.png|thumb|250px|Ķīnas Tautas Republikas nacionālās autonomijas.
{{columns|
|col1={{legend|#78D2FF|Reģions}} {{legend|#78FFD2|Prefektūra}}{{legend|#FFA850|Apriņķis}}
|col2 ={{legend|#B9A03A|Hošuns}}{{legend|#FF0000|Nac. rajons}}}}]]
'''Ķīnas Tautas Republikā''' dzīvo vairāk kā 90 [[Nācija|nāciju,]] [[Tauta|tautu]] un [[Etniskā grupa|etnisko grupu]], bet oficiāli no tām ir atzītas '''56''' '''tautības'''. [[Haņi]] (etniskie [[ķīnieši]]) ir gandrīz 92 % no valsts iedzīvotāju kopskaita un pārējās tautas tiek apzīmētas kā mazākumtautības vai etniskās minoritātes (少數民族, ''shǎoshù mínzú).'' Lielākajai daļai no šīm oficiālajām minoritātēm vienīgais vai galvenais apdzīvotības areāls atrodas Ķīnas teritorijā un tām ir izveidotas dažāda līmeņa nacionālās [[autonomija]]<nowiki/>s. Oficiālais statuss arī dod šīm tautām noteiktas garantētas tiesības [[izglītība]]<nowiki/>s un [[valoda]]<nowiki/>s atbalsta jomā. Formāli nav nozīmes, vai tauta ir daļa no lielākas citas valsts nācijas ([[mongoļi]], [[korejieši]], [[kazahi]]), dzīvo kā minoritāte vairāku valstu teritorijā ([[lisu]] Ķīnā, [[Mjanma|Mjanmā,]] [[Taizeme|Taizemē]] un [[Indija|Indijā)]] vai tās apdzīvotības apgabals ir tikai Ķīnas teritorijā ([[mandžūri]], [[salari]], [[Še (tauta)|še]] u.c.)

sentences: '''Stagnācija''' (no {{val|la|stagnatio}} — 'nekustīgums') ir [[ekonomika]]s stāvoklis, kam raksturīga [[ražošana]]s un [[tirdzniecība]]s nemainība ilgākā laika posmā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Tycho Brahe''
| attēls = Tycho Brahe.JPG
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1546
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Skones lēne|Skone]], [[Dānija]], [[Dānija-Norvēģija]]
| m_gads = 1601
| m_mēnesis = 10
| m_diena= 24
| m_vieta = [[Prāga]], [[Svētā Romas impērija]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[astronoms]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Tiho Brahe''' ({{val|da|Tycho Brahe}}; dzimis {{dat|1546|12|14}} [[Knutstrupa|Knutstrupā]], [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1601|10|24}} [[Prāga|Prāgā]]) bija dāņu [[astronoms]], [[astrologs]], [[Alķīmija|alķīmiķis]]. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un [[Marss (planēta)|Marsa]].

sentences:
{{apvienot|Deja}}
{{jāuzlabo|jāsakārto saites, punkti utt.}}
'''Deja''' ir ķermeņa [[kustība]]s [[māksla]], parasti [[mūzika]]s pavadījumā, izmantojot iestudētus vai improvizētus soļus un [[kustība]]s. [[deja|Deju]] var raksturot noteikta kustību secība, [[mūzika]], pie kuras tā tiek izpildīta, pasākums, kuram tā ir paredzēta. [[Deja]] var būt arī kā neverbālā komunikācija.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alamozīts
|attēls=Alamosite-Leadhillite-Melanotekite-ea6a.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.32-10
|ķīm_formula=PbSiO3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.947 nβ = 1.961 nγ = 1.968
|pleohroisms=Nav
|blīvums=6,49
}}
__NOTOC__

sentences:
]]
'''Sarunbots''', '''čatbots''' jeb '''tērzēšanas bots''' ({{val|en|chatbot}} vai ''chatterbot'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - sarunbots|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-02-22|language=lv}}</ref> ir [[lietojumprogrammatūra]], kas izmanto [[Mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] algoritmus, lai viegli saprotamā valodā sazinātos ar cilvēkiem, atbildētu uz viņu jautājumiem un sniegtu nepieciešamu informāciju, piemēram, [[tērzētava]]s formātā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.techtarget.com/searchcustomerexperience/definition/chatbot|title=What is a Chatbot and Why is it Important?|website=Customer Experience|access-date=2023-02-22|language=en}}</ref> Tas ir [[robotprogrammatūra]]s paveids.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ionos.co.uk/digitalguide/online-marketing/online-sales/what-is-a-bot/|title=What is a bot: types and functions|website=IONOS Digital Guide|access-date=2023-02-22|language=en-GB}}</ref>

sentences:
"Smēķēt aizliegts"]]
'''Smēķēšanas ierobežojumi''' ir virkne ar [[Likums|likumu]] noteiktu normu, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības [[Latvija|Latvijā]]:
# 1999. gadā LR [[Saeima]] pieņēma likumu "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu".
# 2001. gada 6. martā LR [[Ministru kabinets]] apstiprināja "Latvijas sabiedrības veselības stratēģijas" programmu, ka vismaz par 20% jāsamazina smēķētāju īpatsvars par 15 gadiem vecāku iedzīvotāju vidū un jāattālina vecums, kādā tiek uzsākta regulāra smēķēšana 15 gadus vecu un jaunāku iedzīvotāju vidū. "Tabakas uzraudzības valsts programma" ietver laika periodu no 2006. līdz 2010. gadam.
# 2005. gada 29. martā pieņēma grozījumus likumus "Par tabakas izstrādājumu realizācijas, reklāmas un lietošanas ierobežošanu", kurus jāievieš līdz 2006. gada 1. Jūlijam.
# 2014. gada 12. jūnijā [[Saeima]] otrajā lasījumā apstiprināja likumprojektu, kas paredz aizliegt smēķēšanu citu cilvēku klātbūtnē, ja viņi pret to iebilst, kā arī līdz 21 gadam palielināt vecumu, līdz kuram aizliegts pārdot tabakas izstrādājumus.

sentences: {{Commonscat|Capitals in South America}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = Likumi.lv
| image_file     = Likumilv logo.jpg
| image_size     = 200px
| image_caption  =
| editor         =
| staff_writer   =
| category       =
| company        = VSIA „Latvijas Vēstnesis”
| founded        = 2001. gada 29. jūnijs
| country        = [[Latvija]]
| language       = [[latviešu valoda|latviešu]]
| website        = {{URL|http://www.likumi.lv}}
| issn           =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kirils Stucka
| vārds_orig =
| attēls = Kirils Stucka.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Stāmerienas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Ļevašovas masu kapi|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Andrejs Stucka
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Divīzijas komandieris
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]],
[[Latvijas brīvības cīņas]],
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Grūtniecība]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Par Šmitu
| operators =
| attēls = About Schmidt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Aleksandrs Peins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Dērmonts Malronijs]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''About Schmidt''
| studija = ''[[New Line Cinema]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|12|13|ASV}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|105,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/About-Schmidt#tab=summary|title=About Schmidt (2002) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Par Šmitu"''' ({{Val|en|About Schmidt}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Houpa Deivisa]], [[Dērmonts Malronijs]] un [[Ketija Beitsa]]. Filma balstīta uz 1996. gada Luisa Beglija romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Ostrubļi''' ({{val|de|Ostrubel}}) nosaukums [[valūta]]i, ko [[Vācijas Impērija]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā emitēja izmantošanai [[Krievijas Impērija]]s okupētajās teritorijās.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Afroamerikāņi
| image = {{image array|perrow=4|width=55|height=70
 | image1  = Frederick Douglass (2).jpg | caption1 = [[Frederiks Daglass]]
 | image2  = Harriet Tubman cropped.jpg | caption2 = [[Harrieta Tabmena]]
 | image3  = Booker T Washington retouched flattened-crop.jpg | caption3 = [[Bukers Vašingtons]]
 | image4  = WEB DuBois 1918.jpg | caption4 = [[V. E. B. Dūboiss]]
 | image5  = Rosaparks.jpg | caption5 = [[Roza Pārksa]]
 | image6  = Malcolm X NYWTS 2a.jpg | caption6 = [[Malkolms X]]
 | image7  = Martin Luther King Jr NYWTS.jpg | caption7 = [[Mārtins Luters Kings]]
 | image8  = Ali.jpg | caption8 = [[Muhameds Ali]]
 | image9  = Oprah closeup.jpg | caption9 = [[Opra Vinfrija]]
 | image10 = Condoleezza Rice cropped.jpg | caption10 = [[Kondolīza Raisa]]
 | image11 = President Barack Obama.jpg | caption11 = [[Baraks Obama]]
 | image12 = Jordan by Lipofsky 16577.jpg | caption12 = [[Maikls Džordans]]
}}
| pop = {{big|'''42 020 743'''}} <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.census.gov/prod/cen2010/briefs/c2010br-06.pdf|title=The Black Population: 2010 |date=September 2011 |publisher=Census.gov |format=PDF |accessdate=June 3, 2013}}</ref>
'''ieskaitot 3 091 424 melnādainos kombinācijā ar citu rasi'''
{{small|(13,6% no ASV iedzīvotājiem)}}
{{small|2010. gada ASV tautas skaitīšanas dati}}
| popplace =
| languages = [[angļu valoda|angļu]] ([[amerikāņu angļu valoda|amerikāņu angļu]], [[afroamerikāņu angļu valoda|afroamerikāņu angļu]])
[[Luiziānas kreoliskā franču valoda|Luiziānas kreoliskā franču]]
[[galu valoda|galu]]
| religions = [[Protestantisms|Protestanti]] (78%)
[[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļi]] (5%)
[[musulmaņi]] (1%) {{lower|0.1em|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.pewforum.org/A-Religious-Portrait-of-African-Americans.aspx |title=Pew Forum: A Religious Portrait of African-Americans |date=January 30, 2009 |publisher=The Pew Forum on Religion & Public Life |accessdate=October 31, 2012}}</ref>}}
| no religion = (13%)
}}
'''Afroamerikāņi''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] pilsoņi un rezidenti, kuri cēlušies no jebkuras [[Āfrika]]s [[melnādainie|melnādaino]] tautas.<ref name="censusblack">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.census.gov/prod/2001pubs/c2kbr01-5.pdf |first=Jesse |last=McKinnon |publisher=[[United States Census Bureau]] |accessdate=October 22, 2007 |format=PDF |title=The Black Population: 2000 United States Census Bureau}}</ref>
Amerikas Savienotajās Valstīs šis termins tiek attiecināts uz amerikāņiem ar vismaz daļēju izcelsmi no [[Subsahāras Āfrika]]s tautām. Afroamerikāņu skaits tiek lēsts ap 46 936 733 (2020).<ref name=c2010>[http://www.census.gov/prod/cen2010/briefs/c2010br-02.pdf 2010 United States Census statistics]</ref><ref name=census>{{Tīmekļa atsauce |url=http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-ds_name=ACS_2008_1YR_G00_&-CONTEXT=dt&-mt_name=ACS_2008_1YR_G2000_B03002&-redoLog=true&-geo_id=01000US&-format=&-_lang=en&-SubjectID=15233308 |title=Data Set: 2008 American Community Survey; Survey |access-date={{dat|2011|04|02||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20200212033741/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-ds_name=ACS_2008_1YR_G00_&-CONTEXT=dt&-mt_name=ACS_2008_1YR_G2000_B03002&-redoLog=true&-geo_id=01000US&-format=&-_lang=en&-SubjectID=15233308 |archivedate={{dat|2020|02|12||bez}} }} {{Webarchive|url=https://archive.today/20200212033741/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-ds_name=ACS_2008_1YR_G00_&-CONTEXT=dt&-mt_name=ACS_2008_1YR_G2000_B03002&-redoLog=true&-geo_id=01000US&-format=&-_lang=en&-SubjectID=15233308 |date={{dat|2020|02|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ozons
|                 attēls =
Ozona molekulas struktūra

Ozona molekulas modelis
|         citi nosaukumi = Triskābeklis
|             CAS numurs = 10028-15-6
|        ķīmiskā formula = O3
|                molmasa = 47,998
|                blīvums = 1,962
|      blīvuma komentārs = (pie 25 °C)<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = -193 °C<ref name="CRC" />
|   viršanas temperatūra = -111,35 °C<ref name="CRC" />
|          šķīdība ūdenī = 1,06 g/l (pie 0 °C)<ref>Holleman, Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. ss. 91–100. Auflage. de Gruyter, 1985, S. 460.</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Ozons''' ({{val|el|ozōn}} — ‘tāds, kam ir smaka’) ir zilgana [[gāze]] ar īpatnēju, spēcīgu [[smarža|smaržu]] (lielākā koncentrācijā — indīgs). Ozons ir [[skābeklis|skābekļa]] [[alotrops|alotropā modifikācija]] un rodas tad, kad tiek pievadīta [[enerģija]] (laboratorijā ozonu iegūst īpašās ierīcēs — [[ozonators|ozonatoros]]). Dabā ozons veidojas [[zibens]] [[izlāde|elektriskās izlādes]] laikā, kā arī [[Saule]]s [[UV starojums|ultravioletā starojuma]] iedarbībā. Saules starojums ar [[viļņa garums|viļņa garumu]], mazāku par 200 [[nanometrs|nm]], ir dzīvībai nāvējošs, bet tā ietekmē augstumā virs 20 [[kilometrs|km]] veidojas [[ozona slānis|ozons]].

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences: '''Radioteleskops''' ir [[teleskops]] kosmisko objektu [[radiostarojums|radiostarojuma]] uztveršanai un reģistrēšanai. Radioteleskops sastāv no [[antena]]s (visbiežāk liela diametra [[paraboloīds|paraboloīda]] formas metāla atstarotāja antenas) un starojuma uztvērēja — radiometra. Atsevišķam radioteleskopam ir neliela izšķirtspēja (ne augstāka par 1'), tās paaugstināšanai izmanto [[radiointerferometrs|radiointerferometru]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainais dārzs
| operators =
| attēls = The Secret Garden 2020 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, drāma
| režisors = [[Marks Mandens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kolins Fērts]]
* [[Džūlija Voltersa]]
* [[Diksija Egeriksa]]
* [[Īdans Heihērsts]]
* [[Amirs Vilsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Secret Garden''
| studija = * ''StudioCanal''
* ''Heyday Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sky''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|7}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2702920/?ref_=bo_se_r_1|title=The Secret Garden (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainais dārzs"''' ({{Val|en|The Secret Garden}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] fantāzijas filma, kuras režisors ir [[Marks Mandens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolins Fērts]], [[Džūlija Voltersa]], [[Diksija Egeriksa]], [[Īdans Heihērsts]] un [[Amirs Vilsons]]. Filma balstīta uz [[Frānsisa Hodžsone Bērneta|Frānsisas Hodžsones Bērnetas]] 1911. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rita Levi-Montalčīni
|     vārds_orig = ''Rita Levi-Montalcini''
|         attēls = Rita Levi Montalcini.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Turīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = ASV, Itālija
|        tautība = Itāliete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Turīnas Universitāte]]
|        zinātne = [[Neirobioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Rita Levi-Montalčīni''' ({{val|it|Rita Levi-Montalcini}}; dzimusi {{dat|1909|4|22}}, mirusi {{dat|2012|12|30}}) bija itāļu [[neirobioloģija|neirobioloģe]].

sentences:
)|300px]]
'''Kritis kaujā''' ('''KIA''') ir apzīmējums, ko parasti izmanto, lai apzīmētu [[Karaspēks|militārpersonu]], personāla [[Nāve|nāvi]] no ienaidnieka vai naidīgu spēku rokām kauju laukā. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww.dtc.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html|title=U.S. Department of Defense Dictionary: killed in action|access-date=2007-02-04|archive-date=2012-09-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20120927022355/http://www.dtic.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html}}</ref>

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| attēls = Oxalis corniculata - 2023-05-06 - 831b.jpg
| att_nosaukums = [[Ragainā zaķskābene]] (''Oxalis corniculata'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Oxalidales
| rinda_lv = Zaķskābeņu rinda
| binomial = Oxalis
| dzimta_lv = Zaķskābeņu dzimta
| dzimta = Oxalidaceae
| ģints_lv = Zaķskābenes
| ģints = Oxalis
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Zaķskābenes''' (''Oxalis'') ir lielākā [[zaķskābeņu dzimta]]s ģints, kurai ir kosmopolītisks izplatības areāls.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000622-2|title=Oxalis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-18|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas aptuveni 550 sugas,<ref name=":0" /> no kurām 4 ir sastopamas arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/oxalidaceae/|title=Zaķskābeņu dzimta - Oxalidaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-18}}</ref> Dažas sugas tiek izmantotas dekoratīviem nolūkiem, kā arī uzturā.

sentences: '''17. septembris''' ir gada 260. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (261. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 105 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Martin Heinrich Klaproth''
| attēls =Martin Heinrich Klaproth.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1743
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =01
| dz_vieta =[[Vernigerode]],  [[Štolbergas-Vernigerodes grāfiste]]
(tagad {{GER}})
| m_gads =1817
| m_mēnesis=01
| m_diena=01
| m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Humbolta Berlīnes universitāte|Berlīnes universitāte]]
| alma_mater =
| zinātne =[[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[ķīmiskais elements|elementu]] [[Cirkonijs|cirkonija]] un [[Urāns (elements)|urāna]] atklāšana, [[polimorfisms|polimorfisma]] atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:PSRS ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:PSRS ģeologi| ]]

sentences: '''Tautosillabiskas''' ir [[fonēma]]s, kas atrodas vienā [[zilbe|zilbē]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&list=tautosillabiska%20poz%C4%ABcija&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm''. Tautosillabiska pozīcija]</ref> Tautosillabiskā pozīcijā [[latviešu valoda|latviešu valodā]] īss [[patskanis]] kopā ar sekojošu [[skanenis|skaneni]] veido [[diftongs|diftongisku]] savienojumu, piemēram, vārdos ''gan, ir''. Pretēji tam, fonēmas, kas atrodas dažādās zilbēs, uzskatāmas par heterosillabiskām, piemēram patskanis ''a'' un līdzskanis ''r'' vārdā ''arods''.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Joko Ono
|Attēls           = Yokoono (cropped).JPG
|Att_izm          = 200 px
|Apraksts         = Joko Ono 2007. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Dzimis           = {{ddv|1933|2|18|bez}}
|Vieta_dz         = {{flaga|Japāna}} [[Tokija]], [[Japāna]]
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[avangards]], [[elektroniskā mūzika|elektronika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedātājs|dziedātāja]], [[aktīvists|aktīviste]]
|Gadi             = 1961—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Apple Records|Apple]]'', ''[[Astralwerks]]'', ''[[Geffen Records|Geffen]]'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Rykodisc]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Plastic Ono Band]]''
|Mlapa            =
|Dzimums          = S
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1,2-heksāndiola struktūrformula
|       citi nosaukumi = heksametilēnglikols
|           CAS numurs = 629-11-8
|      ķīmiskā formula = C6H14O2
|              molmasa = 118,18
|              blīvums = 1120
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C
| šķīdība ūdenī        = 5000 g/l pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''1,6-Heksāndiols''' (HOCH2(CH2)4CH2OH) pieder pie divvērtīgajiem [[spirti]]em jeb [[dioli]]em. 1,6-Heksāndiols ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas kūst 42 °C temperatūrā, vārās pie 250 °C un labi šķīst [[Ūdens|ūdenī]] un [[etanols|spirtā]]. Slikti šķīst karstā [[ēteris|ēterī]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref> Kristalizējas no ūdens kā adatveida kristāli.

sentences: '''Ektoderma''' (no {{val|grc|ἔκτος}} (''ektós'') — 'ārējs' un ''δέρμα'' (''dérma'') — 'āda') jeb '''ektoblasts''' ir [[Embrijs|embrija]] ārējā [[dīgļlapa]] agrīnajās attīstības stadijās. Bez tās vēl ir vidējā dīgļlapa — [[mezoderma]] un no ektodermas tālākā dīgļlapa — [[entoderma]]. Ektoderma ir biezāka par entodermu.

sentences: '''.aq''' ir [[Antarktīda]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences: '''Maratons''' ir [[vieglatlētika]]s disciplīna — [[skriešana]] 42,195 [[kilometrs|kilometrus]] garā distancē, ko parasti skrien ārpus [[stadions|stadiona]] pa ielām un citiem ceļiem. Šī sporta skriešanas disciplīna ir izveidojusies, balstoties uz leģendu par [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] kareivi [[Feidipīds|Feidipīdu]] (''Φειδιππίδης''), kurš noskrēja no [[Maratona]]s līdz [[Atēnas|Atēnām]] (tik garu distanci, cik pašlaik ir maratona oficiālais garums), lai paziņotu par grieķu uzvaru [[Maratonas kauja|Maratonas kaujā]].

sentences: '''Subglaciālais ezers''' ('''zemledus ezers''') ir [[ezers]], kas ir pastāvīgi klāts ar [[ledus|ledu]]. Šādi ezeri atrodami zem [[ledājs|ledājiem]]. Šādu ezeru skaits visdrīzāk ir liels, taču ir grūti tos atklāt un pētīt. Lielākais zināmais subglaciālais ezers ir [[Vostokas ezers]] [[Antarktīda|Antarktīdā]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Nivhi
|attēls=
|skaits=4466 <small>(2010)</small>
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[nivhu valoda]], [[krievu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
|grupas=
|radi=
}}

sentences:
{{eksperts}}
{{jāuzlabo|Aplami un neprecīzi apgalvojumi, raksta nosaukums.}}

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Teksasas "Rangers"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Teksasa|Ārlingtona|3s=Ārlingtona (Teksasa)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1961|kapteinis=|klubs=Texas Rangers|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Globe Life Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=40 300|krāsas=Zila, sarkana, balta<br />{{color box|#000000}} {{color box|#DF4601}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#A2AAAD}}|īpašnieks=''Rangers Baseball Express, LLC''|prezidents=|menedžeris=Kriss Jangs|galvenais_treneris=Kriss Vudvards|logo=Texas Rangers logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|divīzijas tituli=7|bg_color=#C0111F|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#003278}}
'''Teksasas "Rangers"''' ({{Val|en|Texas Rangers}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas bāzēts [[Ārlingtona (Teksasa)|Ārlingtonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas dibināts 1961. gadā kā '''Vašingtonas "Senators"'''. "Rangers" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Savas mājas spēles tas aizvada ''Globe Life Field'' stadionā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2460''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2460''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2461]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2459]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2461]]''
}}
'''''Kosmos-2460''''' (''Космос-2460'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 732. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 23.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''1. marts''' ir gada 60. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (61. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 305 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences: '''29. oktobris''' ir gada 302. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (303. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 63 dienas.

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences: [[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''3DES''', '''TDES''' ({{val-en|Triple Data Encryption Standard}}) jeb '''TDEA''' ({{val-en|Triple Data Encryption Algorithm}}) ir [[simetriskā atslēgšifrēšana|simetriskās atslēgšifrēšanas]] šifrs, kas darbina [[DES]] šifru trīs reizes uz katru datu bloku.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2465''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2465''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2466]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada novembris
| Darbības_ilgums        = ~ 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2464]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2466]]''
}}
'''''Kosmos-2465''''' (''Космос-2465'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 737. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Senna/Zenna
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Senne
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Zenne
| attēls            = Rebecq_JPG05.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Senna pie Rebekas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Suanjī]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dila]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=04 | sāk_gar_m=07 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 103
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Čerska
 | official_name            = ''Черский, Черскэй''
 | settlement_type          = pilsētciemats
 | image_skyline            = Посёлок Черский (3).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Russia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Uluss
 | subdivision_name3        = [[Ņižņekolimskas uluss]]
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1931
 | established_title2       = Pilsētciemats
 | established_date2        = 1963
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2552
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[UTC+11]]
 | utc_offset               = +11
 | latd = 68| latm = 45| lats = 06| latNS = N
 | longd = 161| longm = 19| longs = 47| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 10
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Vārda brīvība''' ir vienas no pamattiesībām, ko paredz [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija]]. Plašākā nozīmē ar to saprot tiesības brīvi un publiski jebkādā veidā paust viedokli vai ierosināt darbību, šo tiesību izmantošanas procesā tiekot aizsargātam no jebkādiem centieniem šī viedokļa paušanu nepieļaut. Vārda brīvība sevī iekļauj [[cenzūra]]s aizliegumu.

sentences:
{{coord|52.156071|4.486949|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|         name = Leidenes Universitāte
|  native_name = ''Universiteit Leiden''
|        image = UnivLeidenSeal.jpg
|   latin_name = Academia Lugduno-Batava
|        motto = Libertatis Praesidium
|  established = 1575
|         type = Publiska uz pētniecību vērsta
|       campus =
|    endowment = 528 miljoni [[Euro|€]]<ref name="The University in figures">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|title=The University in figures|publisher=Leiden University|accessdate=2013-05-22|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160207020036/http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|archivedate=2016-02-07}}</ref>
|       rector =
|      faculty = 1239<ref name=" The University in figures2">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|title=The University in figures|author=Leiden University|year=2013|publisher=Leiden University|accessdate=22 May 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160207020036/http://www.about.leiden.edu/facts/facts-and-figures.html|archivedate={{dat|2016|02|07||bez}}}}</ref>
|        staff = 1120<ref name=" The University in figures2" />
|     students = 25 800 (2015-2016)
|    undergrad = 14 977<ref name=" The University in figures2" />
|     postgrad = 4560<ref name=" The University in figures2" />
|     doctoral = 1147<ref name=" The University in figures2" />
|     location = {{vieta|Nīderlande|Leidene}} un [[Hāga]]
| former_names = ''Rijksuniversiteit Leiden''
| Nobel Prizes = 16
|      website = [http://www.leiden.edu/ www.leiden.edu]
|      colours = {{color box|#004990}} Tumši zila<ref name="Leiden University Colors">{{tīmekļa atsauce|url= http://communicatie.leidenuniv.nl/huisstijl/basiselementen/kleurgebruik.html |title=Universiteit Leiden Kleurgebruik|publisher=Leiden University|accessdate=2013-02-07}}</ref>
|         logo =
}}
'''Leidenes Universitāte''' ({{val|nl|Universiteit Leiden}}) ir universitāte [[Leidene|Leidenē]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences: {{Commonscat|Rowers from the Spain|Spānijas airētāji}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Heinrihs Kristians Johumsens''' (''Heinrich Christian Jochumsen'', dzimis 1858. gada 13. maijā [[Rīga|Rīgā]], miris 1927. gada 16 februārī Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[numismāts]] un ilggadīgs [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s biedrs.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lolo Džonsa
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Bobsleigh pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Bobslejs
 |          vārds_orig = ''Lolo Jones''
 |              attēls = LoloJones2008.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|8|5}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Aiova|Demoinsa}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = Amerikāniete
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |               svars = {{mērvienība|kg=64}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = Barjersprints
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 = {{USA}}
 |       sporta veids2 = [[Bobslejs]]
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 =
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ PČT informācija ------>
 |           PČT_saite =
 |          pčt_dalība =
 |         pčt_medaļas =
 |        pčt_lab sasn =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |                 PR1 =
 |               PR1_d =
 |                 PR2 =
 |               PR2_d =
 |                 PR3 =
 |               PR3_d =
 |                 PR4 =
 |               PR4_d =
 |                 PR5 =
 |               PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Lori "Lolo" Džonsa''' ({{val|en|Lori "Lolo" Jones}}; dzimusi {{dat|1982|8|5}}),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=lolo-jones/index.html|title=Lolo Jones|publisher=Nbcolympics.com|accessdate={{dat|2012|7|27||bez}}}}</ref><ref name="MSN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=195/bio/index.html |title=Athletes  > Lolo Jones > Bio |author=MSN |accessdate=2008-08-18 |year=2008 |publisher=NBC Beijing Olympics 2008 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080824152516/http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=195/bio/index.html |archivedate=2008-08-24 }}</ref><ref name="boston">{{ziņu atsauce |url=http://www.boston.com/sports/other_sports/running/articles/2008/02/23/jones_has_made_a_name_for_herself/|title=Jones has made a name for herself|author=John Powers |accessdate=2008-08-18 |publisher=The Boston Globe | date=2008-02-23}}</ref> amerikāņu [[vieglatlēte]] un [[bobslejiste]]. Vieglatlētikā startējusi [[100 m/b]] distancē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ug
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Uganda Online Ltd.''
|sponsors              = ''Uganda Online Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Uganda|Ugandu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Ugandā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.cfi.co.ug/registry/terms.htm Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.registry.co.ug/ www.registry.co.ug]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = FMIB 50020 Dentalina commonis.jpeg
|     att_nosaukums= Nodosariīda ''[[Laevidentalina communis]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|            kārta = Nodosariida
|         kārta_lv = Nodosariīdas
|         binomial = Nodosariida <small>Calkins, 1926</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nodosariīdas''' (''Nodosariida'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] kārta, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Kārtu 1926. gadā izveidoja amerikāņu protozoologs [[Garijs Kalkins]] ar nosaukumu ''Nodosalida'', piedēvējot to vācu biologam [[Ludvigs Ramblers|Ludvigam Rambleram]], kurš 1913. gadā bija izveidojis ''Nodosamminidae'' dzimtu. Nosaukumu ''Nodosariida'' pirmā sāka lietot padomju zooloģe [[Valērija Mihalēviča]]. Ir zināma viena [[Parazītisms|parazītiska]] suga. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] nodosariīdas ir zināmas no [[Silūra periods|silūra perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences: '''Trasējošā munīcija''' ir [[Lode_(šāviņš)|lodes]] vai lielkalibra lādiņi, kuru pamatnēs ir iestrādāts trasējošais sastāvs. Trasējošais sastāvs deg ar spilgtu gaismu, ļaujot šāvējam ar neapbruņotu aci redzēt lodes lidošanas trajektoriju un veikt nepieciešamos labojumus.

sentences: '''Angļu parks''' ({{val|de|Englischer Garten}}) [[Minhene|Minhenē]] ir viens no lielākajiem pilsētas [[parks|parkiem]] pasaulē. Tas aizņem vairāk nekā 3,7 [[kvadrātkilometrs|km²]] lielu platību, bet parka garums ir 5,5 [[kilometrs|kilometri]] (no Minhenes centra līdz pat pilsētas ziemeļu nomalei). Parks tika izveidots [[1792]]. gadā. To izveidoja dārzu arhitekts [[Frīdrihs Ludvigs Škels]]. Savu nosaukumu parks ir ieguvis tādēļ, ka parks tika izveidots angļu ainavu parku stilā, t.i., maksimāli tiecoties uz [[daba|dabiskumu]]. Angļu parks bija viens no pirmajiem parkiem Eiropā, kas bija pieejams visām ļaužu masām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
| attēls                   = Hoodwinked.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hoodwinked''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Korijs Edvardss]]
* [[Tods Edvardss]]
* [[Tonijs Līčs]]
| producents               = [[Korija Reja]]
* [[Keitija Hūtena]]
* [[Deivids K. Lavgrens]]
* [[Sjū Bea Montgomerija]]
* [[Prestons Stucmans]]
* [[Moriss Kanbars]]
| scenārija autors         =
* Korijs Edvardss
* Tods Edvardss
* Tonijs Līčs
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Patriks Varbērtons]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
| mūzika                   = [[Džons Marks Peinters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kanbar Entertainment]]''
* ''[[Kanbar Animation]]''
* ''[[Blue Yonder Films]]''
| izplatītājs              = [[The Weinstein Company]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16|Losandželosa|2006|1|13|ASV|2006|6|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hoodwinked-2005|title=Hoodwinked!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hoodwinked.htm|title=Hoodwinked! (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi"''' ({{val|en|Hoodwinked!}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Korijs Edvardss]], [[Tods Edvardss]] un [[Tonijs Līčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}} Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Glenna Klouza]], [[Džims Beluši]], [[Patriks Varbērtons]], [[Entonijs Andersons]] un [[Deivids Ogdens Staierss]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Aizbaikāla novads
| karte = Map of Russia - Zabaykalsky Krai (2008-03).svg
| oriģ = Забайкальский край
| karoga_attēls =Flag_of_Zabaykalsky_Krai.svg
| karoga_nosaukums = Aizbaikāla novada karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Zabaykalsky Krai.svg
| ģerboņa_nosaukums = Aizbaikāla novada ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Čita]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (89,80%)<br />[[burjati]] (6,10%)
| platība = 431 500
| iedzīvotāji = 1 135 700
| iedz blīvums = 22,8
| pilsētas = 5
| rajoni = 31
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.obladm.chita.ru/
|ainavas_skats=Река_Калар.jpg}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Rihards Pīks
| vārds_orģ =
| attēls = Rihards Piks.jpg
| apraksts =
| amats = [[Latvijas Republikas ārlietu ministrs]]
| term_sākums = {{dat|2004|03|09|N}}
| term_beigas = {{dat|2004|07|21|N}}
| prezidents = [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers = [[Indulis Emsis]]
| priekštecis = [[Sandra Kalniete]]
| pēctecis = [[Artis Pabriks]]
| amats2 = [[Latvijas Republikas kultūras ministrs]]
| term_sākums2 = {{dat|1996|08|12|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1997|06|20|N}}
| prezidents2 = [[Guntis Ulmanis]]
| premjers2 = [[Andris Šķēle]]
| priekštecis2 = [[Ojārs Spārītis]]
| pēctecis2 = [[Ramona Umblija]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|3|18|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7               = [[7. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7         = {{dat|1998|11|3|N}}
| term_beigas7         = {{dat|2002|11|5|N}}
| viceprezidents7      =
| vicepremjers7        =
| vietnieks7           =
| prezidents7          =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Guntis Ulmanis]]
| premjers7            =
* [[Guntars Krasts]]
* [[Vilis Krištopans]]
* [[Andris Šķēle]]
* [[Andris Bērziņš (politiķis, 1951)|Andris Bērziņš]]
| priekštecis7         =
| pēctecis7            =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1941|12|31}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[Latvijas Zemnieku savienība]] (1995-1998)
[[Tautas partija]] (1998—2011)
[[Latvijas attīstībai]] (kopš 2014)
| dzīvesb = [[Sarmīte Pīka]]
| profesija = [[kinorežisors]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūts]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Rihards Pīks''' (dzimis {{dat|1941|12|31}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvija]]s [[politiķis]], bijušais [[kinorežisors]] un kino darbinieks. Šobrīd valdes loceklis partijā "[[Latvijas attīstībai]]".<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://attistibai.lv/par-mums/vadiba|title=Partijas "Latvijas attīstībai" valde|website=attistibai.lv|access-date=2018-03-05|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181006181800/http://www.attistibai.lv/par-mums/vadiba|archivedate=2018-10-06}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sināns
|     vārds_orig = {{ubl|{{ara|آسنان}}|''Sinan''}}
|         attēls = Mimar Sinan, architecte de Soliman le Magnifique.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1489
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Aģirna]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Kajseri ils}})
|         m_gads = 1588
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Konstantinopole]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Stambula}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Osmaņu impērija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]], [[inženieris]]
|  darbības_gadi = 1538—1588
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Mimar Sinan signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences: '''Hadsons''' (sieviešu dzimtē '''Hadsone''') ir [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]] ({{val|en|Hudson}}). Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
degšana]]
 degšana]]
 tvaiku maisījuma ar gaisu sadegšana plastmasas pudelē]]
'''Degšana''' ir salikta, ātri norisoša ķīmiska pārvērtība, kuras gaitā izdalās daudz siltuma un parasti veidojas arī [[liesma]]. Degšanas pamatā ir degtspējīgas vielas [[degviela]]s un [[oksidētājs|oksidētāja]] ([[skābeklis|skābekļa]], [[ozons|ozona]], [[peroksīds|peroksīdu]], [[perhlorāts|perhlorātu]], [[halogēns|halogēnu]] savstarpējas eksotermiskas [[oksidēšanās]]) reakcijas. Degšana saistīta arī ar fizikālām parādībām - [[siltuma pārnese|siltuma]] un [[masas pārnese|masas pārnesi]], [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], [[difūzija|difūziju]]. Degšanai raksturīgas divas tipveida stadijas: [[uzliesmošana]] - degšanas procesa patvaļīga paātrināšanās, kad reaģējošā sistēmā uzkrājas siltums vai aktīvi ķēdes reakcijas produkti, - un sekojoša pilnīga vielas sadegšana. Abu stadiju norises laiks veido degšanas kopīgo laiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =[[Somālijas savvaļas ēzelis]] (''Equus africanus somalicus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| binomial =Equus africanus ([[von Heuglin]]& [[Fitzinger]], 1866)
| izplatība =

Pēdējā savvaļas ēzeļa - [[Somālijas savvaļas ēzelis|Somālijas savvaļas ēzeļa]] izplatības areāls
| iedalījums=
* †[[Atlasa savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus atlanticus'')
* [[Mājas ēzelis]] (''Equus africanus asinus'')
* †[[Nūbijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus africanus'')
* [[Somālijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus somalicus'')
}}
'''Āfrikas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. [[zinātnieks|Zinātnieki]] uzskata, ka no Āfrikas savvaļas ēzeļa ir cēlies [[mājas ēzelis]] (''Equus asinus''). Kopumā Āfrikas savvaļas ēzelim ir 3 - 4 pasugas, atkarībā no tā, vai mājas ēzeli sistematizē kā sugu vai pasugu.

sentences: '''Dati''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''data'') ir kodētas ziņas, kas raksturo reāla objekta stāvokli neatkarīgi no datu saņēmēja iepriekšējām zināšanām par šo objektu. Ja no datu saņēmēja viedokļa dati satur jaunus faktus, tad datus var uzskatīt par [[informācija|informāciju]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Territorio Chileno Antártico
|    pilnais_valsts_nosaukums = Antártica
|            valsts_nosaukums = Antártica
|               karoga_attēls = Flag_of_Magallanes,_Chile.svg
|            karoga_nosaukums = Magelanesas un Čīles Antarktikas reģiona karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Magallanes,_Chile.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Magelanesas un Čīles Antarktikas reģiona ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''Prima en Terrae Chilensis''
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_Chile_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Puertokovadonga]]
| latd=63| latm=19| lats=15| latNS= S| longd=57| longm= 53| longs= 55| longEW=W <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Vilja las Estreljasa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda|spāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Intendants
|                valsts_galva = Eiženija Mansilja <!-- Eugenia Mancilla -->
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Čīle]]s komūna
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1961]].g. 11. jūlijā
|                 platība_km2 = 1250257.6
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 130 - 350 (tikai čīlieši)
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = Čīles peso
|                valūtas_kods = CLP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Čīles Antarktiskā teritorija''' ({{val-es|Territorio Chileno Antártico}}) ir [[Čīle]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas formāli veido '''Antartikas''' komūnu [[Čīles Antarktikas province|Čīles Antarktikas provincē]] [[Magaljanesa un Čīles Antarktika|Magaljanesas un Čīles Antarktikas]] reģionā. Teritorija daļēji pārklājas ar [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotās Karalistes]] un [[Argentīnas Antarktīda|Argentīnas]] pretenzijām. Ietver sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma paralēles un starp 53° to 90° rietumu garumu meridiāniem. Iekļauj [[Antarktīdas pussala|Antarktīdas pussalu]], [[Dienvidšetlendas salas]], daļu [[Elsvērta Zeme]]s un [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāja]]. Čīle uztur lielāko pastāvīgo polārstaciju [[Rietumantarktīda|Rietumantarktīdā]] [[Eduardofreja|Eduardofreju]], kas kopā ar citām blakus esošajām stacijām [[Karaļa Džordža sala|Karaļa Džordža salā]] veido apdzīvoto vietu [[Vilja las Estreljasa|Vilju las Estreljasu]] ar lidostu, skolu, slimnīcu un citiem infrastruktūras objektiem. Oficiālais administratīvais centrs ir [[Henerala Bernardo O'Higinsa|Heneralas Bernardo O'Higinsas]] polārstacija (civilais nosaukums Puertokovadonga).

sentences: {{Commonscat|Knights of the Round Table}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Tirdzniecības centra "Alfa" C ieeja.

sentences: Trīsdimensionālajā [[Datorgrafika|datorgrafikā]] un telpiskajā modelēšanā, daudzstūru [[Režģtīkls|režģis]] ir punktu, malu un [[Skaldne|skaldņu]] kolekcijas, kuras nodefinē daudzstūra objektu. Skaldnes parasti ir [[trijstūris|trijstūri]], [[Četrstūris|četrstūri]] vai citi izliekti [[Daudzstūris|daudzstūri]], jo tas atvieglo [[Renderēšana|renderēšanu]]. Var būt arī situācijas kurās skaldnes ir ieliekti daudzstūri vai pat daudzstūri ar caurumiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gina Viegliņa-Valliete
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1947
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2022
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Valle}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[skolotāja]], [[literāte]], [[publiciste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Valsts Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Gina Viegliņa-Valliete''' (dzimusi '''Gaļina Viegliņa''' {{dat|1947|6|22}}, mirusi {{dat|2022|3|7}}<ref>[https://literatura.lv/lv/person/Gina-Vieglina-Valliete/1089431 Gina Viegliņa-Valliete] literatura.lv</ref>) bija [[latvieši|latviešu]] skolotāja, literāte, publiciste un [[Novadpētniecība|novadpētniece]].

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Klasiskais liberālisms''' ir [[Ideoloģija|politiskā ideoloģija]] un [[Liberālisms|liberālisma]] [[Liberālisma vēsture|atzars]], kas atbalsta un stimulē [[Brīvā tirgus ekonomika|brīvo tirgu]] ar valsts neiesaistīšanos ekonomikā; [[pilsoniskās brīvības]] saskaņā ar [[Tiesiskums|likuma varu,]] uzsvaru liekot uz [[Ierobežota valdība|ierobežotu valdību]], [[Ekonomiskā brīvība|ekonomisko brīvību]] un [[Politiskā brīvība|politisko brīvību]]. Tas tika izstrādāts 19. gadsimta sākumā, balstoties uz iepriekšējā gadsimta politiskajām un ekonomiskajām idejām, reaģējot uz [[Urbanizācija|urbanizāciju]] un [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpniecisko revolūciju]] [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].{{Sfn|Conway}}<ref name="google.com">{{Grāmatas atsauce|first=Richard|last=Hudelson|date=1999|url=https://archive.org/details/modernpoliticalp00hude/page/37|title=Modern Political Philosophy|pages=[https://archive.org/details/modernpoliticalp00hude/page/37 37–38]|isbn=978-0765600219|publisher=M. E. Sharpe}}</ref>{{Sfn|Dickerson|Flanagan|O'Neill}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Putina ultimāts''' bija 2021. gada decembrī izvirzītās [[Krievija]]s prasības pēc "drošības garantijām" no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[NATO]], ņemot vērā [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas karaspēka]] koncentrēšanos pie [[Ukraina]]s robežām un Rietumu mediju ziņojumus par Krievijas gatavošanos [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|iebrukumam Ukrainā]].

sentences: '''Ungārijas Padomju Republika''' jeb '''Padomju Republika Ungārijā''' ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Magyarországi Tanácsköztársaság'') bija politisks režīms, kas pastāvēja [[Ungārija|Ungārijā]] no 1919. gada 21. marta līdz tā paša gada 6. augustam (133 dienas) un ieņēma 23% tās teritorijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija sulfāta struktūrformula

Amonija sulfāta formulvienības modelis

Tehniskā amonija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais amonijs
|           CAS numurs = 7783-20-2
|      ķīmiskā formula = (NH4)2SO4
|              molmasa = 132,14
|              blīvums = 1769
|  kušanas temperatūra = 235—280 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 70,6 g/100 mL (0 °C),
74,4 g/100mL (20 °C),
103,8 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija sulfāts''' ((NH4)2SO4) ir [[sērskābe]]s [[amonija sāļi|amonija sāls]]. Tīrs amonija sulfāts ir bezkrāsaina, nedaudz higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, lpp. 662. {{krieviski}}</ref> Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, spirtā, ēterī. Šī viela ir cilvēkam praktiski nekaitīga.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Geks''' var būt:

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edoles pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Ēdoles pagasts}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tagad ir īstais laiks
| attēls                   =  Now Is Good poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now Is Good''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ols Pārkers]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Zernins]]
| scenārija autors         = Ols Pārkers
| galvenajās lomās         =
* [[Dakota Faninga]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Pedijs Konsadains]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
* [[Kaja Skodelario]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|8|31|Losandželosa|2012|9|19|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013|title=Now is Good|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924222713/https://www.bbfc.co.uk/releases/fifth-estate-2013}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&country=H2&id=_fNOWISGOOD01|title=Now is Good (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tagad ir īstais laiks"''' ({{val|en|Now is Good}}) ir 2012. gada drāma, kas balstīta uz Dženijas Dounhemas romānu ''Before I Die''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ols Pārkers]]. Galvenās lomas atveido [[Dakota Faninga]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Pedijs Konsadains]], [[Olīvija Viljamsa]] un [[Kaja Skodelario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|8|31||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Prysmian S.p.A.''
| logo             = Prysmian Logo.svg
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Milāna]]
| location_country = {{ITA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektromateriālu ražošana
| products         = elektrības un sakaru kabeļi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://prysmian.com prysmian.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Prysmian S.p.A.''''' ir [[Itālija|Itālijā]] reģistrēts uzņēmums, kas ražo un izplata elektrības un sakaru kabeļus. Galvenais birojs atrodas [[Milāna|Milānā]]. Uzņēmums ir dibināts 2005. gadā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Calkinzīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=5/D.03-10
|ķīm_formula=(Ce,La)2[CO3]3·4H2O
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bāli dzeltena
|svītra=
|habituss=Plātņveida kristāli
|skaldnība=Ļoti laba pa vienu plakni, izteikta pa otru plakni
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.569 nβ = 1.657 nγ = 1.686
|pleohroisms=
|blīvums=3,28
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Oktavio Pass
|         vārds_orig = ''Octavio Paz''
|             attēls = Paz0.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1998
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Meksikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Spāņu
|            periods = 1931—1965
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]], [[eksistenciālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Oktavio Pass Lozano''' ({{val|es|Octavio Paz Lozano}}; dzimis {{dat|1914|3|31}}, miris {{dat|1998|4|19}}) bija meksikāņu rakstnieks, dzejnieks un diplomāts. 1990. gadā saņēmis [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]]. 1981. gadā saņēmis augstāko literāro apbalvojumu spāņvalodīgajās valstīs — Servantesa balvu. Dzīves laikā bijis vairāku žurnālu vadītājs. Viņa dzejoļi ir apkopoti krājumos ''Poemas 1935-1975'' un ''Collected Poems, 1957-1987''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1990/paz-bio.html#|title=Biogrāfija|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|2|26||bez}}}}</ref>

sentences:
{{infobox
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{attēls|}}}|size={{{att_izmērs|}}}|sizedefault=220px}}
| abovestyle = background-color: #f6e396
| label1     = Citi nosaukumi
| data1      = {{{citi nosaukumi|}}}
| label2     = Izcelsmes valsts
| data2      = {{{valsts|}}}
| label3     = Reģions
| data3     = {{{reģions|}}}
| label5     = Pilsēta
| data5      = {{{pilsēta|}}}
| label6     = Piena veids
| data6      = {{{piens|}}}
| label7     = Pasterizēšana
| data7      = {{{pasterizēšana|}}}
| label8     = Tekstūra
| data8      = {{{tekstūra|}}}
| label9     = Tauku saturs
| data9      = {{{tauki|}}}
| label10    = Olbaltumvielu saturs
| data10     = {{{olbaltumvielas|}}}
| label11    = Izmērs
| data11     = {{{izmērs|}}}
| label12    = Svars
| data12     = {{{svars|}}}
| label13    = Nogatavināšanas laiks
| data13     = {{{nogatavināšana|}}}
| label14    = Sertifikācija
| data14     = {{{sertifikācija|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Makgila Universitāte]],
[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],
[[Nilss Bors]],
[[Džeimss Čedviks]],
[[Edvards Epltons]],
[[Kazimežs Fajanss]],
[[Hanss Geigers]],
[[Oto Hāns]],
[[Pjotrs Kapica]],
[[Džons Kokrofts]],
[[Ernests Mersdens]],
[[Henrijs Mozlijs]],
[[Marks Olifants]],
[[Sesils Pauels]],
[[Frederiks Sodijs]],
[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]],
[[Rezerforda atoma modelis]],
[[Rezerforda izkliede]],
[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]],
[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukums]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Tukums]]

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Enciklopēdija"
| attēls        = Encyclopedie de D'Alembert et Diderot - Premiere Page - ENC 1-NA5.jpg
| att_izm       = 220px
| image_caption = "Enciklopēdijas" titullapa
| author        = redaktori: [[Denī Didro]], [[Žans Lerons Dalambērs]]
| country       = {{FRA}}
| language      = Franču
| release_date  = 1751—1772
| genre         = [[Enciklopēdija]]
| publisher     =
}}
'''"Enciklopēdija jeb Zinātņu, mākslu un amatu skaidrojošā vārdnīca"''' ({{val|fr|Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers}}) ir vispārēja satura [[enciklopēdija]], kas tika izdota [[Francija|Francijā]] laikā no 1751. līdz 1772. gadam.

sentences:
'''Pesticīdi''' ({{val|la|pestis}} — ‘slimība’, ''caedo'' — ‘nogalināt’), arī '''[[augu aizsardzība]]s līdzekļi''', ir [[ķīmiskā viela|ķīmiskas vielas]], kuras izmanto [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], lai apkarotu [[kaitēkļi|kaitēkļus]], uzveiktu [[augu slimība]]s, kā arī dažādus [[parazīti|parazītus]] un [[nezāles]]. Pesticīdus sīkāk iedala [[herbicīdi|herbicīdos]] (iznīcina nezāles), [[insekticīdi|insekticīdos]] (pret [[kukaiņi]]em), [[fungicīdi|fungicīdos]] (iznīcina patogēnās sēnītes), [[rodenticīdi|rodenticīdos]] (pret siltasiņu dzīvniekiem, galvenokārt, pret kaitīgajiem [[grauzēji]]em) un tamlīdzīgās grupās. Lielākā daļa pesticīdu ir [[indīgums|indīgi]] paredzētajam mērķim — kukaiņiem, nezālēm, vai sēnīšu slimībām, tie var saturēt arī [[sterilizatori|sterilizatorus]], kas izraisa kaitēkļu un nezāļu [[neauglība|neauglību]].
Augu aizsardzības līdzekļu apriti Latvijā regulē Augu aizsardzības likums un tam pakļautie Ministru Kabineta noteikumi. Apriti uzrauga Augu aizsardzības dienests<ref>https://likumi.lv/ta/id/51662-augu-aizsardzibas-likums</ref>. Latvijā ir aizliegta augu aizsardzības līdzekļu lietošana no lidaparātiem.

sentences: '''Serums''' ir [[asins plazma]] bez [[Fibrinogēns|fibrinogēna]]. Serumu var iegūt dabiskas plazmas [[sarecēšana]]s ceļā (natīvi serumi) vai fibrinogēna nogulsnēšanas ceļā ar [[Kalcijs|kalcija]] joniem. Serumos saglabājas [[Antivielas|antivielu]] lielākā daļa, un līdz ar fibrinogēna neesamību krasi palielinās to stabilitāte.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Celtniecības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1872]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Gaiziņa iela (Rīga)|Gaziņa iela]] 3, [[Rīga]]
|tips         = [[koledža]]
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rck.lv/ rck.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypsibiusdujardini.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Hypsibius dujardini|Gauskājis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ecdysozoa|Kutikulārie}}
* {{TaksoSaite|Platyzoa|Plakantārpveidīgie}}
* {{TaksoSaite|Lophotrochozoa|Spirālveidīgie}}
| kategorijas =nē
| binomial=Protostomia <small>([[Grobben]], 1908)</small>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Red_Kite_12_(5939333545).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | virskārta=Neognathae
 | virskārta_lv=Neognati
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Milvinae
| apakšdzimta_lv=Kliju apakšdzimta
| ģints = Milvus
| ģints_lv = Klijas
| suga = Milvus milvus
| suga_lv = Sarkanā klija
| binomial = Milvus milvus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Sarkanā klija''' (''Milvus milvus'') ir liela auguma [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]], kas ir [[endēms|endēma]] [[Palearktika]]s rietumu daļai un galvenokārt sastopams [[Eiropa|Eiropā]].<ref name=iuc/> Nelielā skaitā novērojama arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=orn/> Sarkanā klija ir [[Velsa]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais putns]].

sentences: '''Kuģošanas vēstures muzejs''' ({{val|sv|Sjöhistoriska museet}}) ir [[muzejs]], kas iepazīstina ar agrāko kuģošanu uz [[bākkuģis|bākkuģa]] "Finngrundet", [[ledlauzis|ledlauža]] "St. Erik", [[torpēdkuģis|torpēdkuģa]] HMS "Spica" un glābšanas [[kuģis|kuģa]] "Bernhard Ingelsson". Kuģu muzejs atrodas līdzās [[Vāsas muzejs|Vāsas muzejam]] esošās ostas Jāgaras piestātnē [[Stokholma|Stokholmā]], [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Kuģu muzejs ir Jūras vēstures muzeja apakšstruktūra.

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences: '''Miokards''' (''myocardium'') jeb '''sirds muskulis''' ir [[sirds]] galvenais — [[muskuļi|muskuļotais]] — slānis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences: ''Pamatraksts: [[Francijas prezidenta vēlēšanas]]''

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Krievijas tūkstošgades piemineklis
 |vietējais_nosaukums = ''Тысячелетие России''
 |             attēls = Новгородский_кремль_Памятник_тысячелетию_Руси.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Krievija|Veļikijnovgoroda}}
 |             autors = [[Mihails Mikešins]] (''Михаил Осипович Микешин''), [[Viktors Gartmans]] (''Виктор Александрович Гартман'')
 |          map_image = Krievijas Eiropas daļa#Krievija#Eiropa
 |           map_text =
 |          map_width =
 |               latd = 58.521125
 |               longd= 31.275242
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            plstība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 15,7 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1862. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Novgorodas un tās apkārtnes vēsturiskie pieminekļi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 1992. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/604 604]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Jaungvinejas jūra
|attēls=JaungvinejasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Okeānija
 |latd = 4 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 148 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
 |alt_karte    =
 |relief       = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 225 000—320 000
|garums        = 1213
|platums       = 577
|Max_dziļums   = 2900
|valstis       = {{PNG}}
|pilsētas      = [[Rabaula]]
}}
'''Jaungvinejas jūra''' vai '''Bismarka jūra''' ({{val|en|Bismarck Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[malas jūra]] starp [[Jaungvineja]]s salu un [[Bismarka arhipelāgs|Bismarka arhipelāga]] salām.

sentences: '''Mobilā lietotne''' jeb '''mobilā aplikācija''' ({{val|en|mobile application}}) ir [[lietojumprogrammatūra]], kas galvenokārt tiek izmantota dažādās viedierīcēs — [[viedtālrunis|viedtālruņos]], [[planšetdators|planšetdatoros]], viedpulksteņos, e-lasītājos un digitālajos mūzikas atskaņotājos. Lietotnes darbojas neatkarīgi no citām ierīcēm vai sistēmām.<ref>http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111127204729/http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ |date={{dat|2011|11|27||bez}} }} What is a mobile app</ref>

sentences: '''Alkilnitrīti''' ir ķīmisko savienojumu grupa, kuru kopējā formula ir R−O−NO. Tie uzskatāmi par [[slāpekļpaskābe]]s [[esteri|alkilesteriem]]. Tie ir nošķirami no [[nitrosavienojumi]]em, kam kopējā formula ir R−NO2 (alkilgrupa pievienota tieši slāpekļa atomam, nevis ar skābekļa tiltiņa starpniecību). Pirmie alkilnitrītu grupas pārstāvji ir gaistoši šķidrumi; [[metilnitrīts]] un [[etilnitrīts]] ir gāzveida stāvoklī, ja atrodas istabas temperatūrā un attiecīgā spiedienā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Karigers
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1664
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Vārme (zeme)|Varmija]], [[Austrumprūsija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1729
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Preiļi]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Misionārs, valodnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jans Karigers''' (dzimis {{dat|1664|8|28}}, miris {{dat|1729|5|13}}) bija [[jezuīti|jezuītu]] [[misionārs]] un [[valodnieks]], darbojies [[letonika]]s un [[leksikogrāfija]]s nozarē.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs Vilhelms fon Taube
|     vārds_orig = ''Gustav Wilhelm Taube von der Issen''
|         attēls = TaubeWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1715
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1775
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 23
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Reinholds fon Taube, Anna Helēne fon Lipharte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1) Kristīne Elizabete fon Venedigere, 2) Anna Elizbete fon Budberga
|          bērni = [[Frīdrihs Vilhelms fon Taube]] (no Kristīnes Elizabetes)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences:
{{citas nozīmes|ģeoloģisku veidojumu|Vulkāns (nozīmju atdalīšana)|Vulkāns}}
<div style="float:right;width:220px;">
 vulkāna izvirdums (Itālija)]]
 vulkāna izvirdums 1980. gada 18. maijā ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])]]
</div>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tekvondo]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Dmitrijs Peskovs
| vārds_orģ = ''Дмитрий Песков''
| attēls = Dmitry_Peskov_portrait.jpg
| amats = [[Krievijas Federācija]]s prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks − Krievijas Federācijas prezidenta preses sekretārs
| term_sākums = {{dat|2012|5|22|N|bez}}
| term_beigas =
| prezidents = [[Vladimirs Putins]]
| priekštecis = [[Natālija Timakova]]
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1967|10|17}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td = Krievija}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija =
| dzīvesb = [[Tatjana Navka]]
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[Krievu Pareizticīgā baznīca]]
| paraksts =
| piezīmes =
| tēvs = Sergejs Peskovs
| māte =
| mazs_att =
}}'''Dmitrijs Peskovs''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Сергеевич Песков'', dzimis [[1967. gads|1967]]. gada [[17. oktobris|17. oktobrī]] [[Maskava|Maskavā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir [[Krievija|Krievijas]] valstsvīrs un [[Diplomātija|diplomāts]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Alfrēds Ašenkampfs
| image         = Alfrēds Ašenkampfs.jpg
| imagesize     = 180px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1858|3|31}}
| location      = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1914|12|26}}
| deathplace    = [[Rīga]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = [[Rīgas Politehniskā augstskola]]
| movement      = jūgendstils
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Orokjeta
 | official_name            = ''Oroquieta''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Misamis Occidental Provincial Capitol Park (Lamac Lower, Oroquieta, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image2                   = Oroquieta Poblacion, Independence Street arch (Oroquieta, Misamis Occidental; 10-16-2023).jpg
| image3                   = Misamis Occidental Provincial Athletic Complex.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator misamis occidental oroquieta.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļmindanao]]
 | subdivision_name2        = [[Rietummisamisa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1880
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1970
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 47
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 237.88
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 72301
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7207
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 138
 | website                  = {{URL|http://www.oroquietacity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Igaunijas latvieši''' ir [[Igaunija|Igaunijā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem sevi par latviešiem atzinuši 1764 cilvēki.<ref>[https://andmed.stat.ee/en/stat/rahvaloendus__rel2011__rahvastiku-demograafilised-ja-etno-kultuurilised-naitajad__rahvus-emakeel-ja-keelteoskus-murded/RL0428/table/tableViewLayout2 Igaunijas 2011. gada tautas skaitīšanas rezultāti]</ref>

sentences:
'''Tehnoloģiju inovācija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]] ''novus'' - jauns) apzīmē jauninājumu, jaunievedumu.<ref>D. Vilnis „Inovācijas pasaulē, Eiropā, Latvijā”, Rīga: LZA EI, Latvijas Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūts, 2003</ref>
Tehnoloģiju [[inovācija]]s ir process, darbība, inovācijas kā galarezultāts (jauna prece, jauns pakalpojums, jaunievedumi, izmaiņas tehnoloģijās, sabiedrības dzīvē u.c.). Tehnoloģiju inovācijas pamatā ir uzlabot kādu jau esošu produktu, pārveidojot to atbilstoši mūsdienu sabiedrības prasībām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Praktikanti
| attēls                   =  The-internship-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Internship''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levi]]
| producents               =
* [[Vinss Vons]]
* Šons Levi
| scenārija autors         =
* Vinss Vons
* [[Džareds Sterns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vinss Vons
* [[Rouza Bairna]]
* [[Makss Mingella]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Wild West Picture Show Productions]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|7|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/internship-2013|title=The Internship|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 27, 2019|archive-date={{dat|2019|06|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190627164800/https://bbfc.co.uk/releases/internship-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=internship.htm|title=The Internship|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Praktikanti"''' ({{val|en|The Internship}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Šons Levi]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Vinss Vons]] (viņš arī viens no producentiem un scenārija autoriem), [[Rouza Bairna]] un [[Makss Mingella]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|7||bez}}.

sentences: '''HP-UX''' ('''Hewlett Packard UniX''') ir [[Hewlett-Packard]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] (sākotnēji - uz [[UNIX System III]]). Tā darbojas uz HP [[PA-RISC]] un [[Intel Itanium]] arhitektūras procesoriem, kā arī bija pieejama jaunāko modeļu [[Apollo/Domain]] sistēmām. Vecākas versijas darbojās arī uz [[HP 9000]] sērijas datoriem ar [[Motorola 68000]] un [[FOCUS]] arhitektūru procesoriem.

sentences:
{{citas nozīmes|pāvestu|Lins (nozīmju atdalīšana)|Lins}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lins
| vārds_orģ           = ''Linus''
| attēls              = Linus2.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Pāvests Lins
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|67|||N}}
| term_beigas         = {{dat|76|||N}}
| priekštecis         = [[Svētais Pēteris]]
| pēctecis            = [[Anaklēts]]
| dzim_dati           = nezināms
| dzim_vieta          = [[Etrūrija]], [[Romas impērija]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|76||}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
| apglabāts           =
| tautība             = itālis
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
Nosaukums
Tetrils

Ķīmiskā formula	[[Ogleklis|C]]7[[Ūdeņradis|H]]5[[Slāpeklis|N]]5[[Skābeklis|O]]8

[[Molmasa]]	287,15 g/mol

[[Blīvums]]
1730 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]]	129,5 °C

[[Sprādziena siltums]]	4,6 MJ/kg

[[Detonācijas ātrums]]	ap 7600 m/s

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Hokejista infokaste v2
 |           vārds = Veids Belaks
 |      vārds_orig = ''Wade Belak''
 |          attēls = Wade Belak.png
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1976|7|3}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2011|8|31|1976|7|3}}
 |        mir_viet =
 |          garums = 196 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 101 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz =
 |        tvēriens = Labais
 |         kar_sāk = 1996
 |        kar_beig = 2011
 |       izglītība =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |           amats =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |         b_klubs =
 |          drafts = 12.
 |         dr_gads = [[1994. gada NHL drafts|1994]]
 |         dr_līga = [[Nacionālā hokeja līga|NHL]]
 |          dr_kom = [[Kvebekas "Nordiques"]]
<!------ Drafts2 ------>
 |         drafts2 =
 |        dr_gads2 =
 |        dr_līga2 =
 |         dr_kom2 =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |        kl_sez 1 =
 |         klubs 1 =
 |        kl_sez 2 =
 |         klubs 2 =
 |        kl_sez 3 =
 |         klubs 3 =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |      taut_sez 1 =
 |          taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |  tr_klubs_sez 1 =
 |      tr_klubs 1 =
 |  tr_klubs_sez 2 =
 |      tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |      sasniegumi =
 |           slavz =
 |          aģenti =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Veids Belaks''' ({{val|en|Wade Belak}}; {{dat|1976|7|3|N}} — {{dat|2011|8|31|N}}) bija profesionāls kanādiešu [[hokejists]], spēlēja aizsarga un uzbrucēja pozīcijās.

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences:
'''''Holmes''''' var būt:
* [[Ketija Holmsa]] ''(Katie Holmes)'' — amerikāņu aktrise;
* [[Holmsa kalns]] ''(Holmes Summit)'' — virsotne Antarktīdā;
* [[Šerloks Holmss]] — Artura Konana Doila izdomāts personāžs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Meņģeles pagasts
| karte             = Meņģeles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Meņģele
| mērs              = Vija Kauliņa
| platība           = 89,75
| iedzīvotāji       = 656<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 656 / 89.75 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{Commonscat|Anthropologists from the United Kingdom|Antropologi no Apvienotās Karalistes}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|binomial=Erigeron annuus|autors=(L.) Pers.|attēls=Erigeron annuus, 2022-05-20, Beechview, 01.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Erigeron|ģints_lv=Jānīši|suga=Erigeron annuus|suga_lv=Vasaras jānītis|sinonīmi=- Phalacroloma annuum (L.) Dumort.;
- Stenactis annua (L.) Cass.|kategorijas=nē}}

sentences:
[[Kategorija:Riepu ražotāji]]
[[Kategorija:Somijas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi]]
[[Kategorija:Bridgestone]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo_sitting-Iric2006.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 | suga = Bufo bufo
 | suga_lv = Parastais krupis
 |      binomial = Bufo bufo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs''' (LTAB) ir biedrība, kas izveidota 2004. gadā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Biedrība "Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs" |url=https://info.ur.gov.lv/?#/legal-entity/40008084453 |website=ur.gov.lv |accessdate={{dat|2020|5|28||bez}}}}</ref> Biroja darbību reglamantē Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likums, Apdrošināšanas sabiedrību un to uzraudzības likums, kā arī citi likumi un normatīvie akti. LTAB apvieno visas apdrošināšanas sabiedrības, kuras nodrošina Obligāto civiltiesisko transportlīdzekļu apdrošināšanu (OCTA) Latvijā.<ref name=kp />

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielceļš
| attēls                   = Highway Jacket DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Highway'
| žanrs                    = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Gajs Rīdels]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = Skots Rozenbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Bazils Poleduriss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|3|26||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001|title=Highway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 11, 2019|archive-date={{dat|2019|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190411193415/http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dānijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Princeses]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brazīlija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3360065025/weekend/|title=Brazil (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|21}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 143 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1985|2|20|Francija|1985|2|22|Apvienotā Karaliste|1985|12|18|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = * ''Embassy International Pictures''
* ''Brazil Productions''
| operators = [[Rodžers Prats]]
| oriģinālnos = ''Brazil''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Džonatans Praiss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Ketrīna Helmonda]]
* [[Ians Holms]]
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Maikls Peilins]]
* [[Ians Ričardsons]]
* [[Pīters Vons]]
* [[Kima Greista]]
| scenārijs = * Terijs Giljams
* [[Toms Stopards]]
* [[Čārlzs Makīons]]
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Terijs Giljams]]
| žanrs = zinātniskā fantastika, melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Brazil (1985 film) poster.jpg
| imdb =
}}'''"Brazīlija"''' ({{Val|en|Brazil}}) ir 1985. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] melnās komēdijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Terijs Giljams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džonatans Praiss]], [[Roberts De Niro]], [[Ketrīna Helmonda]], [[Ians Holms]], [[Bobs Hoskinss]], [[Maikls Peilins]], [[Ians Ričardsons]], [[Pīters Vons]] un [[Kima Greista]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka avoti''' var būt [[elektriskais lādiņš]] un/vai [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
'''Fonda''' var būt:
* [[Bridžita Fonda]];
* [[Džeina Fonda]];
* [[Henrijs Fonda]];
* [[Pīters Fonda]];

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Holcus.mollis.2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Holcus|ģints_lv=Meduszāles|suga=Holcus mollis|suga_lv=Mīkstā meduszāle|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Holcus mollis}}'''Mīkstā meduszāle''' ({{val|la|Holcus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], neiekļaujot kontinenta ziemeļu-ziemeļaustrumu daļu. Latvijā mīkstā meduszāle ir sastopama nereti, sastopamības biežums samazinās virzienā no valsts rietumiem uz austrumiem un ziemeļiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Sakse
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna_Sakse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Lejasciema pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edgars Abzalons (1900-1950)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Austra Sēja, Smīns, Trīne Grēciņa, Zane Mežadūja
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1933. gadā noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-dihloretāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=ClCH2—СН2Cl
|molmasa=98,96
|blīvums=1253
|kušanas temperatūra=-35 °C
|viršanas temperatūra=83.5—84.0 °C
}}
'''Dihloretāns''' (1,2-dihloretāns, etilēndihlorīds, ClCH2—СН2Cl) ir bezkrāsains, gaistošs, ugunsnedrošs šķidrums ar asu, [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Dihloretāns ir indīga viela. Dihloretānam ir retāk lietots izomērs ''1,1-dihloretāns''.
1,2- dihloretāns ir vienkāršākais vicinālais (tāds, kam aizvietotāji atrodas pie blakus esošiem oglekļa atomiem) hlorētais ogļūdeņradis.

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Dagda
|         vārds_orig = Olga Taube
|             attēls = Anna Dagda.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1915
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Stokholma]] {{SWE}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Dagda''', īstā vārdā '''Olga Taube''' (dzimusi 1915. gada 22. janvārī Aizputē, mirusi 1996. gada 27. februārī Stokholmā), bija latviešu [[dzejniece]] un kritiķe. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Antīkā Tēra
| native_name    = {{gree|Αρχαία Θήρα}}
| image          = Heiligtum des Apollo Pythios (Alt-Thera) 12.jpg
| image_size     =
| caption        = Pitijas Apollona svētnīcas drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 36| latm = 21| lats = 50| latNS = N
| longd = 25| longm = 28| longs = 41| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Dienvidegeja]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    = no 1895. gada
| archaeologists = Frīdrihs Hillers fon Gertringens, Volframs Hepfners
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Antīkā Tēra''' (Αρχαία Θήρα) ir sena pilsēta 360 metrus augstā [[Mesavouno]] kalna virsotnē, [[Santorīna]]s salā, [[Grieķija|Grieķijā]]. Pilsēta nosaukta mitoloģiska salas valdnieka [[Tēra (mitoloģija)|Tēras]] vārdā, kurš tiek uzskatīts par šīs pilsētas dibinātāju. Vadoties no vēsturiskiem avotiem Tēra pastāv no 9. gadsimta pr.Kr, un bija apdzīvota līdz 726. gadam. Pilsētu sistemātiski sāka pētīt vācu [[arheologs]] Frīdrihs Hillers fon Gertringens 1895. gadā un vadīja izrakumus līdz 1904. gadam. Jauni [[arheoloģiskie izrakumi]] tika atsākti tikai 1990.—1994. gadā Volframa Hepfnera vadībā ([[Berlīnes Brīvā universitāte]]), kurš padziļināja zināšanas par [[Egejas jūra]]s dienvidu daļas [[Antīkie laiki|antīko vēsturi]].

sentences:
'''Marksisms''' ir [[Filozofija|filozofiska]], [[Ekonomika|ekonomiska]], [[Socioloģija|sabiedriska]] un [[Politika|politiska]] teorija par [[kapitālisms|kapitālistiskā]] sabiedrībā valdošu šķiru konfliktu, kas neizbēgami noved pie sociāla apvērsuma un ekonomiskās sistēmas maiņas. Marksisms sakņojas [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] (1818—1883) un [[Frīdrihs Engelss|Fridriha Engelsa]] (1820— 1895) sociālekonomikas un vēstures teorijās:
* filozofiskais marksisms — [[dialektiskais materiālisms]] un uz tā pamata izveidotais vēstures procesa skaidrojums — [[vēsturiskais materiālisms]],
* zinātniskās koncepcijas — [[Ekonomika|ekonomikā]], [[Socioloģija|socioloģijā]], [[Politoloģija|politoloģijā]],
* ideoloģija — koncepcija par tirgus ekonomikas sociālo netaisnīgumu, šķiru cīņu un revolūcijas nepieciešamību,
* [[komunisms]],
* [[sociāldemokrātija]].

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Aiviekste (nozīmju atdalīšana)|Aiviekste}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aiviekste
|attēls=Aiviekste pie iztekas no Lubānas ezera 2002-05-04 - panoramio.jpg
|paraksts=Aiviekste pie iztekas no [[Lubāns|Lubāna]]
|garums=114
|kritums=26,9
|baseins=9160
|gada_notece=1,81
|izteka=[[Lubāns]]
|ieteka=[[Daugava]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Pededze]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=48 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=54 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| vietaskarte = Latvija
| reljefs = jā
}}
'''Aiviekste''' ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], pēc baseina lielākā [[Daugava]]s pieteka. Aiviekste ir 14. garākā Latvijas upe. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Aiviekste atdala [[Vidzeme|Vidzemi]] no [[Latgale]]s, kaut arī vēsturiski [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa]]s robeža negāja precīzi pa Aiviekstes upi.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Ogists Konts
|          vārds_orig = ''Auguste Comte''
|              attēls = Auguste Comte.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1798
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Francija|Monpeljē}}
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|            paraksts =
|               skola = [[socioloģija]], [[pozitīvisms]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|          ietekme_no = [[Ādams Smits]], [[Žans-Batists Sejs]], [[Viljams Robertsons]], [[Deivids Hjūms]], [[Žans Žaks Ruso]]
|          ietekmējis = [[Kārlis Markss]], [[Mišels Velbeks]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ogists Konts''' (''Auguste Comte''; dzimis {{dat|1798|1|17}}, miris {{dat|1857|9|5}}) bija franču filozofs, [[pozitīvisms|pozitīvists]], kurš [[1838]]. gadā radīja terminu ''[[socioloģija]]'', lai ar to apzīmētu [[zinātne|zinātni]] par [[sabiedrība|sabiedrību]]. O. Konts bija viens no tiem, kuri centās šo sabiedrības zinātni parādīt kā līdzvērtīgu [[dabaszinātnes|dabaszinātnēm]]. Pēc viņa domām, dzīvē valda objektīvi likumi, kuri socioloģijas zinātnei būtu jāatklāj. Viņš vēlējās izveidot zinātni, kura spētu atklāt sabiedrības likumus, lai valdošā elite, šos atklājumus izmantojot, varētu sabiedrību izlabot.

sentences:
'''Krustleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], kas veidojas, krustojoties divām taisnēm, un kuri nav [[Blakusleņķis|blakusleņķi]]. Krustleņķi ir vienādi. Krustleņķi vienmēr ir mazāki nekā izstiepts leņķis.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Krustleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Krustleņķi ir divi tādi leņķi, kuriem ir kopīga virsotne, bet malas ir pa pāriem pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''MNK''''' un ∢'''''LNR''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''MNK''''' = ∢'''''BOC'''''.
|}

sentences: '''Mūzikas stilu uzskaitījums''' ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitīti mūzikas stili alfabētiskā secībā.

sentences: '''Amilāze''' ir [[ferments]], kas [[katalīze|katalizē]] cietes [[hidrolīze|hidrolīzi]] ar [[cukurs|cukura]] veidošanos. Amilāze atrodas [[cilvēks|cilvēku]] un dažu citu [[zīdītājs|zīdītāju]] [[siekalas|siekalās]], kur tā uzsāk [[uzturvielas|uzturvielu]] [[Šķelšana|šķelšanu]]. Barība, kuras sastāvā ir daudz [[ciete]]s un maz cukura, piemēram [[rīsi]] un [[kartupeļi]], var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. [[Aizkuņģa dziedzeris]] un [[siekalu dziedzeri]] izdala tādu amilāzi ([[alfa amilāzi]]), kas hidrolizē barības cieti [[Disaharīdi|disaharīdos]] un [[trisaharīdi|trisaharīdos]], kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem [[glikoze|glikozē]], lai apgādātu ķermeni ar [[enerģija|enerģiju]]. Daži [[augi]] un [[baktērijas]] amilāzi var arī izstrādāt. [[Diastāze|Diastātiski]] amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.<ref name="Hill1970"/><ref name="Silverman2002"/><ref name="Stenesh1998"/><ref name="Meyers1995"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kazino infokaste
| name          = ''Bellagio''
| logo          = Bellagio Hotel and Casino.svg
| logo_size     = 250
| image         = Bellagio Las Vegas.jpg
| image_size    = 250
| image_caption =
| pushpin_map   = Lasvegasa
| latd = 36| latm = 06| lats = 47 | latNS = N
| longd=115| longm =10| longs= 35 | longEW= W
| location      = {{vieta|ASV|Nevada|Las Vegas Strip}}
| date_opened   = {{dat|1998|10|15|N|bez}}
| names_pre     =
| date_closed   =
| casino_type   =
| theme         =
| owner         = ''Bellagio LLC''
| architect     =
| rooms         = 3950
| space_gaming  =
| shows         = ''O''
| attractions   =
| notable_restaurants   =
| website       = {{URL|http://www.bellagio.com}}
}}
'''''Bellagio''''' ir [[kūrorts]], luksusa [[viesnīca]] un [[kazino]] ''[[Las Vegas Strip]]'', [[Paradaisa|Paradaisā]], [[Nevada|Nevadā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā īpašnieks ir ''MGM Resorts International''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Heinrihs Georgs fon Jannavs
|     vārds_orig = Heinrich Georg von Jannau
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1789
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 18
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Heinrihs Johans fon Jannavs]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Heinrihs Georgs fon Jannavs''' (''Heinrich Georg von Jannau'', dzimis {{dat|1789|8|14}}, miris {{dat|1869|9|18}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] mācītājs [[Vidzemes guberņa]]s [[Igaunija|igauņu]] daļā, literāts. Studējis [[Tartu universitāte|Tērbatas]] un [[Jēnas universitāte|Jēnas universitātē]]. Filozofijas doktors (1816.). [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s goda biedrs (1825.), Baltijas provinču vēstures un senlietu pētīšanas biedrības dibinātājs (1834.), Igaunijas zinātņu biedrības loceklis (1838.), Vidzemes evaņģēliskās konsistorijas loceklis (1842.) un Parīzes vēstures institūta korespondētājloceklis (1842.). Tallinas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas „''Isis''“ brālis (1817.).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Lanius_excubitor_1_(Marek_Szczepanek).jpg
 | att_nosaukums =[[Lielā čakste]] (''Lanius excubitor'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |  dzimta = Laniidae
 | dzimta_lv = Čakstu dzimta
 | ģints = Lanius
 | ģints_lv = Čakstes
 |      binomial = Lanius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
  |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> =
| programming language =
| operating system =
| size =
| language =
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name =
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Malajas arhipelāgs
|attēls              = Mount Pinatubo 20081229 01.jpg
|attēla paraksts     = Ezers [[Pinatubo]] apkaimē [[Filipīnas|Filipīnās]]
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Малайский архипелаг.png
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidaustrumāzija]]
|arhipelāgs          =
|latd=2|latm=0|lats=0|latNS=S |longd=108|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 1 590 000
|garums              = 3370
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kinabalu]]
|augstums            = 4095
|salu skaits         = >25 000
|galvenās salas      = [[Kalimantāna]], [[Sumatra]]
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{TLS}}
{{BRN}}
{{PHL}}
{{IDN}}
{{MYS}}
|iedzīvotāji         = 280 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Džakarta]]
|piezīme =
}}
'''Malajas arhipelāgs''' ir salu grupa [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], Pasaules lielākais arhipelāgs kā pēc iedzīvotāju skaita, tā arī pēc platības.<ref>{{PZT|454}}</ref> Izvietojies starp [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]] dienvidos un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] ziemeļos, kā arī [[Indoķīna|Indoķīnu]] ziemeļaustrumos un [[Austrālija|Austrāliju]] dienvidrietumos. Arhipelāgā ietilpst vairāk kā divdesmit pieci tūkstoši salu, lielākās no tām ir [[Kalimantāna]], [[Sumatra]] un [[Sulavesi]]. Veidojas no trim galvenajām salu grupām: [[Zunda salas|Zunda salām]], [[Moluku salas|Moluku salām]] un [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāga. Arhipelāga salās pilnībā izvietojušās [[Filipīnas]], [[Bruneja]] un [[Austrumtimora]], daļa [[Malaizija]]s un lielākā daļa [[Indonēzija]]s. Apdzīvo pārsvarā [[austronēziešu valodas|austronēziešu]] tautas.

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|text_color=#311D00|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1950, 1954, 1955, 1964)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=11|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Kevins Stefanskis|bg_color=#FF3300|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Cleveland Browns|logo=Cleveland Browns logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Klīvlendas "''Browns''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Klīvlenda|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1944|menedžeris=Endrū Berijs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FirstEnergy Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 431|krāsas=brūna, oranža, balta<br />{{color box|#311D00}} {{color box|#FF3300}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=* Džimijs Heslems
* Dī Heslema|prezidents=|divīzijas tituli=12}}'''Klīvlendas "Browns"''' ({{Val|en|Cleveland Browns}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1944. gadā. "Browns" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FirstEnergy Stadium'' stadionā. "Brows" savas pastāvēšanas vēsturē ir izcīnījuši četrus [[Superkauss|Superkausus]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .cl
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1987. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC Chile''
|sponsors              = Čīles universitāte
|domātais-pielietojums = ar [[Čīle|Čīli]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Čīlē
|ierobežojumi          =
|struktūra             = galvenokārt otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.cl/ www.nic.cl]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Buras (nozīmju atdalīšana)|Buras}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Buras
| abbreviation = Vel
| name_latin = Vela
| RA = 9
| dec = −50
| areatotal = 500
| arearank = 32. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Vel''
| starmagnitude = 1,6
| neareststarname = ''ψ Vel''
| stardistance = 60,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Maikls Kolinss
| attēls = Michael Collins.jpg
| apraksts =
| dzim_dati = {{dat|1890|10|16}}
| dzim_vieta = {{vieta|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Korkas grāfiste|td=Īrija}}
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1922|8|22|1890|10|16}}
| mir_vieta = {{vieta|Īrija|Korkas grāfiste}}
| tautība =
| partija = ''[[Sinn Féin]]''
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts = Michael Collins signature.png
| piezīmes =
| vārds_orģ = ''Mícheál Ó Coileáin''
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Bergmanis|Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liborijs fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Liborius von Bergmann''
|         attēls = Liborijs_Bergmans (1823).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Baltazars Bergmanis (mācītājs); māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Baltazars fon Bergmanis]] (''Balthasar von Bergmann'', 1736-1789, jurists), [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts) un [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Paulīne, dzim. fon Graina no [[Kēnigsberga]]s (kāzas 1781. gada 13. jūlijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Horvātija]]
[[Kategorija:Horvātija]]

sentences: '''Mākslīgā koma''', saukta arī par '''medikamentozo komu''' vai mākslīgi radītu [[Koma|komu]], ir ar [[Barbiturāti|barbiturātus]]<ref>Barbiturskābes atvasinājumi ir medikamenti, kas iedarbojas uz cilvēka centrālo nervu sistēmu un ko medicīnā lieto kā nomierinošus, miega, pretkrampju un narkozes līdzekļus</ref> saturošu [[Zāles|medikamentu]] palīdzību radīts un/vai uzturēts stāvoklis, kad [[pacients]] atrodas dziļā [[Bezsamaņa|bezsamaņā]]. Mākslīgā koma tiek pielietota, lai pasargātu cilvēka [[smadzenes]] no [[Smadzeņu tūska|tūskas]] rašanās, samazinot galvas smadzeņu [[vielmaiņa]]s ātrumu, kā arī smadzeņu [[Asinis|asins]] plūsmas ātrumu. Mākslīgās komas laikā pacientam ar medikamentu palīdzību tiek samazinātas ciešanas, medicīniski paildzināts fizioloģisko funkciju uzturēšanas laiks, lai dotu iespēju cilvēkam atveseļoties, kā arī tiek nodrošināta smadzeņu iespēja atpūsties.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Medically Induced Coma vs. Sedation|url=http://www.asahq.org/lifeline/anesthesia%20topics/medically%20induced%20coma%20and%20sedation|accessdate={{dat|2015|11|29||bez}}|date={{dat|2015|11|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20151209190044/http://www.asahq.org/lifeline/anesthesia%20topics/medically%20induced%20coma%20and%20sedation|archivedate={{dat|2015|12|09||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Drug-Induced Coma|url=http://luxury.rehabs.com/drug-detox/drug-induced-coma/|accessdate={{dat|2015|11|29||bez}}|date={{dat|2015|11|29||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vīrs, vārdā Oto
 | oriģinālnos = ''A Man Called Otto''
 |      attēls = Virsvardaoto.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Marks Forsters]]
 |  producents = * Fredriks Vikstrēms Nikastro
* [[Rita Vilsone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Gērijs Gecmans]]
 |   scenārijs = [[Deivids Magī]]
 |     aktieri = * Toms Henkss
* [[Mariana Treviņo]]
* [[Reičela Kelere]]
* [[Manuels Garsija-Rulfo]]
* Trumens Henkss
* [[Maiks Bērbiglijs]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators = Matiass Kēnigsvaisers
 |     montāža = [[Mets Čese]]
 |     studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
* ''[[SF Studios]]''
* ''Artistic Films''
* ''[[Playtone]]''
* ''2DUX²''
* ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Big Indie''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|12|29}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|113,1 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=A Man Called Otto (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7405458/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|10|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Oto"''' ({{val|en|A Man Called Otto}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]], scenārija autors [[Deivids Magī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Mariana Treviņo]], [[Reičela Kelere]] un [[Manuels Garsija-Rulfo]]. Šis ir 2015. gada Zviedrijas filmas "[[Vīrs, vārdā Ūve (filma)|Vīrs, vārdā Ūve]]" rīmeiks, kas balstīts uz [[Fredriks Bakmans|Fredrika Bakmana]] tāda paša nosaukuma 2012. gada romānu.

sentences: atslēgas. Apliecošais uzraksts ({{val|la|SIGILLVM BVRGENCI RIGA...}}, "Rīgas pils zīmogs").]]

sentences:
'''Megarīda''' ({{val|grc|Μεγᾰρίς}}) bija neliels vēsturisks apgabals Centrālajā [[Grieķija|Grieķijā]], kas dienvidrietumos piekļāvās [[Korintas zemesšaurums|Korintas šaurumam]] un robežojās ar [[Korintija|Korintiju]], ziemeļaustrumos robežojās ar [[Atika|Atiku]], bet ziemeļrietumos ar [[Beotija|Beotiju]]. Rietumos Megarīdu apskalo [[Alkionas līcis]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa), bet dienvidaustrumos [[Saroniks]]. Austrumos pretī Megarīdai atrodas [[Salamina]]s sala. Atrašanās starp Korintas un Saronikas līčiem, deva tai priekšrocību piekļūt divām jūrām. Jūra bija vienīgā megāriešu izeja, jo uz sauszemes tos norobežoja vareni kaimiņi – [[Atēnas|atēnieši]] austrumos un [[Senā Korinta|korintieši]] rietumos. Šī dzīves telpas šaurība mudināja tos veidot tālas [[kolonija]]s, galvenokārt, [[Trāķija|Austrumtrāķijā]], Propontīdā ([[Marmora jūra|Marmora jūrā]]), Pontā ([[Melnā jūra|Melnajā jūrā]]), kā arī [[Sicīlija|Sicīlijā]].

== Vēsture ==
Pēc izcelsmes megārieši bija [[dorieši]] un runāja doriešu izloksnē. Megarīdas apgabalā viņi apmetās doriešu invāzijas laikā, izspiežot no turienes [[Jonieši|joniešus]] un beotiešus, kas šeit bija apmetušies. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskie senie laiki|klasiskajā periodā]] šajā teritorijā bija piecas lielas pilsētas: [[Megāra]] reģiona lielākā līdzenuma vidū, [[Nisaja]] Saronika krastā, kas bija Megāras dienvidu osta, [[Pega]] pie Korintas līča, kas bija Megāras ziemeļu osta, [[Tripodiska]] [[Gerānijas kalni|Gerānijas kalnos]] un [[Egostena]] [[Kitairona]]s pakājē. Tad vēl kādu laiku viņu varā atradās arī [[Perahoras Heraons]], uz kuru pretendēja gan [[Argosa|argosieši]], gan korintieši, taču beigās tas pārgāja pie korintiešiem.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džekija Džoinere-Kersija
 |      vārds_orig = ''Jackie Joyner-Kersee''
 |          attēls = Jackie Joyner-Kersee Eugene 2014.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džekija Džoinere-Kersija 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|3|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Īstsentluisa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Septiņcīņa]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ([[1984. gada vasaras olimpiskās spēles|1984]], [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Džekija Džoinere-Kersija''' ({{val|en|Jackie Joyner-Kersee}}; dzimusi {{dat|1962|3|3}}) ir bijusī amerikāņu [[vieglatlēte]], startējusi [[septiņcīņa|septiņcīņā]] un [[tāllēkšana|tāllēkšanā]]. Viņa ir pašreizējā [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] septiņcīņā, 1988. gada Olimpiskajās spēlēs Seulā viņa sasniedza rezultātu 7291 punkts.

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Kuģu iela|Kuģu iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Kuģu iela
|attēls           = RigaKuguIela.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Kugu iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
 [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
 [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 243 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Internet Movie Database'' (IMDb)
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = [[Tiešsaiste]]s [[datubāze]]
| valsts               =
| īpašnieks            = [[Amazon|Amazon.com]]
| izveidotāji          = [[Kols Nīdhems]]
| darbību_uzsāka       = {{dat|1990|10|17}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Reģistrēšanās cilvēkiem ir ieteicama, lai varētu piedalīties diskusijās, pievienot komentārus, novērtēt
| reģistrēti_lietotāji = 57 miljoni
| popularitāte         = {{decrease}} 49 <ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com |title= Imdb.com Site Info |publisher= [[Alexa Internet]] |accessdate= 2014. gada 27. septembris |archive-date= 2018. gada 24. Decembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224234011/https://www.alexa.com/siteinfo/imdb.com }}</ref>
| mājas_lapa           = [http://www.imdb.com/ imdb.com]
}}

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antuāns Lorāns de Žisjē
|     vārds_orig = ''Antoine-Laurent de Jussieu''
|         attēls = Antoine Laurent de Jussieu.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1748
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liona]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Parīzes botāniskais dārzs]] (''Jardin des Plantes'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[augu klasifikācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Zobu urbjmašīna'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=zobu%20urbjma%C5%A1%C4%ABna&list=&lang=LV&h=yes Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — zobu urbjmašīna]</ref> sarunvalodā '''bormašīna''', ir rotācijas [[darbarīks]] ([[urbjmašīna]]), ko izmanto materiālu apstrādē un [[medicīna|medicīnā]] ([[stomatoloģija|stomatoloģijā]], [[ķirurģija|ķirurģijā]]).

sentences: '''Dženifera Kerola Ledžere''' ({{val|en|Jennifer Carole Ledger}}; dzimusi {{dat|1989|12|8}}) ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] bundziniece un pavadošā vokāliste [[Kristīgais roks|kristiešu roka]] grupā ''[[Skillet]]''.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Reba Makintaira
|      Vārds_orig = ''Reba McEntire''
|          Attēls = Reba McEntire by Gage Skidmore 3.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Reba Makintaira 2019. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1955|3|28}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Makalistera}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1975—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[MCA Nashville]]'', ''Starstruck'', ''[[Valory Music Group|Valory]]'', ''[[Humphead Records|Humphead]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Reba Makintaira''' ({{val|en|Reba Nell McEntire}}; dzimusi {{dat|1955|3|28}}) ir amerikāņu [[kantrimūzika|kantrimūziķe]] un aktrise.

sentences:
{{Infobox settlement
| name = Kastro rajons
| settlement_type = [[Sanfrancisko rajoni|Pilsētas rajons]]
| image_skyline = Castro street theatre.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Kastro [[teātris]] rajona centrā
| nickname = The Castro
| pushpin_map = United States San Francisco Central
| pushpin_label_position = right
| pushpin_map_caption = Location within Central San Francisco
| pushpin_mapsize = 250
| coordinates = {{coord|37|45|39|N|122|26|06|W|display=inline,title}}
| subdivision_type = [[Valsts]]
| subdivision_name = {{ASV}}
| subdivision_type1 = [[ASV Štati|Štats]]
| subdivision_name1 = {{flaga|California}} [[Kalifornija]]
| subdivision_type2 = [[Pilsētas aglomerācija]]
| subdivision_name2 = [[Sanfrancisko]]
| named_for = [[Hosē Kastro]]
| government_footnotes =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| leader_title1 =
| leader_name1 =
| leader_title2 = [[California's 11th State Senate district|Štata senators]]
| leader_name2 = Skots Vainers
| leader_title3 =
| leader_name3 =
| area_footnotes =
| area_total_sq_mi = 0.526
| area_land_sq_mi = 0.526
| population_as_of =
| population_footnotes =
| population_total = 12064
| population_density_sq_mi = auto
| timezone = [[Pacific Time Zone|PST]]
| utc_offset = -8
| timezone_DST = PDT
| utc_offset_DST = -7
| postal_code_type = [[Pasta indekss]]
| postal_code = 94110, 94114
| area_code_type = [[Telefona kods]]
| area_code = [[Telefona kods|415/628]]
}}
'''Kastro rajons''' ({{val|en|The Castro District}}) jeb vienkārši '''Kastro''' ir pilsētas daļa [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], kas ir zināms kā viens no pirmajiem [[Gejs|geju]] rajoniem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sfgate.com/neighborhoods/sf/castro/|title=What's the Castro Like?|publisher=SFGate|accessdate=July 30, 2014}} {{en ikona}}</ref> 20.gadsimta 60.-70.gados tas no vienkārša strādnieku "guļamrajona" pakāpeniski pārtapa par prominentu [[LGBT]] kopienas koncentrēšanās vietu Sanfrancisko pilsētā, kur notika daudz pasākumi un aizsākās ar LGBT tiesību jautājumiem saistītas kampaņas. Vietējie masu mediji Tirgu un Kastro rajonu uzskata par galveno intervēšanas vietu ziņās, kas veltītas geju tiesību jautājumiem.

sentences: '''Integrālis''' (no {{val|la|integrālis}}) ir viens no svarīgākajiem [[Matemātiskā analīze|matemātiskās analīzes]] jēdzieniem. Funkcijas integrālis ir [[summa]]s jēdziena paplašinājums. Integrāļa noteikšanu sauc par '''integrēšanu'''. To parasti izmanto, lai atrastu daudzuma vērtības, piemēram, laukumu, tilpumu, masu, pārvietojumu u.c., kad ir dots šī lieluma izmaiņu ātrums attiecībā pret citu lielumu (vieta, laiks u.c.).

sentences:
'
''Biodegviela''' ir [[degviela]], kas tiek ražota no [[atjaunīgie resursi|atjaunīgajiem resursiem]], tādiem kā [[biomasa]], augu eļļas, kā arī ražošanā izmantoti sadzīves un rūpniecības [[atkritumi]]. Biodegviela tiek uzskatīta kā neitrāla attiecībā uz [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] emisijām, kas rodas, [[kurināmais|degvielu]] sadedzinot. To līdzsvaro augi, jo tie augot absorbē oglekļa dioksīdu. Biodegvielu biežāk izmanto kā piedevu uz naftas bāzes radītai degvielai, lai samazinātu kaitīgo gāzu emisijas. Biomasas krājumu apjoms uz Zemes tiek vērtēts ap 18{{E|11}} tonnām. Ar šādu biomasas [[enerģija|enerģiju]] iespējams segt tikai nelielu daļu no [[Enerģētika|enerģētikas]] pieprasījuma globālā griezumā. Augu biomasas izmantošana varētu palīdzēt risināt svarīgas problēmas, kas saistītas ar apkārtējās vides saudzēšanu.

sentences: '''Moldovas Republikas komunistu partija''' ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Partidul Comuniştilor din Republica Moldova'') ir [[Moldova|Moldovas]] [[Komunisms|komunistiskā]] partija, kuras dibinātājs ir [[Vladimirs Voroņins]]. No 2001. līdz 2009. gadam tā bija Moldovas valdošā partija.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dw.com/ru/%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D1%8F-%D0%BA%D0%BE%D0%BC%D0%BC%D1%83%D0%BD%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2-%D0%BF%D0%BE%D1%82%D0%B5%D1%80%D1%8F%D0%BB%D0%B0-%D0%B1%D0%BE%D0%BB%D1%8C%D1%88%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%BE-%D0%B2-%D0%BC%D0%BE%D0%BB%D0%B4%D0%B0%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%BC-%D0%BF%D0%B0%D1%80%D0%BB%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B5/a-4572158|title=Партия коммунистов потеряла большинство в молдавском парламенте – DW – 14.08.2009|website=dw.com|access-date=2023-07-31|language=ru}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences: '''Jūras kauja Zundā''' bija [[Livonijas krusta kari|Livonijas Krusta karu]] pirmā kauja ar [[kurši]]em bīskapa [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberta]] vadībā, kas notika 1210. gada 18. aprīlī (Lieldienās) kadā Baltijas jūras šaurumā ("[[Zunds|Zundā]]"), iespējams, pie [[Gotlande]]s krastiem. Krustneši, lai gan devās atceļā uz Vāciju, nolēma uzbrukt astoņiem kuršu vikingu kuģiem. Jūras kaujā uzvarēja kurši, nogalinādami ap 30 bruņinieku un citu pretinieku.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], XIV. 1.-4.</ref>

sentences:
pie [[Kokmuiža (Vītiņu pagasts)|Kokmuižas]].]]
'''Sidrabene''' jeb '''Sidabrene''' ({{val|de|Sydobren, Sydober, Sydobre}}, {{val|lt|Sidabrė}}) bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] pils līdzīga nosaukuma pilsnovadā mežainā apvidū [[Zemgale (valsts)|Zemgales valsts]] dienviddaļā, kas minēta [[Atskaņu hronika]]s vēstījumā par krusta kariem pret [[zemgaļi]]em un [[žemaiši]]em 13. gadsimta beigās. Tā kā Sidrabe nav minēta senākā 1254. gada [[Zemgales dalīšanas līgums|Zemgales sadalīšanas dokumentā]], uzskata, ka tā ietilpusi [[Upmale (zeme)|Upmale]]s zemē.<ref>Bauer, A. Semgallen und Upmale in frühgeschichtlicher Zeit // BL. — Leipzig, 1939. — S. 307—329.</ref><ref>Biļķins V. Zemgaliešu brīvības cīņas. — Minneapolis, 1973. — 255 lpp. Ticamāks izskaidrojums ir tas, ka 1254. gadā Sidarbes pils atradās ārpus kristītās Zemgales daļas.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļpaskābes struktūrformula

Slāpekļpaskābes šķīdums [[vārglāze|vārglāzē]]
|       citi nosaukumi = ūdeņraža dioksonitrāts(III), ūdeņraža nitrīts
|           CAS numurs = 7782-77-6
|      ķīmiskā formula = HNO2
|              molmasa = 47,013
|              blīvums = šķīdumiem ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Slāpekļpaskābe''' (HNO2) ir vāja neorganiska vienvērtīga skābe, kas pastāv tikai atšķaidītos ūdens šķīdumos, kā arī gāzes fāzē. Slāpekļpaskābes šķīdumi ir vāji gaišzilā krāsā. Slāpekļpaskābes sāļus sauc par [[nitrīti]]em. Nitrīti ir samērā stabilas, visai toksiskas vielas. Slāpekļpaskābei turklāt piemīt [[mutagēns|mutagēnas]] īpašības, jo tā iedarbojas uz organisko savienojumu [[aminogrupa|aminogrupām]].

sentences:
{{Programmatūra infobox|nosaukums = X Windows System
|skats = |firma = [[X.Org fonds|X.Org Foundation]]|op sis = [[Operētājsistēma|dažādas]]|vei = [[logošanas sistēma]] |www = [https://x.org x.org]|lic = [[MIT licence]]
}}
'''X Window System''' ir [[logošanas sistēma]], kas nodrošina standarta instrumentus un protokolus lietotāja [[grafiskā saskarne|grafisko saskarņu]] izveidei. Gandrīz visas mūsdienīgās [[operētājsistēma]]s atbalsta X Window System, tomēr plašāko izmantojumu tā ir radusi tieši [[UNIX]] tipa sistēmās.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = OpenProj
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| developer              = Projity
| released               = [[6 August]] [[2007. gads|2007]]
| latest_release_version = OpenProj 1.1
| latest_release_date    = [[25 Aprīlī]] [[2008. gads|2008]]
| programming language   = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating system       = [[Cross-platform]]
| language               = angļu
| genre                  = [[Projktu pārvaldības programmatūra]]
| license                = [[Common Public Attribution License]]
| website                = {{URL|http://www.projity.com/}}
}}
'''Open Proj''' bija bezmaksas [[Lietojumprogrammatūra|datorprogramma]], kas ir paredzēta [[Projektu vadība|projektu]] plānošanai uz Ganta un tīklu diagrammu būves bāzes. Programma ir līdzīga [[Microsoft Project]], un tā ļauj arī saglabāt failus ''Microsoft Project'' formātā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Voldemārs fon Budbergs''' ({{val-de|Karl Woldemar Freiherr von Budberg}}, {{dat VS|{{dat|1777|8|8}}|{{dat||7|28}}}} — {{dat VS|{{dat|1842|3|7}}|{{dat||2|23}}}}) bija muižnieks, iestāžu darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, literāts, cenzors. [[Vidzeme]]s gubernatora kancelejas direktors (1817-1819), Vidzemes virskonsistorijas loceklis. Konsistorijas uzdevumā cenzējis Rīgā un Jelgavā izdotus Vidzemes autoru darbus (1829-1842).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vīnervalde
|attēls                 = Peilstein.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Peilšteins
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 48.166667 | latNS  = N
| longd = 16 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 45
|platums                = 20-30
|kalns                  = [[Šepfls]]
|augstums               = 893
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Moreass''' (''Jean Moréas'', dzimis 1856. gada 15. aprīlī, miris 1910. gada 30. aprīlī), dzimis '''Joannis Papadiamontopuls''' (''Ιωάννης Παπαδιαμαντόπουλος''), bija grieķu dzejnieks, kas rakstīja franču valodā.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Prinča Gustava Ādolfa jūra
|attēls=
|attēls_izm =
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 78 |latm = 12 |lats =  |latNS = N
 |longd = 106 |longm = 38 |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = right
 |relief = jā
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība =
|garums = 800
|platums =
|Max_dziļums =
|Vid_dziļums =
|valstis={{CAN}}
|pilsētas=
}}
'''Prinča Gustava Ādolfa jūra''' ({{val|en|Prince Gustaf Adolf Sea}})<ref>[http://www4.rncan.gc.ca/search-place-names/unique/OAUJB Natural Resources Canada. Prince Gustaf Adolf Sea]</ref> ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga neliela starpsalu [[jūra]] [[kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]. Izvietojusies starp [[Ellefa Ringnesa sala|Ellefa Ringnesa salu]] ziemeļaustrumos, [[Bordena sala|Bordena]] un [[Makenzi Kinga sala|Makenzi Kinga salu]] rietumos un [[Lohīda|Lohīdu]] dienvidos. Nosaukta par godu kroņprincim Gustavam Ādolfam, nākamajam [[Zviedrija]]s karalim [[Gustavs VI Ādolfs|Gustavam VI Ādolfam]], 1902. gadā norvēģu polārpētnieka [[Oto Sverdrups|Oto Sverdrupa]] ekspedīcijas laikā.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijas propagandas kampaņas apspriešana
| datums     = {{dat|2015|1|30|N}}
| laiks      = 19.00
| vieta      = [http://baltictaste.lv/restorans/kafija-riga Kafija Rīga]
| virtuve    = kafija
| wifi       = jā
| adrese     = Bruņinieku iela 20, Rīga
| dalībnieki = Ieradās
# [[Lietotājs:Feens|Feens]]
# [[Lietotājs:Papuass|Papuass]]
# [[Lietotājs:Kikos|Kikos]]
# [[Lietotājs:Voll|Voll]]
# ''anonīma persona''
}}

sentences:
" pamatsastāvs]]
'''Adamsu ģimene''' ({{val|en|The Addams Family}}) ir izdomāta ģimene, ko radījis amerikāņu [[karikatūra|karikatūrists]] [[Čārlzs Adamss]]. Sākotnēji tā bija 150 nesaistītu karikatūru sērija, no kurām puse vairāk nekā 50 gadu garumā kopš 1938. gada publicēta izdevumā ''[[The New Yorker]]''. Šie karikatūru tēli ir adaptēti arī citos medijos, piemēram televīzijā, kino, [[videospēle|videospēlēs]], [[komikss|komiksos]], [[mūzikls|mūziklos]] un dažādās precēs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Chroicocephalus_ridibundus_2012a.jpg
|  att_nosaukums = Lielais ķīris vasaras apspalvojumā
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Charadriiformes
|       kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|         dzimta = Laridae
|      dzimta_lv = Kaiju dzimta
|          ģints = Chroicocephalus
|       ģints_lv = Ķīri
|           suga = Chroicocephalus ridibundus
|        suga_lv = Lielais ķīris
|       binomial = Chroicocephalus ridibundus
 ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Larus ridibundus''
|attēls2=Black-headed Gulls (Larus ridibundus) (W1CDR0001402 BD19).ogg}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{ezera infokaste
|ezers=Presegas ezers
|attēls=Pressegger_See_24092006_01.jpg
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=46.626111 | plat_NS=N
| gar_d=13.441389 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Karintija}}
|platība=0,55
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3,4
|Max_dziļums=13,7
|tilpums=
|augstums_vjl=560
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Fatālisms''' (no {{val|la|fatalis}} — 'liktenīgs') — ticība iepriekš noteiktam, nenovēršamam liktenim, dieva gribai; fatālisms cilvēkus padara pasīvus un padevīgus. Fatālisms raksturīgs [[reliģija]]i un dažām ideāliskajām strāvām.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences:
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata|Uzņēmuma]]
[[Kategorija:Uzņēmumi]]

sentences:
{{iw+}}
'''Maksas SMS''' ir paaugstinātas maksas [[īsziņa]]s, kuras sūtot konkrētam [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniedzējam, [[mobilais telefons|mobilā telefona]] lietotājs var norēķināties par pakalpojumiem, iegūt informāciju, reģistrēties. Paaugstinātas maksas īsziņa ļauj sakaru operatoram iekasēt samaksu atbilstoši lietotāja izmantotajam pakalpojumam, kas tiek pieprasīts, nosūtot īsziņu un saņemot atbildes īsziņu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=maksu&id=2634944&g=1|title=Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca|publisher=letonika.lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakais Pjero
| operators =
| attēls = Pierrotlefouposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = [[Žoržs De Buregārs]]
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Žans Pols Belmondo]]
* [[Anna Karina]]
* [[Graciella Galvāni]]
* [[Semjuels Fulers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pierrot le Fou''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1965|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1965|11|5|Francija}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Trakais Pjero"''' ({{Val|fr|Pierrot le Fou}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pols Belmondo]] un [[Anna Karina]]. Filma ir balstīta uz amerikāņu rakstnieka [[Laionels Vaits|Laionela Vaita]] 1962. gada romāna ''Obsession''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Palea-Epidaura
 | official_name            = {{gree|Παλαιά Επίδαυρος}}
 | settlement_type          = ciemats
 | image_skyline            = Palea-Epidavros.jpg
 | image_caption            = Palea-Epidaura
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Nome
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = ap 1600. gadu p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 29.404
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1932
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37| latm = 38| lats =  | latNS = N
 | longd = 23| longm = 9| longs = 36| longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 11
 | website                  =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | footnotes                =
}}
'''Palea-Epidaura''' ({{val-el|Παλαιά Επίδαυρος}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]], [[Argolīdas nome|Argolīdas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsā]]. Izvietojusies [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Saroniks|Saronika līča]] piekrastē, 34 km. uz rietumiem no [[Nauplija]]s pilsētas. Neliela osta un apkārt esošās pludmales (Kalamaki, Vagionia u.c.) padara to par [[kūrortpilsēta|kūrortpilsētu]]. Palea-Epidaura atrodas senās Epidauras pilsētas teritorijā, apmēram 13 km. no Asklēpija kulta centra, kas mūsdienās tiek saukts par [[Epidaura|Epidauru]].

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Odisejs Elitis
|     vārds_orig = {{gree|Οδυσσέας Ελύτης}}
|         attēls = Elytis,_Odysseas_(1911-1996).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Medaljons ar Eliša portretu Iraklijā, Krētā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Iraklija]], [[Krētas republika]]<br />(tagad [[Grieķija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1996
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Atēnas]], [[Grieķija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1979. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
[[File:Odysseas Elytis 1974.jpg|thumb]]

sentences: '''Ādamābols''' jeb '''gāmurs''' ir [[balsene]]s izcilnis [[kakls|kakla]] priekšējā daļā, kas raksturīgs [[vīrietis|vīriešiem]], ļoti reti arī [[sieviete|sievietēm]]. Ādamābolu veido [[vairogskrimslis]], kas izspiežas uz āru un ir pat sataustāms, un šis [[skrimslis]] sastāv no divām leņķī savienotām plāksnītēm.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | title= Balsene | publisher= medicine.lv - Latvijas veselības portāls | accessdate= 2019. gada 12. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191211231318/https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | archivedate= 2019. gada 11. Decembris }}</ref> Ādamābols ir sekundārā vīrišķā dzimumpazīme, kas parādās [[pubertāte]]s vecumā, kad hormonālās iedarbības rezultātā tas izliecas. Tā rezultātā arī [[balss]] kļūst zemāka (ar mazāku [[frekvence|frekvenci]]).

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]

sentences: '''Nenoteiktais integrālis''' ir [[funkcija]]s <math>f(x)</math> visu primitīvo funkciju <math>F(x)+C</math> kopums, kuru [[atvasinājums]] ir vienāds ar <math>f(x)</math>. To apzīmē ar <math>\int_{\,}^{\,}f(x)dx+C</math>, kur ''C'' ir [[integrācijas konstante]]. Primitīvo funkciju kopuma noteikšanu sauc par funkcijas '''integrēšanu''', un tā ir pretēja darbība [[atvasināšana]]i. Nenoteiktos integrāļus ar noteiktajiem integrāļiem saista [[Ņūtona—Leibnica formula|Ņūtona—Leibnica]] fundamentālā teorēma: funkcijas noteiktā integrāļa vērtība kādā intervālā ir vienāda ar tās nenoteiktā integrāļu starpību intervālu galapunktos. Pastāv vairāki nenoteiktā integrāļa atrašanas veidi, tai skaitā ar [[substitūcija|substitūciju]], izmantojot [[parciālā integrēšana|parciālo integrēšanu]], izmantojot nenoteiktā integrāļa linearitāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''Max-Morlock-Stadion''|logo_image=|image=Frankenstadion 1.JPG|map_type=Vācija|latNS=N|latd=49|latm=25|lats=34|longEW=E|longd=11|longm=7|longs=33|UEFA_rating=|location={{vieta|Vācija|Nirnberga}}|broke_ground=|built=1928|closed=|renovated=|opened=1928|surface=zāle|construction_cost=|seating_capacity=50 000|tenants=[[1. FC Nürnberg]]|expanded=}}'''Max-Morlock-Stadion''' ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Nirnberga|Nirnbergā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 50 000 skatīāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Vācijas Bundeslīga|Vācijas Bundeslīgas]] klubs [[1. FC Nürnberg|''1. FC'' ''Nürnberg'']]. Stadions ir atvērts 1928. gadā. Šeit ir noticis [[2006. gada FIFA Pasaules kauss]].

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Reinholds Rādemāhers
|     vārds_orig = ''Reinhold Rademacher''
|         attēls = R. Rademacher.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nezināma autora glezna
|        dz_gads = 1609
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Pārdaugavas Livonijas hercogiste|Rīga}}
|         m_gads = 1668
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Sēdermanlande|Eskilstūna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Eskilstūnas metālapstrādes darbnīcu dibinātājs un īpašnieks,<br />ieroču ražotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Vitmāhere
|          bērni = Martins Rādemāhers, Doroteja Rādemāhere, Anna Rādemāhere
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Džons Denvers
|Attēls           = JohnDenver.jpg
|Att_izm          = 220 px
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Henrijs Džons Deičendorfs jaunākais
|Dzimis           = {{dat|1943|12|31}}
|Vieta_dz         = [[Rozvela]], [[Ņūmeksika]], {{USA}}
|Miris            = {{dat|1997|10|12}}
|Vieta_mr         = [[Pasifikgrova]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|Instrumenti      = [[balss]], [[ģitāra]], [[taistiņinstrumenti]], [[vijole]]
|Žanrs            = [[kantrimūzika]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[popmūzika]]
|Nodarbošanās     = [[mūziķis]], [[komponists]], [[aktīvists]]
|Gadi             = 1962—1997
|Izdevējkompānija = ''[[Mercury Records|Mercury]]'', ''[[RCA Records|RCA]]'', ''[[BMG]]'', ''[[Windstar]]'', ''[[Sony Wonder]]''
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = http://www.johndenver.com/
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros aliterācijas līdzskaņi ir atzīmēti '''treknrakstā'''.
# '''M'''elnā '''m'''ežā '''M'''airis '''m'''ācījās '''m'''eklēt '''m'''ētras.
# '''V'''ienpadsmit '''v'''ērši '''v'''ēro '''v'''ienu '''v'''istu.
# '''P'''retējā ceļa '''p'''usē '''p'''ārvietojas '''p'''iecpadsmit '''p'''usaudži.
# '''S'''ievietes nelielais '''s'''uns '''s'''āka '''s'''kriet pakaļ mašīnai.
}}
'''Aliterācija''' (no {{val|la|litera}} — 'alfabēta burti') ir vienāds, saskanīgs vai mērķtiecīgs noteiktu [[Līdzskanis|līdzskaņu]] atkārtojums.<ref name="uzdevumi">[http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/11-klase/publiska-runa-7950/re-c0b2b9ab-8fc3-4fab-b4d1-2d5b87534928 Publiskās runas valoda, uzdevumi.lv]</ref><ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 177. lpp.</ref> Līdzīga aliterācijai ir [[asonanse]], kad atkārtojas [[patskaņi]].<ref name="uzdevumi"/> Nereti šos abus [[stilistika]]s elementus lieto kopā, kā arī tos bieži izmanto [[Latviešu tautasdziesmas|latviešu tautasdziesmās]].<ref>[http://skribents007.1s.lv/101-literaro-darbu-ari-dzejas-analize-viss-tas-ko-drikstam-gaidit-no-latvju-musdienu-dzejas-bet-reti-sagaidam/ Dzejas izteiksmes veidi]</ref><ref name="uzdevumi"/> Mūsdienās aliterāciju bieži izmanto [[Dziesma|dziesmu]] vārdos, [[Laikraksts|laikrakstu]] virsrakstos, [[televīzija]]s [[priekšnesums|šovos]] un citur.<ref>Koards, Roberts L. ''Wide-Ranging Alliteration'' ''Peabody Journal of Education'', Vol. 37, No. 1. (1959. gada jūlijs) lpp. 30–32.</ref>

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Serbia}}

sentences:
[[Kategorija:Neofolks]]
[[Kategorija:Tautas mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Eksperimentālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Folkroka grupas]]

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka (Stukmaņi—Valka)''' bija 212 km gara šaursliežu (750 mm) dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Pļaviņas]] ar [[Valka|Valku]] un turpinājās kā [[Dzelzceļa līnija Valka—Rūjiena—Pērnava|līnija Valka—Pērnava]]. Pirmā pasaules kara laikā dzelzceļa posmu no [[Pļaviņas|Pļaviņām]] līdz [[Gulbene]]i pārbūvēja par 1524 mm platsliežu dzelzceļa līniju. Vilcienu kustību posmā [[Valga]]—[[Ape]] slēdza 1970. gadā, bet posmā [[Ape]]—[[Alūksne]] — 1973. gadā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valsts iestāde
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1920|3|4}}
| Sēdeklis            = [[Sanktpēterburga]], {{RUS}}
| Vadība              = Aleksandrs Makarovs
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.aari.ru aari.ru]
}}
'''Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts''' ({{val|ru|Арктический и антарктический научно-исследовательский институт, ААНИИ}}) ir vecākā [[Krievija]]s (agrāk — [[Padomju Savienība|PSRS]]) zinātniski pētnieciskā iestāde, kas nodarbojas ar [[Zeme]]s [[ģeogrāfiskais pols|polāro]] reģionu komplekso izpēti. Izpēte tiek veikta tādās zinību nozarēs, kā [[okeanogrāfija]], [[ledus]] [[fizika]], [[meteoroloģija]], [[okeāns|okeāna]] un [[atmosfēra]]s mijiedarbība, [[ģeofizika]], jūras leduszinības, [[glacioloģija]], polārā [[ģeogrāfija]], [[hidroķīmija]], [[upe|upju]] [[grīva|grīvu]] [[hidroloģija]], [[ekoloģija]], polārā [[medicīna]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Kacenšteins''' var būt:

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Aidaho
| official_name           = ''Idaho''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Boise Idaho.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Aidaho kapitolijs Boisisitijā
| image_flag              = Flag of Idaho.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Idaho.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Dārgakmeņu štats
(''Gem state'')
| motto                   = ''Esto perpetua''
| anthem                  =
| capital                 = [[Boisisitija]]
| largest_city            =
| official_language       = nav
| spoken_language         = [[angļu valoda]]
| image_map               = Idaho in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Aidaho atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Breds Litls]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Dženisa Makgīčina]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 216632
| area_land_km2           =216400
| area_water_km2          =2398
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1839106
| population_as_of        = 2020. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 89,1%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,4%
aziāti — 1,2%
melnādainie — 0,6%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 29,3%
[[mormoņi]] — 23%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 12,7%
| utc_offset              =
| website                 = {{URL|http://www.idaho.gov}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[University of California, Berkley|Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Gregs Gatfelds
| vārds_orig = Gregory Gutfeld
| attēls = Greg Gutfeld by Gage Skidmore.jpg
| att_nosaukums = Gatfelds 2018. gadā
| dz_gads = 1964
| dz_mēnesis = 9
| bērni = 4
| dz_vieta = [[Ņujorka]], Ņujorkas štats, ASV
| dz_diena = 12
}}
'''Gregorijs Gatfelds''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Gregory Gutfeld''; dzimis 1964. gada 12. septembrī San Mateo, [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu televīzijas producents, komentētājs, autors, redaktors un komiķis. Viņš ir šova ''The Greg Gutfeld Show'' vadītājs un viens no pieciem politisko sarunu šova ''The Five'' vadītājiem. Iepriekš Gatfelds vadīja kanāla Fox News Channel šovu ''Red Eye w/  Greg Gutfeld''.<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://www.foxnews.com/on-air/the-five/index.html |title= The Five |publisher= Fox News}}</ref><ref name="vari_FoxN">{{tīmekļa atsauce | title = Fox News Channel Developing Weekend Program for Greg Gutfeld | last = Steinberg | first = Brian |newspaper=[[Variety]] | date = February 26, 2015 | accessdate = March 6, 2015 | url = https://variety.com/2015/tv/news/fox-news-channel-developing-weekend-program-for-greg-gutfeld-1201442457/}}</ref> Gatfelds ir [[Libertisms|libertists]] un pats sevi raksturo kā nereliģiozu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theblaze.com/news/2014/03/21/non-religious-greg-gutfeld-makes-an-interesting-submission-about-the-church|title=‘Non-religious’ Fox anchor makes an interesting admission about the church|last=Weingarten|first=Benjamin|publisher=|website=The Blaze|access-date=|date=March 21, 2014}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Valodas]]
[[Kategorija:Reliģiskā uzvedība un pieredze]]

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena banda
| attēls                   =  Ocean's Eleven 2001 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Eleven''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džerijs Veintrobs]]
| scenārija autors         = [[Teds Grifins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Breds Pits]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|7||bez}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-eleven-2001-0|title=Ocean's Eleven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018|archive-date={{dat|2020|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200930033624/https://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-eleven-2001-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceanseleven.htm|title=Ocean's Eleven (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|450,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Oušena ducis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Oušena banda"''' ({{val|en|Ocean's Eleven}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Breds Pits]], [[Mets Deimons]] un [[Endijs Garsija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|7||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 2004. gada filma "[[Oušena ducis]]" un 2007. gada filma "[[Oušena velna ducis]]", kā arī 2018. gada [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences: '''Artēziskie ūdeņi''' ir pazemes [[ūdens|ūdeņi]], kas atrodas zem [[Spiediens|spiediena]] starp diviem ūdens mazcaurlaidīgiem slāņiem.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Artēziskie ūdeņi parasti sastopami dziļos horizontos starp ūdeni necaurlaidīgiem slāņiem un kuru pjezometriskie līmeņi ir augstāki par zemes virspusi (spiedienūdeņi). Tiek uzskatīts, ka tie ir tīrāki par [[Gruntsūdens|gruntsūdeņiem]].{{fact}}

sentences:
{{infokaste+}}

'''Torvalds Kodransons''' ({{val-is|Þorvaldr Koðránsson inn víðförli}}; ap [[950]] — ap [[1002]]) bija [[Īslande|īslandiešu]] "Kristīšanas sāgā" (''Kristni saga'') un citās [[sāgas|sāgās]] pieminēts [[vikingi|vikings]] un pirmais kristiešu misionārs "[[Ceļš no varjagiem uz grieķiem|Austrumu ceļā]]" ({{val-is|Austurveg}}),<ref>[http://norse.ulver.com/articles/jackson/austr/chapter1.html Джаксон, Т. Н. Austr í Görðum : древнерусские топонимы в древнескандинавских источниках. — М.: Языки русской культуры, 2001.] (krieviski)</ref> kas [[Polockas kņazi|Polockas ķēniņa]] valstī nodibināja [[klosteris|klosteri]].

sentences:
]]
'''Klinšu kāpšana''' ir [[sports|sporta]] un aktīvās atpūtas veids, kur dalībnieki pārvar dabīgas vai mākslīgas vertikālas sienas. Vēsturiski attīstījusies kā militāra vai saimnieciska nodarbe, mūsdienās pastāv galvenokārt kā sportiska aktivitāte. No klinšu kāpšanas izveidojies atsevišķs sporta veids — [[sacīkšu kāpšana|kāpšanas sports]] — ir [[SOK|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] atzīts sporta veids.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Laura Ikauniece
| vārds_orig =
| mir_dat =
| mir_viet =
| attēls = Laura Ikauniece by Augustas Didzgalvis.jpg
| att_izm = 250px
| paraksts = Laura Ikauniece 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|5|31}}
| dz_viet = {{Vieta|Latvija|Ventspils}}
| dzīvesvieta = {{Vieta|Latvija|Jūrmala}}
| taut = {{LAT}}
| garums = {{mērv|cm=179}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/ikauniece-laura-1089463/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081537/http://www.london2012.com/athlete/ikauniece-laura-1089463/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
| svars = {{mērv|kg=60}}<ref name="london2012" />
| iesauka =
| izglītība = [[Latvijas Universitāte]]
| dzimums = S
| disc = [[Septiņcīņa]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = [[Andrejs Nazarovs (vieglatlētikas treneris)|Andrejs Nazarovs]]
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 2 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}})
| pc-a = 3 ([[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013]], [[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2015]], [[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2017]])
| pc-t =
| rc-a = 3 ([[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]], [[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2014]], [[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2016]])
| rc-t =
| reg1 = Eiropas
| reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>| PR1 = 6815 punkti (2017) {{icon|lr-v}}
| PR1_d = Septiņcīņa
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d =
| PR4 =
| PR4_d =
| PR5 =
| PR5_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv = [[Latvijas Gada balva sportā|Latvijas Gada sportiste]] (2015, 2016)
| atjaunots =
| medaltemplates = {{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Universiāde|Vasaras Universiāde]]}}
{{Medal|Gold|Kazaņa 2013|Septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules jauniešu čempionāts vieglatlētikā|Pasaules jauniešu čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2012. gada Pasaules jauniešu čempionāts vieglatlētikā|Bresanona 2009]]|Septiņcīņa}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas junioru čempionāts vieglatlētikā|Eiropas junioru čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2011. gada Eiropas junioru čempionāts vieglatlētikā|Tallina 2011]]|Septiņcīņa}}
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| dzimtais_vārds = Laura Ikauniece
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurska
| operators =
| attēls = Kursk poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents =
| scenārijs = Roberts Rodats
| aktieri = * [[Matiass Shunartss]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Artēmijs Spiridonovs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Pēters Simonišeks]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Kursk''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''Belga Productions''
* ''VIA EST''
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|6|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2018|11|7|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{LUX}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr618091013/|title=The Command |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kurska"''' ({{Val|en|Kursk}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Beļģija]]s, [[Francija]]s un [[Luksemburga]]s kopražojuma [[drāma]]s filma. Tās režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Matiass Shunartss]], [[Lea Sedū]], [[Artēmijs Spiridonovs]], [[Kolins Fērts]], [[Pēters Simonišeks]], [[Augusts Dīls]] un [[Makss fon Sīdovs]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Tertulliāns
|          vārds_orig = Tertullianus
|              attēls = Tertullian.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[160]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|           m_dat_alt = ap [[245]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
({{TUN}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[stoicisms]], [[Filons]]
|          ietekmējis = [[Kipriāns]], [[Hieronīms]], [[Svētais Augustīns]], [[Leons I]], [[Halkēdonas koncils]]
|               darbi = ''Apologeticus''
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Tertulliāns''', pilnā vārdā '''Kvints Septimijs Florents Tertulliāns''' ({{val|la|Quintus Septimius Florens Tertullianus}}); dzimis ap [[160]]. gadu, miris ap [[225]]. gadu) bija ražīgs [[Romas impērija]]s laika [[kristietība|kristiešu]] autors no [[Kartāga]]s. Agrīns kristiešu [[apoloģija|apoloģēts]] un cīnītājs pret [[ķecerība|ķecerībām]], sevišķi [[gnosticisms|gnosticismu]]. Pirmais latīņu autors, kurš plaši izmantoja [[Trīsvienība]]s jēdzienu. Kaut arī ietekmīgs kristietības pamatlicējs, nav kanonizēts, jo dzīves otrajā pusē pieslējās [[montānisms|montānistiem]].

sentences: {{Commonscat|Cardinals from Italy|Kardināli no Itālijas}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Žorži Amadu
|         vārds_orig = ''Jorge Amado''
|             attēls = Jorge Amado, 1935.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1912
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Itabuna}}
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Salvadora|3s=Salvadora (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{BRA}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Amado Signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, profesors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Gabriela, cravo e canela]]''
[[Donja Flora un divi viņas vīri]]
''[[Tieta do Agreste]]''
''[[Capitães da Areia]]''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
'''Briga''' ir divmastu [[kuģis]], aprīkots ar [[fokmasts|fokmastu]] un [[grotmasts|grotmastu]]. Senākos laikos brigas kalpoja kā [[patruļkuģi]], [[izlūki]],  pārvadāja [[krava]]s ar dažādām [[preces|precēm]] [[tirdzniecība|tirdzniecība]]i. Lielākā un pazīstamākā briga [[krievu jūras flote|krievu jūras flotē]] bija briga "Merkūrijs", kas 1828. gadā [[krievu — turku karš|krievu — turku kara]] laikā bija spiesta cīnīties ar diviem turku [[līnijkuģi]]em, kurus arī uzvarēja, izraisot nopietnus zaudējumus pretiniekiem.
Mūsu laikos brigu piemēri ir [[Lielbritānija|britu]] briga "Rojālists" (darbību uzsāka 1971. gadā) un [[Vācija|vācu]] "Roalds Amundsens" (darbību uzsāka 1952. gadā).

sentences:
[[File:Dystonia2010.JPG|thumb|Slimnieks ar medikamentu izraisīto distoniju]]
'''Distonija''' jeb '''muskuļu distonija''' ir [[hiperkinēze]]s veids, kas izpaužas kā lēna nepatvaļīga permanenta kontrakcija ar nevienmērīgu tonusa paaugstināšanos dažādās [[muskuļi|muskuļu]] grupās. Tas ir neiroloģisks [[simptoms]], kas liecina par [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimību. Šis stāvoklis neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību, bet bieži ir sociālās atstumtības cēlonis, jo ārējā izskata kroplības dēļ daudzi mēdz uzskatīt slimniekus par garīgi atpalikušiem.<ref>Dzirkstele.diena.lv : Savlaicīgi ārstējot muskuļu distoniju, pacienti spēj atgriezties normālā dzīvē. http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160307020828/http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 |date={{dat|2016|03|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Politiskās partijas infokaste
|name               = Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei
|native_name        = [[Spāņu valoda|Spāņu]]: Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos
|logo               = Movimiento al Socialismo.png
|colorcode          = #0047AB
|leader             =
|chairperson        =
|president          = [[Evo Moraless]]
|secretary_general  =
|spokesperson       =
|founder            =
|leader1_title      =
|leader1_name       =
|leader2_title      =
|leader2_name       =
|leader3_title      =
|leader3_name       =
|leader4_title      =
|leader4_name       =
|leader5_title      =
|leader5_name       =
|slogan             =
|founded            = 1987. (reģistrēta)

                      1998. (IPSP to pārņem)
|dissolved          =
|merger             =
|split              = Tautu suverenitātes asambleja
|predecessor        =
|merged             =
|successor          =
|headquarters       = {{vieta|Bolīvija|Lapasa}}
|newspaper          =
|student_wing       =
|youth_wing         =
|wing1_title        =
|wing1              =
|wing2_title        =
|wing2              =
|wing3_title        =
|wing3              =
|membership_year    =
|membership         =
|ideology           = [[21. gadsimta sociālisms]]

[[Kreisais nacionālisms]]

[[Pretimperiālisms]]

[[Antikapitālisms]]

[[Komunitārisms]]
|position           = [[kreisa politika|Kreisa]]
|religion           =
|national           =
|international      = [[Progresīvo alianse]]
 [[Foro de São Paulo]]
|european           =
|europarl           =
|affiliation1_title =
|affiliation1       =
|colors             = {{krāsa|#0047AB}} {{krāsa|#FFFFFF}} {{krāsa|#000000}}

[[zilā krāsa|Zils]], [[baltā krāsa|balts]], [[melnā krāsa|melns]]
|blank1_title       = Deputātu kambaris
|blank1             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|88|130|#0047AB}}
|blank2_title       = Senāts
|blank2             = {{Politiskās partijas infokaste/Vietas|25|36|#0047AB}}
|blank3_title       =
|blank3             =
|seats1_title       =
|seats1             =
|seats2_title       =
|seats2             =
|seats3_title       =
|seats3             =
|seats4_title       =
|seats4             =
|symbol             =
|flag               =
|website            =
|state              =
|country            = {{vieta|Bolīvija}}
|country_dab1       =
|parties_dab1       =
|elections_dab1     =
|country2           =
|country_dab2       =
|parties_dab2       =
|elections_dab2     =
|footnotes          =
}}
'''Kustība uz sociālismu — Politiskais instruments tautu suverenitātei''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo-Instrumento Político por la Soberanía de los Pueblos}}, '''MAS-IPSP''', arī '''MAS'''), arī '''Kustība uz sociālismu''' ({{val-es|Movimiento al Socialismo}} {{audio|es_movimiento-al-socialismo_001.ogg|klausīties}}), ir [[kreisa politika|kreisa]], [[sociālisms|sociālistiska]] [[Bolīvija]]s kustība un [[politiskā partija]], kura ir valdībā ar absolūtu vairākumu [[Bolīvijas Daudznacionālā likumdošanas asambleja|parlamentā]]. Tās vadītājs ir pašreizējais valsts prezidents [[Evo Moraless]].

sentences: '''Neitronijs''' ir īpašs [[viela]]s veids, kas sastāv tikai no [[neitrons|neitroniem]]. Šis termins bieži sastopams [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] literatūrā, bet [[zinātne|zinātnē]] to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums '''neitroniums''' (no {{val-en|neutronium}}), tomēr, tāpat kā pieņemts [[ķīmiskais elements|elementu]] nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar ''-ium'', latviešu valodā lietot izskaņu ''-ijs'', tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par '''neitrīdu''' vai '''neitriumu'''.

sentences: '''Saiešanas telts''', arī '''Tabernākuls''' saskaņā ar [[Tora|Toru]] bija izraēļu galvenā svētnīca periodā pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s līdz pat [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes tempļa]] uzcelšanai. Saiešanas telts celtniecības detaļas aprakstītas [[Otrā Mozus grāmata|Otrajā Mozus grāmatā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējā montāža
| operators =
| attēls = PedejaMontaza-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Mišels Hazanavičs]]
| producents =
| scenārijs = Mišels Hazanavičs
| aktieri = * [[Romēns Duriss]]
* [[Berenise Bežo]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Coupez !''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|17|[[2022. gada Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēdējā montāža"''' ({{Val|fr|Coupez !}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s zombiju [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Mišels Hazanavičs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Romēns Duriss]] un [[Berenise Bežo]]. Filma ir rīmeiks 2017. gada [[Japāna]]s filmai ''[[One Cut of the Dead]]''.

sentences: {{Citas nozīmes|kuģa radiomāju|radiomāja (nozīmju atdalīšana)|radiomāja}}

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = M1911a1.jpg
|paraksts           = ''Colt M1911''
|nosaukums          = Colt 1911
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[pusautomātiskā pistole]]
|konstruktors       = [[Džons Braunings]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = Colt’s Manufacturing Company
Remington Arms
|ražošanā           = no [[1911. gads|1911. gada]]—pašlaik
|bruņojumā          = no [[1911. gads|1911. gada]]—pašlaik
|patronu_tips       = [[.45 ACP]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      = 260
|attālums           = 27 m
|masa              = 1,12 kg
|garums             = 216 mm
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   = [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = 7 - 11
|tēmēklis           = atklātais
|versijas           = M1911A1
M1911A2
FN Grand Browning
RIA Officers
Kongsberg Colt
MEU(SOC) pistole
|daudzums           = >4 milj.
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Elektromagnētiskā mijiedarbība''' ir [[fundamentālā mijiedarbība|fundamentāla mijiedarbība]], kas realizējas ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskā lauka]] starpniecību. Mijiedarbojas daļiņas, kam ir elektriskais lādiņš vai magnētiskais moments. Elektromagnētiskajā mijiedarbībā pastāv vairāk nezūdamības likumi: [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas]], [[impulsa nezūdamības likums|impulsa]], [[impulsa momenta nezūdamības likums|impulsa momenta]], [[lādiņa nezūdamības likums|lādiņa]].<ref name="lpe">{{LPE|3|129}}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|imunoloģiskajām antivielām|antivielu fizikā|antiviela}}
'''Antivielas''' (imūnglobulīni - Ig) ir [[asins]] [[serums|seruma]] olbaltumvielas, kuru sintēzi ierosina kāds infekciju [[slimība|slimību]] ierosinātājs (mikroorganisms), [[vakcīna]] vai cits [[antigēns]] un kuras ar šo antigēnu specifiski reaģē.<ref name="autogenerated2"> Populārā medicīnas enciklopēdija. Rīga, 1985, 41. lpp </ref>. Tā, piemēram, [[difterija]]s toksīns ierosina tikai tādu antitoksīnu rašanos, kuras saistās vienīgi ar pašu difterijas toksīnu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Etore Bugati
|     vārds_orig = ''Ettore Bugatti''
|         attēls = Ettore Bugatti in 1932.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Etore Bugati 1932. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Neijī pie Sēnas}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Francijas (naturalizējies)
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[konstruktors]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Karlo Bugati]]<br />Terēze Lorioli
|          brāļi = [[Rembrants Bugati]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Žans Bugati]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Etore Arko Isidoro Bugati''' ({{val|it|Ettore Arco Isidoro Bugatti}}; dzimis {{dat|1881|9|15}} [[Milāna|Milānā]], miris {{dat|1947|8|21}} [[Parīze|Parīzē]]) bija itāļu izcelsmes franču [[automašīna|automašīnu]] dizainers un ražotājs. Viņu atceras kā automobiļu ražošanas uzņēmuma ''[[Bugatti|Automobiles E. Bugatti]]'' dibinātāju un īpašnieku, ko 1909. gadā viņš nodibināja toreizējā Vācijas pilsētā [[Molsaima|Molsaimā]], [[Elzasa]]s reģionā tagadējā Francijā. Bugati nomira [[Parīze|Parīzē]] un apglabāts [[Dorlisaima|Dorlisaimā]], Francijā.

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Unterelba
 |        krāsu_shēma = upe
 |             attēls = Luftaufnahmen_Nordseekueste_2013-09_by-RaBoe_248.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Elba pie Brunsbiteles
 |        vietaskarte = Vācija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d =  53.6
 | gar_d  =  9.583333
 |          atrašanās = {{vieta|Vācija}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Hamburga]]
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
}}

sentences: '''Novērošana''' ir konkrētas [[persona]]s apkārtējās pasaules uztveršana un atcerēšanās. Novērošanas procesā parasti tiek veikti '''novērojumi'''. Novērošanas procesā var izšķirt trīs daļas: [[uztvere|uztveršanu]], [[filtrācija|filtrēšanu]] un [[atmiņa|iegaumēšanu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Mauru pils
| native_name         = ''Moorish Castle''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Gibraltārs#Eiropa
| status              =
| image               = The_Moorish_Castle.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            = 100 m
| building_type       = [[viduslaiku pils]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = [[Gibraltāra valdība]]
| current_tenants     =
| location            = {{GIB}}
| latd  = 36.143882 | latNS  = N
| longd = 5.349857 | longEW = W
| groundbreaking_date = 8. gadsimts
| start_date          = ap [[711]]. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
 | attēls             = Rio Douro - Portugal (32615481975) (cropped).jpg
 | paraksts           = Douru Portugāles vīna reģionā
 | nosaukums          = Douru (Dvero)
 | citvaloda          = es
 | oriģinālnosaukums  = Duero
 | citvaloda1         = pt
 | oriģinālnosaukums1 = Douro
 | izteka             = Ibērijas kalni
 | ieteka             = [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=2 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=41 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=10 | iet_gar_EW=W
 | baseina_valstis    = {{ESP}}<br />{{POR}}
 | garums             = 938
 | gada_notece        = 20
 | baseins            = 984 000
 | pietekas           = Pisverga, Esla, Tormesa
  | vietaskarte       = Spānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences: {{Commonscat|Fencers from Peru|Paukotāji no Peru}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
 |show_name            = New Girl
 |image                =
 |caption              =
 |genre                = Situāciju komēdija
 |creator              = [[Elizabete Merivetera]]
 |starring             = [[Zoja Dešanela]]
[[Džeiks Džonsons]]
[[Makss Grīnfīlds]]
[[Lamorns Moriss]]
[[Hanna Simona]]
 |executive_producer   =
 |company              =
 |opentheme            = Zoja Dešanela — ''Hey Girl''<ref>[http://itunes.apple.com/us/album/hey-girl-theme-from-new-girl/id465781544 Hey Girl (Theme from "New Girl") – Single]</ref>
 |theme_music_composer =
 |country              = {{USA}}
 |language             = Angļu
 |location             = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |camera               =
 |runtime              = 22 minūtes
 |network              = [[Fox Broadcasting Company|Fox]]
 |first_aired          = {{filmas datums|2011|9|20}}
 |last_aired           = {{filmas datums|2018|5|15}}
 |list_episodes        = "Jauniņā" sēriju uzskatījums
 |num_seasons          = 7
 |num_episodes         = 146
 |picture_format       = [[480i]] ([[Standard-definition television|SDTV]])
[[720p]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
 |audio_format         =
 |website              = http://www.fox.com/programming/shows/?sh=new-girl
}}
'''"Jauniņā"''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''New Girl'') ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[situāciju komēdija]], ko 2011. gada 20. septembrī sāka translēt televīzijas kanāls ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]].''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/|title=FOX Announces 2011 Fall TV Premiere Dates|last=Seidman|first=Robert|work=TV By the Numbers|accessdate=June 23, 2011|date=June 23, 2011|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304001630/http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304001630/http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/ |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> Seriāls tika filmēts [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Galvenās lomas seriālā atveido Zoja Dešanela (Džesika), Džeiks Džonsons (Niks), Makss Grīnfīlds (Šmits) un Lamorns Moriss (Vinstons). Seriāls apvieno [[drāma]]s un [[komēdija]]s elementus, atainojot trīsdesmitgadnieku grupas savstarpējās attiecības un karjeras izvēles.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Kolhīdas zemiene
|attēls                 = River Gubistskali.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Gubisckali]] upe Kolhīdas zemienē
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =13|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{GEO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kaukāzs]]
|sastāv                 =
|garums                 = ap 100
|platums                = ap 100
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Kolhīdas zemiene''' ({{val|ka|კოლხეთის დაბლობი}}) ir aluviāls [[līdzenums]] [[Gruzija]]s rietumos, [[Rioni]] upes lejtecē. Izvietojusies [[Melnā jūra|Melnās jūras]] austrumu piekrastē; no ziemeļiem to norobežo [[Lielais Kaukāzs]], no dienvidiem — [[Mazais Kaukāzs]]. Līdzenumam trīsstūrveida forma; garums rietumu—austrumu virzienā un platums piekrastē ap 100 km.<ref>{{PZT|366}}</ref> Mitrs subtropu klimats, vidējā temperatūra janvārī 4,5—6 °C, jūlijā — 23—24 °C. Nokrišņi līdz 2000 mm gadā, augsta purvainība. Attīstīta lauksaimniecība, audzē subtropu kultūras: [[citrusi]], [[tēja]]. Naftas un gāzes atradnes, minerālūdeņi. Lielākās upes ir [[Rioni]], [[Khodora]], [[Inguri]], [[Supsa]]. Lielākās pilsētas ir [[Kutaisi]], [[Poti]], [[Zugdidi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Ferreira''' var attiekties uz:

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vilhelms Klumbergs''' ({{val|de|Wilhelm Klumberg}}, 1886-1942) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tautsaimnieks un pedagogs.
[[Herdera institūts|Herdera institūta]] direktors (1927—1939).

sentences: '''1. septembris''' ir gada 244. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (245. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 121 diena.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Hanzas perona" kultūras centra ēka.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 63
 | lv  = Sešdesmit trīs
}}

sentences: '''Cehšteins''' ({{val|de|Zechstein}} — 'raktuvju akmens') ir [[perms|perma]] formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt [[sāls]] nogulas un [[varš|vara]] šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā [[Pangeja]]s superkontinenta ziemeļdaļā seklas [[Epikontinentāla jūra|epikontinentālas jūras]] dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Brēmenes muzikanti
|native_name   =
|image         = Brēmenes muzikantu skulptūra.jpg
|caption       =
|map_image     =
|latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
|longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|location      = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|designer      =
* Gerhards Marks (oriģināls)
* Krista Baumgartele (Rīgas versija)
|type          = [[Skulptūra]]
|material      =
* Granīts (postaments)
* Bronza (skulptūra)
|area          =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          = 1990
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}
'''Brēmenes muzikanti''' ir [[1990]]. gadā atklāta dekoratīva skulptūra [[Vecrīga|Vecrīgā]] starp [[Rīgas Svētā Pētera baznīca|Sv. Pētera baznīcu]] un [[Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejs|Dekoratīvās mākslas un dizaina muzeju]], [[Skārņu iela]]s malā.<ref name="Spārītis">{{Grāmatas atsauce |title=Rīgas pieminekļi un dekoratīvā tēlniecība |author=Ojārs Spārītis |year=2007 |publisher=Nacionālais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-26-306-9 |page=}}</ref>

Vācijā esošā oriģināla autors ir Gerhards Marks, bet skulptūras Rīgas versiju veidojusi Krista Baumgartele. Informatīvajā plāksnē iekļauts teksts latviešu un vācu valodā. Skulptūra ir [[Brēmene]]s pilsētas dāvana savai sadraudzības pilsētai [[Rīga]]i.<ref name="Spārītis"/>

sentences:
[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Air Astana
 |                  logo = AirAstanaNewLogo.png
 |           logo izmērs =
 |                attēls = Airbus A320-232, Air Astana AN1137134.jpg
 |         attēla izmērs =
 |       attēla paraksts = Air Astana Airbus A320-200
 |                  IATA = KC
 |                  ICAO = KZR
 |             izsaukums = ASTANALINE
 |              dibināta = {{dat|2001|8|29}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = {{ubl|[[Almati starptautiskā lidosta]]|[[Nursultana Nazarbajeva starptautiskā lidosta]]}}
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 32
 |             galamērķi = 64
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = {{ubl|''[[Samruk-Kazyna]]'' (51%)|''[[BAE Systems PLC]]'' (49%)}}
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Kazahstāna|Almati}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://airastana.com/}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Šilfs
|          vārds_orig =
|              attēls = Jānis Šilfs.JPG
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 20
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
, [[Oto Kārkliņš]], [[Dāvids Beika]], [[Pēteris Stučka]], Jānis Šilfs, [[Kārlis Pētersons (revolucionārs)|Kārlis Pētersons]].]]
'''Jānis Šilfs''', segvārds ''Jaunzems'' (1881, pēc citām ziņam 1891–1921), bija latviešu [[marksisms|marksists]] un profesionāls revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918), [[LSPR]] valdības sekretārs (1919).

sentences: '''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| vārds = Josifs Brodskis
| vārds_orig = ''Иосиф Александрович Бродский''
| attēls = Joseph Brodsky 1988.jpg
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1940
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 24
| dz_vieta = [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]], {{USSR}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Ņujorka|Ņujorkā]], {{USA}}
| pilsonība = {{USSR}} (1940—1972)
[[Bezvalstnieki|apatrīds]] (1972—1977)
{{USA}} (1977—1996)
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[angļu valoda|angļu]]
| periods = [[1956]]—[[1996]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] ([[1987]])
| piezīmes =
| kategorijas =
| nodarbošanās = dzejnieks, esejists, dramaturgs, tulkotājs, pasniedzējs
| tautība = [[ebrejs]]
| paraksts = Iosif_Brodsky_signature.jpg
| žanri = [[dzeja]]
}}

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name            = Melnās upes aizas nacionālais parks
| alt_name        = Parc national des gorges de Rivière Noire
| iucn_category   = II
| photo           = Black River Gorges Plateau Remousse Viewpoint.JPG
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo2          =
| photo2_caption  =
| map             =
| map_caption     =
| map_relief      = jā
| map_size        =
| latd  = |  latm = |  lats = |  latNS =
| longd = | longm = | longs = | longEW =
| type            =
| prot_category   =
| location        = Maurīcija
| nearest_city    =
| area            = {{mērv|ha=6574}}
| established     = {{dat|1994|6|15|N|bez}}
| visitation_num  =
| visitation_year =
| governing_body  =
| website         =
| footnotes       =
| embedded        =
}}
'''Melnās upes aizas nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kas izveidots kalnainā vidē [[Maurīcija]]s dienvidrietumos. Jau 1977. gadā daļā no vēlākā parka teritorijas tika radīts Makabeja/Bel Ombres [[biosfēras rezervāts]].<ref>[http://www.unesco.org/mabdb/br/brdir/directory/biores.asp?mode=all&code=MAR+01 UNESCO — MAB Biosphere Reserves Directory, Macchabee/Bel Ombre]</ref> Nacionālo parku atklāja 1994. gada 15. jūnijā. Tā platība ir 6574 [[hektārs|ha]], un parks aptver 3,5% no Maurīcijas teritorijas. 2006. gadā parku iekļāva [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].<ref name=unesco>[http://whc.unesco.org/en/tentativelists/5038/ UNESCO World Heritage Convention, Black River Gorges National Park]</ref>

sentences: '''Globālais vietas numurs''' (GVN) ir daļa no [[GS1]] standartu sistēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gs1.org/standards/id-keys/gln|title=Global Location Number (GLN)|last=GS1.org|website=gs1.org|access-date=2019-05-15|date=2014-12-05|language=en}}</ref> Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://docs.oasis-open.org/ebcore/PartyIdType/v1.0/CD02/PartyIdType-1.0.html|title=OASIS ebCore Party Id Type Technical Specification Version 1.0|last=Eijk|first=Pim van der|website=oasis-open.org/|access-date=2019-05-15|date=2010-02-14}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ambrozijs Bergmanis
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1784
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Kijiva]] (tagad {{UKR}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ambrozijs Bergmanis''' ({{val-de|Ambrosius Bergmann}}, 1740–1784) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts, Rīgas [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] ložas "[[Zum Schwerdt]]" brālis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Neprāts
| operators =
| attēls = Frenzy movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = Alfreds Hičkoks
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Finčs]]
* [[Aleks Makkovens]]
* [[Berijs Fosters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Frenzy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1972|6|21}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Frenzy#tab=summary|title=Frenzy (1972) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Neprāts"''' ({{Val|en|Frenzy}}) ir 1972. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Finčs]], [[Aleks Makkovens]] un [[Berijs Fosters]]. Filma balstīta uz Artura La Berna 1966. gada romānu ''Goodbye Piccadilly, Farewell Leicester Square''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Linda Nemiera
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[mūsdienu fantāzija]],
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Septiņi]]", "[[Kaķa lāsts]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Lielā lasītāju gada balva 2011
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Linda Nemiera''' (dzimusi '''Linda Dreimane''' {{dat|1981|03|11}}) ir latviešu [[rakstniece]], kas visbiežāk raksta Latvijas [[mūsdienu fantāzija]]s žanrā. Viņas pirmā grāmata "[[Vilcenes stāsts]]" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

sentences: '''Plūdmaiņas''' ir periodiskas [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]] ūdens līmeņa svārstības, kuras rodas [[Saule]]s un [[Mēness]] un dažreiz arī jūras straumju ietekmē. Lielākajā daļā pasaules katru dienu ir divi plūdmaiņas cikli, kas sastāv no diviem paisumiem un diviem bēgumiem, bet ir vietas tikai ar vienu plūdmaiņu ciklu dienā. Plūdmaiņas ir iemesls ūdens līmeņa mainīgumam jūrās.

sentences: '''Jurdžs''' (siev. dz. '''Jurdža''') ir [[latvieši|latviešu]] uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
, 1556]]
'''Bibliotekārs''' ir informācijas speciālists [[bibliotēkas zinātne|bibliotēkas]] un [[Informācijas zinātne|informācijas zinātnē]], kas ir informācijas servisu organizēšana un pārvaldība. Parasti bibliotekāri strādā publiskajās [[Bibliotēka|bibliotēkās]], izglītības iestāžu bibliotēkās, skolu informācijas centros, vai kāda uzņēmuma informācijas centrā.

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Kusas pamatskola
|attēla_nos   = Kusas pamatskolas logo.jpg
|att_izm      =
|att_apraksts = Kusas pamatskolas logo
|dibin        = 1923
|vieta        = Skolas iela 3, [[Kusa]], [[Madonas novads]], {{LAT}}
|tips         = [[pamatskola]]
|direktors    = Agris Sārs
|skoleni      =
|mlapa        =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Egenbergas pils
| native_name         = ''Schloss Eggenberg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| status              =
| image               = 17-10-26-Graz-Schloß-Eggenberg RR79497.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Štīrija|Grāca}}
| latd                = 47.07395
| longd               = 15.39137
| groundbreaking_date =
| start_date          = pēc 1460. gada, 1625. gads (baroka pārbūve)
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Grācas pilsēta — vēsturiskais cents un Egenbergas pils
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1999
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/931bis 931bis]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Egenbergas pils" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q203797"
}
</mapframe>
'''Egenbergas pils''' ({{val|de|Schloss Eggenberg}}) ir [[baroks|baroka]] pils ansablis [[Austrija]]s pilsētas [[Grāca]]s ziemeļrietumu nomalē. 2010. gadā pils ansambli pievienoja [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektam - [[Grāca]]s vecpilsētai.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Mihaels Plāters-Zībergs''' (arī ''Mihals Plāters-Zīberks'', {{val|pl|Michał Plater-Zyberk}}, {{val|ru|Михаил Казимирович Броэль-Плятер-Зиберк}}; dzimis [[1777. gads|1777]]. gada [[28. decembris|28. decembrī]], miris [[1862. gads|1862]]. gadā [[Pilskalne (Augšdaugavas novads)|Šlosbergā]]) bija [[Sēlija]]s muižnieks, [[grāfs]], [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķī]] viņam piederējusi [[Pilskalnes muiža]]. Augsta ranga valsts ierēdnis, [[Viļņas guberņa]]s vicegubernators.

sentences: '''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

sentences: {{Commonscat|Sports in Scotland|Sports Skotijā}}

sentences: '''Asīrija''' ([[akadiešu valoda|akadiešu]]:𒀸𒋩, [[sīriešu valoda|sīriešu]]: ܐܬܘܪ vai ܐܫܘܪ) bija [[Senā Divupe|Senās Divupes]] lielvalsts [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Savas attīstības agrīnajā stadijā tā pletās uz dienvidiem apmēram no mūsdienu [[Irāka]]s ziemeļu robežas, aptvēra [[Tigra]]s upes ieleju un vairākas tās pietekas. Austrumos Asīrija robežojās ar [[Zāgrosas kalni]]em, bet rietumu virzienā pletās Divupes līdzenums. Dienvidos Asīrija robežojās ar [[Babilonija|Babiloniju]] un [[Šumera|Šumeru]] (vēlāk Šumera Akada). Asīrijas lielākās [[pilsēta]]s bija [[Ašūra]] (mūsdienu Šārkata Irākā) un [[Ninīve]] (mūsdienu [[Mosula|Mosulā]]).

sentences:
'''AFI 10 Top 10''' godina desmit labākās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filmas desmit klasiskajos [[Kinofilma|filmu]] žanros. Šo sarakstu izveidoja [[Amerikas Kinoinstitūts]] (AFI) un publicēja 2008. gada 17. jūnijā. Uzvarētājus atlasīja žūrija, ko veidoja 1500 režisori, kritiķi un kino vēsturnieki. Labākās filmas tika izvēlētas no 500 nominētajām filmām (50 katrā žanrā). Visveiksmīgākais filmu režisors šajā vērtējumā ir [[Alfreds Hičkoks]], kuram sarakstā ir 4 filmas. Viņam seko [[Stīvens Spīlbergs]] un [[Stenlijs Kubriks]] ar 3 filmām. Sarakstā iekļautās filmas tika paziņotas kanālā [[CBS]] un starp cilvēkiem, kas nolasīja sarakstu, bija slaveni aktieri, režisori un producenti:
* [[Dženifere Lava Hjūita]] — 10 labākās [[animācijas filma]]s;
* [[Sīns Astins]] — 10 labākās [[fantāzijas filma]]s;
* [[Kventins Tarantīno]] — 10 labākās gangsteru filmas;
* [[Sigurnija Vīvere]] — 10 labākās [[zinātniskās fantastikas filma]]s;
* [[Klints Īstvuds]] — 10 labākie amerikāņu [[vesterns|vesterni]];
* [[Kuba Gudings]] — 10 labākās sporta filmas;
* [[Gabriels Bīrns]] — 10 labākās detektīvu filmas;
* [[Džesika Alba]] — 10 labākās romantiskās [[komēdija]]s;
* [[Džeimss Vudss]] — 10 labākās tiesu drāmu filmas;
* [[Kērks Daglass]] — 10 labākās episkās filmas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Sunshine''
| attēls                   =  Sunshine 1999 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Istvans Zabo]]
| producents               =
* [[Andrass Hamori]]
* [[Roberts Lantoss]]
| scenārija autors         =
* [[Izraels Horovics]]
* Istvans Zabo
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Rouzmarija Herisa]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Dženifera Ēle]]
* [[Debora Kara Angera]]
* [[Mollija Pārkere]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Džons Nevils]]
* [[Mirjama Margo]]
| mūzika                   = [[Moriss Džarrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Bavaria Film and TV Fund]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Filmfonds Wien]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Kinowelt Filmproduktion]]''
* ''[[The Movie Network]]''
* ''[[TV2]]''
* ''[[Téléfilm Canada]]''
* ''[[Österreichischer Rundfunk]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Kinowelt Filmverleih]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 180 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999|title=Sunshine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025170829/https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{AUS}}
* {{HUN}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0145503/?ref_=bo_se_r_2|title=Sunshine|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Sunshine''''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 1999. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Istvans Zabo]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Rouzmarija Herisa]], [[Reičela Vaisa]], [[Dženifera Ēle]], [[Debora Kara Angera]], [[Mollija Pārkere]], [[Džeimss Freins]], [[Džons Nevils]] un [[Mirjama Margo]]. Filmas pirmizrāde notika 1999. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
, 1921)]]
'''Krievijas igauņi''' ([[Igauņu valoda|igauņu]]: ''Venemaa eestlased'') ir viena no mazākajām etniskajām grupām [[Krievija|Krievijā]]. Saskaņā ar 2020.–2021. gada Viskrievijas tautas skaitīšanas datiem igauņu skaits Krievijā bija 8093 cilvēki (0,005 % no kopējā iedzīvotāju skaita).

sentences:
]]
{{cita nozīme|nodarbošanos|filmu|Mākslinieks (filma)}}
'''Mākslinieks''' ir cilvēks, kas darbojas kādā no [[māksla]]s nozarēm (nodarbojas ar mākslas radīšanu vai arī tās demonstrēšanu). Šis termins tiek bieži izmantots [[izklaide]]s jomā, it īpaši biznesa sakarā, runājot par [[mūziķis|mūziķiem]] un citiem izpildītājiem (attiecībā uz [[aktieris|aktieriem]] šis termins tiek reti lietots).

sentences:
[[Kategorija:Panama]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Panamā]]

sentences:
== Kopsavilkums ==
{{logo}}
[[Kategorija:Svalbāra]]

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Baldones pagasts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Hasavjurta
| official_name = ''Хасав-юрт'' / ''Хаси-эвл'' / ''Хасавюрт''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Хасавюрт.jpg
| image_caption =
| image_flag = Flag_of_Khasavyurt.png
| image_seal = Coat of Arms of Khasavyurt (2017).png
| image_shield =
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 40
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 155144
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 43
| latm = 15
| lats =
| latNS = N
| longd = 46
| longm = 35
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website = {{URL|https://xacavurt.ru/}}
| footnotes =
}}'''Hasavjurta''' ([[Kumiku valoda|kumiku]]: ''Хасав-юрт,'' [[Čečenu valoda|čecenu]]: ''Хаси-эвл, [[Avāru valoda|avāru]]: Хасавюрт'') ir pilsēta [[Krievija|Krievijā]], [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja vairāk nekā 155 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

sentences:
{{infobox
| title   = {{{nosaukums|{{PAGENAME}}}}}
| subheader = {{#if: {{{saime|}}}|[[{{{saime}}}]] saimes daļa}}
| subheaderclass = summary
| above   = {{{logo|}}}
| image   = {{{ekrānuzņēmums|}}}
| caption = {{{att_nosaukums|}}}
| label1  = Izstrādātājs
| data1   = {{{izstrādātājs|}}}
| label2  = Statuss
| data2   = <!--deprecated-->{{{statuss|<!---->{{{statuss|}}}}}}
| header1    = {{#if:{{{pirmā izlaiduma datums|}}}{{{izlaiduma versija|}}}{{{pirmskata versija|}}}|Izlaidumi}}
| label4     = Izlaišanas datums
| data4      = {{#if:{{{pirmā izlaiduma versija|}}}|{{{pirmā izlaiduma datums}}} {{#if:{{{pirmā izlaiduma url|}}}|([{{{pirmā izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label5     = Aktuālā versija
| data5      = {{#if:{{{izlaiduma versija|}}}|{{{izlaiduma versija}}} {{#if:{{{izlaiduma datums|}}}|({{{izlaiduma datums}}})}} {{#if:{{{izlaiduma url|}}}|([{{{izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label6    = Pirmskata versija
| data6     = {{#if:{{{pirmskata versija|}}}|{{{pirmskata versija}}} {{#if:{{{pirmskata datums|}}}|({{{pirmskata datums}}})}} {{#if:{{{pirmskata url|}}}|([{{{pirmskata url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label7   = Pirmkoda modelis
| data7     = {{{pirmkoda modelis|}}}
| labe8  = Tirgus mēŗķis
| data8   = <!--deprecated-->{{{tirgus_mēŗķis|<!---->{{{tirgus_mēŗķis|}}}}}}
| label9 = Pieejmas [[valoda]]s
| data9 = {{{valoda|}}}
| label10 = Pieejmas [[programmēšanas valoda]]s
| data10  = <!--deprecated-->{{{prog_valoda|<!---->{{{prog_valoda|}}}}}}
| label11    = Licence
| data11     = {{{licence|}}}
| label12    = Kodola tips
| data12     = {{{kodola tips|}}}
| label13    = Atjaunošanas metode
| data13     = {{{atjaunošanas metode|}}}
| label14    = Atbalstītas platformas
| data14     = {{{atbalstītas platformas|}}}
| label15 = [[Lietotāja telpa]]
| data15  = {{{lietotāja_telpa|}}}
| label16 = [[Lietotāja saskarne]] pēc noklusējuma
| data16  = {{{lietotāja_saskarne|}}}
| label17 = Oficiālā [[mājas lapa]]
| data17  = {{{mājaslapa|}}}
| label18 = Iepriekšējā
| data18  = {{{iepriekšējā|}}}
| label19 = Nākamā
| data19  = {{{nākamā|}}}
}}<noinclude>{{dokumentācija}}

sentences: Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas [[Latvija|Latvijā]] savvaļā sastopamās [[abinieki|abinieku]] sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=raapinieki |title=Latvijas abinieku un rāpuļu saraksts<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2013|02|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120320063142/http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=raapinieki |archivedate={{dat|2012|03|20||bez}} }}</ref> Kopumā Latvijā ir sastopamas 13 abinieku sugas, no kurām 6 ir ierakstītas [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences: '''Kušana''' ir process, kurā [[cietviela]] pāriet [[šķidrums|šķidrajā]] fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta [[kušanas temperatūra]] (tā var būt nedaudz atkarīga no [[spiediens|spiediena]], jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā [[viršanas temperatūra]]i). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 70
 | lv  = Septiņdesmit
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Romāns Gribovs
|     vārds_orig = Роман Валентинович Грибов
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Zolotonoša]], [[Ukraina]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{UKR}}
|        tautība = [[Ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = robežsargs
|  dienesta_laiks =
|          valsts = {{UKR}}
|       struktūra = Ukrainas Robežsardze
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Zilupes rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Zilupe]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Zilupe]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Ziemeļbrabante
| native_name             = ''Noord-Brabant''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Province]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = North Brabant-Flag.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Noord-Brabant wapen.svg
| shield_size             = 100px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Hertogenbosa]]
| largest_city            = [[Eindhovena]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Noord-Brabant in the Netherlands.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Ziemeļbrabantes atrašanās vieta Nīderlandē
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{NED}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 5081
| area_land_km2           = 4919
| area_water_km2          = 162
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2495107
| population_as_of        = 2015
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|www.brabant.nl}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rikavas pagasts
| karte             = Rikavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Rikavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rikavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Rikava
| platība           = 82,2
| iedzīvotāji       = 666<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 666 / 82.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| nodalījums = Magnoliophyta
| attēls = Vincetoxicum scandens kz04.jpg
| att_nosaukums = ''Vincetoxicum scandens''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| rinda_lv = Genciānu rinda
| rinda = Gentianales
| dzimta = Asclepiadaceae
| dzimta_lv = Asklēpiju dzimta
| ģints = Vincetoxicum
| ģints_lv = Indaines
| sinonīmi =
| binomial = Vincetoxicum
}}'''Indaines''' ({{val|la|Vincetoxicum}}) ir augu ģints [[Asklēpiju dzimta|asklēpiju dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Āfrika]]s ziemeļrietumos, [[Sokotra|Sokotrā]], un [[Āzija|Āzijā]] līdz [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010004-2|title=Vincetoxicum Wolf {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Bavārijas brīvvalsts
 | official_name             = ''Freistaat Bayern''
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | image_skyline           = Kaerlingerhaus2.jpg
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Bavārijas Alpi
 | image_flag              = Flag of Bavaria (lozengy).svg
 | image_shield            = Coat of arms of Bavaria.svg
 | capital                 = [[Minhene]]
 | largest_city            = Minhene
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Bavaria in Germany.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Bavārijas atrašanās vieta Vācijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{GER}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 70551.57
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 12604000
 | population_as_of        = 2013
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = [http://www.bayern.de/ www.bayern.de]
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-BY
 | footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas fauna|zivis]]
[[Kategorija:Eiropas zivis]]
[[Kategorija:Zivis]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Sheridan''''' var būt:
; [[Šeridans]]
* [[Filips Šeridans]] (''Philip Sheridan''; 1831—1888), amerikāņu ģenerālis Amerikas pilsoņu kara un Indiāņu karu laikā;
* [[Tajs Šeridans]] — amerikāņu aktieris.
; Šeridane
* [[Liza Šeridane]] (''Liz Sheridan''; 1929—2022), amerikāņu aktrise.

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Brīvība uz barikādēm''''' ({{val|fr|La Liberté guidant le peuple}}) ir franču gleznotāja [[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā]] glezna, kas tapusi par godu 1830. gada [[Jūlija revolūcija]]i, kurā tika gāzts karalis [[Šarls X]]. Tajā attēlota sieviete, kas simbolizē [[brīvība]]s konceptu un [[Brīvība (dieviete)|dievieti]], kura ir cilvēku pūļa priekšgalā, kuri dodas pār barikādēm un kritušo ķermeņiem, turot [[Franču revolūcija]]s karogu — [[Francijas karogs|trikoloru]], kas joprojām ir Francijas nacionālais karogs — vienā rokā un [[Muskete|musketi]] ar [[Iesmdurklis|durkli]] otrā. Brīvības tēls tiek uzskatīts arī par Francijas republikas simbolu un tiek saukts par [[Marianna|Mariannu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Lielupe]]s pieteku|Svēte (nozīmju atdalīšana)|Svēte}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svēte
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Švēte
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Švėtė
| attēls            = Svēte pie Ūziņiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svēte pie Ūziņiem
| izteka            = [[Šauļu apriņķis]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 123
| garums_latvijā    = 75
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 97
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,4
| baseins           = 2380
| baseins_latvijā   = 1873
| pietekas          = [[Bērze (upe)|Bērze]], [[Auce (upe)|Auce]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=3 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=8 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=38 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Svēte''' ir upe [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]] ({{val-lt|Švėtė}}), apmēram 2 km garumā Latvijas un Lietuvas robežupe, [[Lielupe]]s kreisā pieteka.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Burtnieku pagasts}}

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
{{ievads+}}
.]]
Sirds muskuļa kontrakciju visiem [[dzīvnieki]]em ierosina elektriskie impulsi, ko sauc par [[Darbības potenciāls|darbības potenciālu]]. Ātrums, ar kādu šie impulsi uzliesmo, kontrolē [[sirds]] kontrakcijas ātrumu, tas ir, [[Sirds ritms|sirdsdarbības ātrumu]]. [[Šūna]]s, kas rada šos [[Ritms|ritmiskos]] impulsus, nosakot asins sūknēšanas [[wiktionary:pace#Noun|tempu]], sauc par '''elektrokardiostimulatora šūnām''', un tās tieši kontrolē sirdsdarbības ātrumu. Tie veido '''elektrokardiostimulatoru''' jeb '''dabisko elektrokardiostimulatoru'''. Lielākajai daļai cilvēku elektrokardiostimulatora šūnu koncentrācija sinoatriālajā (SA) mezglā ir dabiskais elektrokardiostimulators un tā radītais [[ritms]] ir sinusa ritms.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūķis
| abbreviation = Dra
| name_latin = Draco
| RA = 17
| dec = +65
| areatotal = 1083
| arearank = 8. vieta
| numbermainstars = 14
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = ''γ Dra''
| starmagnitude = 2,24
| neareststarname = ''Struve 2398''
| stardistance = 11,5
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Mazais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 15
}}

sentences: '''Kontinentālā Zemes garoza''' ir [[granīts|granīta]], [[nogulumieži|nogulumiežu]] un [[metamorfie ieži|metamorfo iežu]] komplekss ([[sials]]), kas veido [[kontinents|kontinentus]] un tiem līdzās esošo seklo jūras daļu - [[kontinentālais šelfs|kontinentālo šelfu]].

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Iekšdedzes dzinējs ''' ir [[dzinējs]], kura darbināšanai nepieciešamo [[enerģija|enerģiju]] iegūst, degkamerā sadedzinot no [[benzīns|benzīna]] un [[gaiss|gaisa]] sastāvošu [[degmaisījums|degmaisījumu]] vai iesmidzinot [[dīzeļdegviela]]s tvaikus. Iegūtā [[mehāniskā enerģija]] tālāk, lietojot [[transmisija|transmisiju]] (ķēdes pārvadu, kardāna pārvadu) tiek pievadīta citām mehānisma daļām (riteņiem, zobratiem, jūgvārpstai utt.).

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada oktobris}}
'''The Latin Library''' (''Latīņu bibliotēka'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mājaslapa, kurā ir publicēti latīņu autoru darbi [[Latīņu valoda|latīņu valodā]]. Teksti tika ņemti no dažādiem resursiem. Daudzi darbi tika pārrakstīti vai skenēti no [[Autortiesības|oriģinālā teksta]]. Daži ir ņemti no citām [[Internets|interneta]] [[Mājaslapa|mājaslapām]] (vairums no tām vairs nav pieejamas). Teksti ir bez [[Tulkošana|tulkojuma]]. Visi darbi ir [[Neaizsargājams darbs|publiskā īpašumā]].
== Ārējās saites ==
[https://web.archive.org/web/20171117191855/http://thelatinlibrary.com/ The Latin Library] mājaslapa

sentences:
var pamanīt jau no 80 km attāluma]]
'''Meteoroloģiskā redzamība''' ir attālums, no kura [[diena|dienā]] pazūd pēdējās kāda objekta pazīmes, bet [[nakts|naktī]] vairs nevar redzēt noteiktas intensitātes [[gaisma]]s avotu. Redzamību var novērtēt pēc acumēra ar 10 ballu optiskās redzamības skalu. Meteoroloģiskā redzamība ir atkarīga no putekļu daudzuma gaisā, ūdens pilieniņu un ledus kristāliņu daudzuma, kuri izkliedē gaismu un pasliktina redzamību līdz dažiem kilometriem. Vēl vairāk redzamību samazina [[dūmaka]], [[migla]], [[nokrišņi]], [[putenis]], [[smilšu vētra]]. Dažreiz spēcīga [[lietus]] vai miglas laikā redzamība var būt pat tikai daži metri.

sentences:
'''Maikls''' var būt:
* [[Džordžs Maikls]] (''George Michael'') — angļu mūziķis (1963—2016);
* [[Frenks Kērtiss Maikls]] (''Frank Curtis Michel'') — amerikāņu astrofiziķis (1934—2015).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Salo jeb 120 Sodomas dienas
| operators =
| attēls = Saloposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, šausmu filma
| režisors = [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = [[Alberto Grimaldi]]
| scenārijs = * [[Serdžo Čiti]]
* Pjērs Paolo Pazolīni
| aktieri = * [[Paolo Bonačelli]]
* [[Džordžo Kataldi]]
* [[Uberto Paolo Kvintavalle]]
* [[Aldo Valleti]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Salò o le 120 giornate di Sodoma''
| studija = * ''Produzioni Europee Associati''
* ''Les Productions Artistes Associés''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|11|23}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Salo jeb 120 Sodomas dienas"''' ({{Val|it|Salò o le 120 giornate di Sodoma}}) ir 1975. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[Šausmu filma|šausmu]] mākslas filma,<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Ethics of Extreme Cinema|last=Frey|first=Mattias|publisher=Routledge|year=2013|isbn=978-1-136-74596-6|pages=114}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/film/2000/sep/22/books.culture|title=Shock value|work=The Guardian|access-date=2024-01-26|date=2000-09-22|issn=0261-3077|language=en-GB}}</ref> kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filma ir [[Marķīzs de Sads|Marķīza de Sada]] 1785. gada romāna ''[[Les 120 Journées de Sodome ou l'école du libertinage]]'' adaptācija, pārceļot stāstu uz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laiku. "Salo jeb 120 Sodomas dienas" ir pēdējā Pazolīni filma un tā tika izlaista trīs nedēļas pirms viņa slepkavības.

sentences: '''''Inmarsat plc''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Galerija Centrs" 2010. gadā. Arhitekts Artūrs Galindoms, miris 1966. gadā.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Avena
|        attēls = Avena fatua1.jpg
|    att_izmērs = 210px
| att_nosaukums = [[Vējauzas]] (''Avena fatua'')
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|          tips = Magnoliophyta
|       tips_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|         ģints = Avena
|      ģints_lv = Auzas
|       ģints_r = Auzas (ģints)
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Komerclikums''' ir 2000. g. Saeimā pieņemts Latvijas normatīvais akts, kurā noteiktas [[komercdarbība]]s tiesiskās normas. Tajā definēti [[komersants|komersanta]], komercdarbības, [[komercreģistrs|komercreģistra]] un citi ar komercdarbību ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbību]]) saistīti jēdzieni, nosacījumi un ierobežojumi. Komerclikums galvenajos aspektos atbilst vairuma [[Eiropas Savienība]]s valstu tiesiskajā praksē lietojamiem līdzīgiem likumiem un citiem normatīvajiem aktiem. Spēkā kopš 2002. g.

sentences: '''Dialektika''' ({{val|el|dia}} pār/caur un ''legein'' runāt)<ref name="iv">Ideju vārdnīca. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999. gads, 107. lpp.</ref> vispārīgā nozīmē ir attīstība visā tās kopumā, formu daudzveidībā un pretrunīgumā.<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 151. lpp.</ref> Jēdziena iedibinātājs [[Sokrats]] ar šo vārdu saprata spriešanas metodi, kuras pamatā ir [[dialogs]] un [[saruna]]. Vēlāk radās hēgeliskā dialektika, kas ir skaidrojoša metode, kas atrisina pretrunu starp tēzi un antitēzi, izmantojot sintēzi.<ref name="iv"/> Dialektiskā metode paredz īstenības pētīšanu caur tās kustību, attīstību un pretrunām. Tā ir [[metafizika]]i pretēja zinātniskās izziņas metode.<ref name="sv"/>

sentences: '''Biomasa''' ir [[bioloģija|bioloģisks]] materiāls, ko iegūst no dzīviem [[organisms|organismiem]]. Biomasu ķīmiskas pārvaides rezultātā var izmantot [[gāze]]s, siltuma un elektriskās enerģijas ražošanā. Galvenie biomasas resursu veidi ir lauksaimniecības augu atlikumi, cukuru, cieti un eļļu saturošie augi, meža atlikumi, atkritumi un pārpalikumi no lauksaimniecības sektora, organiski cietā frakcija no sadzīves atkritumiem, notekūdeņu dūņas un rūpnieciskie atkritumi no pārtikas un papīra ražošanas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kombuļu pagasts
| karte             = Kombuļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads <!-- Administratīvā vienība kurā ietilpst/pēdējā ietilpa pagasts -->
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads<!-- novada, rajona, apriņķa nosaukums bez vikisaites -->
| centrs            = Kombuļi
| platība           = 80,92
| iedzīvotāji       = 672<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 672 / 80.92 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kombuļu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Izvaltas pagasts|Izvaltas]], [[Ūdrīšu pagasts|Ūdrīšu]], [[Krāslavas pagasts|Krāslavas]], [[Skaistas pagasts|Skaistas]], [[Aulejas pagasts|Aulejas]] un [[Grāveru pagasts|Grāveru]] pagastiem.

sentences: '''Baltijas ledus ezers''' bija auksts saldūdens baseins tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā, kas izveidojās pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] beigās no [[Ziemeļeiropa]]s ledāja kušanas ūdeņiem un pastāvēja [[pleistocēns|pleistocēna]] epohas noslēgumā (pirms aptuveni {{nobr|13 000}}—{{nobr|10 300}} gadiem).<ref>{{Latvijas daba|1|125}}</ref>

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Latvijas Nacionālā opera un balets
| attēls           = Opera Nacional, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 04.JPG
| attēla apraksts  = Latvijas Nacionālā opera
| attēla izmērs    = 220px
| vieta            = {{vieta|Latvija|Rīga|Aspazijas bulvāris 3|3s=Aspazijas bulvāris}}
| karte            = Rīga
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 56 | plat_m  = 57 | plat_s = 19 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   =  6 | gar_s  = 17 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Ludvigs Bonštets]]
| dibināšanas gads = 1919
| slēgšanas gads   =
| direktors        = [[Egils Siliņš]]
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  = [[Aivars Leimanis]]
| režisors         =
| diriģents        = [[Mārtiņš Ozoliņš]]
| lielā zāle       = 946
| zāle1            = Jaunā zāle
| zāle1_vietas     = 147—338
| zāle2            = Beletāžas zāle
| zāle2_vietas     = 100
| zāle3            = Sarkanā zāle
| zāle3_vietas     = 100
| citas_daļas      =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Teātris
|      numurs = 6513
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|      rīk_nr = 128
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|SK|bez}}
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| mājas lapa       = {{URL|www.opera.lv}}
}}
'''Latvijas Nacionālā opera un balets''' ('''LNOB''') ir repertuāra operteātris Aspazijas bulvārī 3, [[Rīga|Rīgā]]. Repertuārā ir [[opera]]s un [[Balets|baleta]] izrādes, kuras tiek rādītas sezonā (no septembra vidus līdz maija beigām). Vienas sezonas laikā LNOB tiek parādītas gandrīz 200 izrādes, un tiek sagatavoti vidēji 6 jauniestudējumi. Lielajā zālē ir 946 sēdvietas, Jaunajā zālē — 250 līdz 300 sēdvietas. Tajā strādā vairāk nekā 600 štata darbinieku: 28 operas solisti, 105 [[Orķestris|orķestra]] mūziķi, 62 [[Koris|kora]] mākslinieki un 70 baleta [[trupa]]s dalībnieki. Ēka atrodas Rīgas centra [[Kanālmalas apstādījumi|kanālmalas apstādījumu]] joslā.

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Moldcell S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kišiņeva]]
| location_country = {{MDA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''CG Cell Technologies DAC'', {{IRL}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.moldcell.md moldcell.md]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Moldcell S.A.''''' ir [[Moldova]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2000. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kišiņeva|Kišiņevā]]. ''Moldcell'' īpašnieks ir [[Nepāla|Nepālā]] bāzētā starptautiskā investīciju grupā ''[[Chaudhary Group|CG Corp Global]]'' ietilpstošais [[Īrija|Īrijā]] reģistrētais uzņēmums ''CG Cell Technologies DAC''.<ref name="Moldcell 2020.03.25" /><ref name="SoloCheck.ie" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius hysginus 72083.jpg
| att_nosaukums= Cūku pienaine (''Lactarius hysginus'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. hysginus
| suga_lv = Cūku pienaine
| binomial =Lactarius hysginus (Fr.)
| sinonīmi = Lactarius curtus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pienskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=Optiskajiem izomēriem — 1248,5 kg/m3
Racemātam pie 15 °C — 1249
|kušanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem 25—26 °C
Racemātam 18 °C
|viršanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem — sadalās
Racemātam 122 °C pie 14 mmHg
}}
'''Pienskābe''' (α-hidroksipropionskābe, 2-hidroksipropānskābe, CH3CHOHCOOH) pieder pie hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pienskābe ir higroskopiska pulverveida viela vai bezkrāsains sīrupveida šķidrums, kas ļoti labi šķīst ūdenī. Pienskābes sāļus sauc par '''laktātiem''' ({{val|la|lac(tis)}} — '[[piens]]').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Politiskās partijas infokaste|logo=|colorcode=#000000|leader=Atā Abū Rašta|foundation=1953. gadā [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Jordānija|Jordānijā]]|ideology=[[Islāmisms]], [[Sekulārisms|Antisekulārisms]], [[Kalifāts]], [[Fundamentālisms]]|religion=[[Sunnītu islāms]]|headquarters=[[Beirūta]], [[Libāna]]|international=|website={{URL|https://hizb-ut-tahrir.org/}}|name=Hizb ut Tahrir|native_name=حِزبُ التّحرير|founder=Muhammads Takidīns al Nabhānī|native_name_lang=ar|membership=10 000 - 1 000 000|flag=|flag_title=Karogs}}

sentences: '''Epšteins''' ir izplatīts [[Aškenazi]] [[ebreji|ebreju]] uzvārds, kas cēlies no [[Hesene]]s pilsētas Epšteinas (''Eppstein'') vārda.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Hobits: Piecu armiju kauja
|    oriģinālnos = ''The Hobbit: The Battle of the Five Armies''
|         attēls = The Hobbit - The Battle of the Five Armies.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Pīters Džeksons]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[Evandželīna Lilī]]
* [[Lī Peiss]]
* [[Lūks Evanss]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Orlando Blūms]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2014|12|1|Londonas pirmizrāde|2014|12|11|Jaunzēlande|2014|12|12|Apvienotā Karaliste|2014|12|17|ASV}}
|         ilgums = 144 minūtes<ref name="bbfc" >{{Tīmekļa atsauce | url = http://bbfc.co.uk/releases/hobbit-battle-five-armies-film | title = ''THE HOBBIT: THE BATTLE OF THE FIVE ARMIES'' (12A) | publisher = [[Britu filmu klasifikācijas padome]] | date = 28 November 2014 | accessdate = 28 November 2014 | archive-date = {{dat|2014|12|03||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20141203022402/http://bbfc.co.uk/releases/hobbit-battle-five-armies-film }}</ref><!-- Theatrical runtime: 144:16 -->
|         valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{NZL}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|250 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://time.com/3617476/reese-witherspoon-wild-likability#tab=summary |title=Reese Witherspoon Isn’t Nice or Wholesome in Wild, and That’s What Makes It Great |work=Time |publisher=Time |accessdate=9 December 2014}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|956 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Hobbit: The Battle of the Five Armies |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2354677249/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|6|30||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Hobits: Piecu armiju kauja"''' ({{val|en|The Hobbit: The Battle of the Five Armies}}) ir 2014. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ganukrogs
| settlement_type          = Skrajciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Gonu krogs
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="gonu" />
| population_total         = 10
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 34 | lats  = 44 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 46 | longs = 46 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Ganukrogs
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Ganukrogs''' (arī '''Ganu krogs''') ir [[skrajciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Rietumi|rietumos]], pie [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja]]s ([[A6]]), aptuveni 3 [[kilometrs|km]] no [[Aiviekste]]s [[tilts|tilta]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Hinterštoisera gaisa spēku bāze
| nosaukums_originalvaloda   = Fliegerhorst Hinterstoisser
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Zeltweg_und_Umgebung_von_Norden_Panorama.jpg
| paraksts                   = Hinterštoiseras gaisa spēku bāzes panorāma
| IATA                       =
| ICAO                       = LOXZ
|lat_deg=47.202222|lat_dir=N
|lon_deg=14.742222|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Hinterštoisera bāze
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militārais
| ipasnieks-operators        = [[Austrijas Gaisa spēki]]
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Austrija|Štīrija|Celtvēga}}
| elevation-f                = 682
| elevation-m                = 2238
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 08/26
| r1-length-f                = 9022
| r1-length-m                = 2750
| r1-surface                 = Asfalts
| r2-number                  = 08L/26R
| r2-length-f                = 3609
| r2-length-m                = 1100
| r2-surface                 = Zālājs
}}

sentences:
[[Kategorija:Fidži]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-3
|valsts             = {{FRG}}
|tips               = [[Ložmetējs]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = [[Rheinmetall AG]]
|ražošanā           = no [[1968. gads|1968. gada]]
|bruņojumā          = no [[1969. gads|1969. gada]]
|patronu_tips       = [[7,62x51 mm NATO]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 1200 <small>+/-</small> 300 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 820 m/s
|attālums           = 1200 m
|masa              = 11,5 kg
|garums             = 1225 mm
|stobrs             = 565 mm
|pārlādes_sistēma   = patronlenta
|patronas_aptverē   = 50 vai 100 patronas
|tēmēklis           = mehāniskais
|versijas           = MG-1, MG-1A1, MG-1A2, MG-1A3, MG-1A4, MG-1A5, MG-2, MG-3, MG-3E, MG-3A1
|daudzums           =
}}
'''MG-3''' - [[Vācija]]s kompānijas [[Rheinmetall]] universālais [[ložmetējs]], kas ir populārs visā pasaulē. Faktiski, MG-3 ir pārveidota [[MG-42]] versija, kas pielāgota šaut ar 7,62 mm [[NATO]] lodēm, nevis 7,92 mm Mauzera lodēm.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas baltkrievi
| native_name = Беларусы Латвіі
| image =
| image_caption = [[Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs]]
| population = 57 319 (2022)
| radi = [[ukraiņi]], [[poļi]], [[krievi]], [[rusīni]]
| reliģija = [[katoļticība]], [[pareizticība]], [[ateisms]]
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]] un [[Latgale]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
}}

sentences: '''Erudīcija''' (no {{val|la|eruditio}} — ‘zināšanas’, ‘mācīšana’) ir cilvēka spēja uzrādīt [[mācīšanās]] rezultātā iegūtas apjomīgas [[zināšanas]] dažādās jomās. Cilvēkus, kam piemīt šāda spēja, mēdz raksturot kā erudītus. Erudīciju sekmē tādas īpašības kā teicama [[atmiņa]], iekšējā [[motivācija]] zināšanu apguvei (piemēram, zinātkāre), kā arī [[Metode|metodiska]] informācijas apkopošana.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cairn-int.info/journal-hermes-la-revue-2021-1-page-205.htm|title=Toward a renewal of the erudite tradition: Interdisciplinarity, polymathy, and “in-disciplinarity”|last=Darbellay|first=Frédéric|date=2021}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hazratišohs
|attēls                 = MountainHazratishoh.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =15 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =70|lon_min =13 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 55
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Hazratišohs (kalns)|Hazratišohs]]
|augstums               = 4095
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Hazratišohs''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ҳазрати Шоҳ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Izvietojusies tā rietumdaļā; stiepjas 55 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā paralēli [[Darvozas grēda]]s rietumu galam. Augstākā virsotne ir [[Hazratišohs (kalns)|Hazratišoha kalns]] (4095 m).<ref>[http://pamir-alay-map-2.narod.ru/CentralAsia_CK42/Tajikistan_100000/J-42/10-42-057.jpg Topokarte J-42-57 СИЁФАРК]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Malholanda ceļš
| attēls = Mulholland.png
| att_izm = 200px
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mulholland Drive''
| žanrs =
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents =
| scenārija autors = Deivids Linčs
| galvenajās lomās =
* [[Naomi Votsa]]
* [[Laura Heringa]]
* [[Džastins Terū]]
* [[Enna Millere]]
* [[Marks Pellegrīno]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2001|10|12}}
| ilgums = 147 minūtes
| valsts =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda =
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0166924
}}
'''"Malholanda ceļš"''' ({{val|en|Mulholland Drive}} jeb ''Mulholland Dr.'') ir 2001. gada ASV ''[[neo-noir]]'' [[mistērijas filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Linčs]]. Šajā filmā izpaužas [[sirreālisms|sirreālisma]] elementi. Galvenās lomas atveido [[Naomi Votsa]], [[Laura Heringa]], [[Džastins Terū]], [[Enna Millere]], [[Marks Pellegrīno]] un [[Roberts Forsters]].

sentences:
ir celta vēlajā akmens laikmetā, aptuveni pirms 4 tūkstošiem gadu]]
'''Aizvēsture''' ir cilvēces [[vēsture]]s periods, par kuru nav saglabājušās [[rakstiskas liecības]]. Tas ir senākais vēstures posms no cilvēka rašanās brīža līdz pirmās [[civilizācija]]s izveidošanās laikmetam.

sentences:
{{Muzeja infokaste
 |name         = Mākslas vēstures muzejs
 |image        = File:Maria-Theresien-Platz Kunsthistorisches Museum Wien 2010.jpg
 |established  = 1871-1891
 |location     = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map_type            = Vīne
| latd  = 48 | latm  = 12 | lats  = 13.2 | latNS  = N
| longd = 16 | longm = 21 | longs = 41 | longEW = E
 |visitors     = 1 384 553 (2015)<ref>Kunsthistorisches Museum Wien (Hrsg.): Geschäftsbericht 2015, Kunsthistorisches Museum mit Museum für Völkerkunde und Österreichischem Theatermuseum, Wien 2015, S. 3</ref>
 |director     =
 |website      = {{URL|www.khm.at}}
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Mākslas vēstures muzejs" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q95569"
}
</mapframe>
'''Mākslas vēstures muzejs''' ({{val|de|Kunsthistorisches Museum}}) ir mākslas muzejs [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. Lielākais mākslas muzejs valstī. Ar ''Kunsthistorisches Museum'' apzīmē gan iestādi, gan arī galveno ēku.

sentences: '''Drošais jaukšanas algoritms 2''' jeb '''SHA-2''' ({{val-en|Secure Hash Algorithm 2}}) ir [[kriptogrāfiska jaucējfunkcija]], kuru izstrādāja ASV [[Nacionālās drošības aģentūra]] (NSA).

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|Russian nationalism|Krievu nacionālisms}}

sentences:
[[File:Giant TCX on Cycleops Fluid 2.JPG|thumb|Velosipēds komplektā ar ''CycleOps Fluid 2'' trenažieri]]
'''Velotrenažieris''' ir iekārta, ar kuras palīdzību ir iespējams braukt ar [[velosipēds|velosipēdu]], tam paliekot uz vietas.<ref>{{cite web|last1=Curtis|first1=Neil|title=Ultimate Buyers Guide to Turbo Trainers|url=http://turbobiketrainer.com/wind-fluid-electromagnets-the-ultimate-buyers-guide-to-turbo-trainers/|website=http://turbobiketrainer.com/|publisher=TurboBikeTrainer.com|accessdate=14 November 2014|archive-date={{dat|2015|01|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150125102634/http://turbobiketrainer.com/wind-fluid-electromagnets-the-ultimate-buyers-guide-to-turbo-trainers/}}</ref> Tos bieži izmanto, lai iesildītos pirms sacensībām vai arī periodos, kad laika apstākļi ir nelabvēlīgi braukšanai. Izmantojot velotrenažieri, braucējs var veikt arī citas darbības, piemēram, skatīties televizoru, neriskējot gūt savainojumu.

sentences:
[[Kategorija:Kosmonautika]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Inženieri]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Country Strong''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Country Strong Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Šana Feste]]
 |  producents =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Dženo Topinga]]
 |   scenārijs = Šana Feste
 |     aktieri =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Garets Henlunds]]
* [[Leitone Mīstere]]
* [[Tims Makgro]]
 |      mūzika = [[Maikls Brūks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Maguire Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Gems]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|11|8|Našvilas pirmizrāde|2010|12|22|ASV (limitēti)|2011|1|7|ASV (plaša izlaišana)|}}
 |      ilgums = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/country-strong-2011|title=Country Strong|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 22, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032645/http://bbfc.co.uk/releases/country-strong-2011}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=countrystrong.htm|title=Country Strong (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 22, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Country Strong''''' ir 2010. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šana Feste]]. Galvenās lomas atveido [[Leitone Mīstere]], [[Garets Henlunds]], [[Gvineta Paltrova]] un [[Tims Makgro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|8||bez}} Našvilā.

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Elde'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 208 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| Mēklenburgas-Priekšpomerānijas
dienvidos
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Elba]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Jeruzaleme: biogrāfija"
| attēls           = Jerusalem The Biography.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas brošētā izdevuma vāks (''Phoenix'' izdevums, 2012. gads)
| author           = [[Saimons Sebags Montefjore]]
| title_orig       = ''Jerusalem: The Biography''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Lielbritānija}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          = [[Jeruzaleme]]s vēsture
| genre            =
| publisher        = ''Weidenfeld & Nicolson''
| pub_date         = 2011. gada 27. janvārī
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[Young Stalin]]''
| followed_by      =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds = Erki Hutunens
| vārds_orig = ''Erkki Huttunen''
| attēls = Architect_Erkki_Huttunen.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1901
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Alavusa]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{vieta|Somija|Dienvidpohjanmā}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1956
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 17
| m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = arhitekts
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Transport in Ukraine|Transports Ukrainā}}

sentences: '''Juhans (Jans) Banērs''' ({{val|sv|Johan Gustafsson Banér}}, 1596–1641) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, feldmaršals (1634). [[Zviedru Pomerānija]]s ģenerālgubernators (1638).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vēstules Džuljetai
| attēls                   =  Letters to juliet poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Letters to Juliet''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Viniks]]
| producents               =
* [[Kerolaina Kaplana]]
* [[Ellena Bārkina]]
* [[Marks Kantons]]
| scenārija autors         =
* [[Hosē Rivera]]
* [[Tims Salivans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Kristofers Egans]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Franko Nero]]
| mūzika                   =
* [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Applehead Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|4|25|Tribekas filmu festivāls|2010|5|14|ASV|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010|title=Letters to Juliet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 13, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814180754/https://www.bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=letterstojuliet.htm|title=Letters to Juliet (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 13, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|79,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vēstules Džuljetai"''' ({{val|en|Letters to Juliet}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors ir [[Geriks Viniks]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Saifreda]], [[Kristofers Egans]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Vanesa Redgreiva]] un [[Franko Nero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|25||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences: '''Karbonskābes''' (organiskās skābes) ir [[organiskās vielas|organiskas vielas]], kuru [[molekula]]s satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] −COOH. Šķīdumā H [[atoms]] var tikt atšķelts, veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] jeb [[protons|protonu]].

sentences: '''Sīklietotne''' ({{val|en|applet}}) ir neliela [[datorprogramma|programma]], kas darbojas lielākas programmas sastāvā klienta [[dators|datorā]]. Termins tika ieviests ar ''[[AppleScript]]'' valodu [[1993]]. gadā. Mūsdienās ar šo terminu pamatā saprot programmēšanas valodā ''[[Java (valoda)|Java]]'' rakstītās sīklietotnes, kas tiek izpildītas [[tīmekļa pārlūkprogramma|tīmekļa pārlūkprogrammā]]. Līdzīga veida programmas, kas darbojas servera pusē, sauc par [[serversīklietotne|serversīklietotnēm]].

sentences:
[[Kategorija:Ministrijas pēc nozares]]
[[Kategorija:Militārisms]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mefedrona struktūrformula

Mefedrona molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = [http://www.nlm.nih.gov/cgi/mesh/2009/MB_cgi?term=1189805-46-6&rn=1 1189805-46-6]
|      ķīmiskā formula = C11H15NO
|              molmasa = 177,242
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Mefedrons''' (C11H15NO; '''2-metilamino-1-(4-metilfenil)propān-1-ons'''; '''4-metilmetkatinons'''; '''4-metilefedrons''') ir [[amfetamīni|amfetamīnu]] un [[katinoni|katinonu]] grupas sintētisks stimulants un entaktogēna viela. Ķīmiski līdzīgs katinonu savienojumiem, kas atrasti [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]] augošajā [[katas koks|katas kokā]]. Mefedrons tiek izplatīts tablešu un pulvera veidā, tam ir līdzīga iedarbība kā [[MDMA]], [[amfetamīns|amfetamīnam]] un [[kokaīns|kokaīnam]]. Tas pirmoreiz tika iegūts 1929. gadā. Saglabājās legāls un praktiski nezināms līdz 2007. gadam, kad tas sāka parādīties tirdzniecības vietās internetā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[māksla|mākslu]].'''

sentences: '''Bibliofilija''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''biblio'' — 'grāmata' + ''philia'' — 'mīlestība') ir [[grāmata|grāmatu]], [[periodiskie izdevumi|periodisko izdevumu]] un citu izdevumu kolekcionēšana personiskās interesēs. Cilvēku, kuram piemīt bibliofilija, sauc par bibliofilu.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Satīra''' ({{val|la|satira}}) ir [[literatūra]]s [[žanrs]], tāpat tas var būt arī [[tēlotājmāksla]]s vai [[grafiskā māksla|grafiskās mākslas]] žanrs. Šī žanra darbos parasti tiek dzēlīgi izsmiets vai nosodīts kāds cilvēks vai arī parādība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru
| operators =
| attēls = The Infiltrator (2016 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| režisors = [[Breds Furmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Braians Krenstons]]
* [[Diāna Krīgere]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Juls Vaskess]]
* [[Eimija Raiena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Infiltrator''
| studija = * ''Good Films''
* ''Lipsync''
| montāža =
| izplatītājs = ''Broad Green Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|7|6}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28–47,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Infiltrator-The#tab=summary|title=The Infiltrator (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepenais aģents: Cīņa pret Eskobaru"''' ({{Val|en|The Infiltrator}}) ir [[2016. gads kino|2016. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Breds Furmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Braians Krenstons]], [[Diāna Krīgere]], [[Džons Legisamo]], [[Bendžamins Brets]], [[Juls Vaskess]] un [[Eimija Raiena]].

sentences: [[File:Imagen Bob 108.jpg|thumb|Izgulējums virs gūžas kaula]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Sailor Moon''
| show_name_2          = 美少女戦士セーラームーン
| bgcolour             = pink
| color text           =
| image                = Sailor Moon Japanese stylized.png
| caption              = logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 200
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1992|3|7|N|bez}}
| last_aired           = {{dat|1997|2|8|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          = ''[[Sailor Moon Crystal]]''
| related              =
| website              = http://sailormoon-official.com/
| production_website   =
}}
'''''Sailor Moon''''' ({{val|ja|美少女戦士セーラームーン Bishōjo senshi Sērā Mūn}}, ''Daiļā cīnītāja Sailor Mūna'') ir 1992. gada [[anime]], [[manga]] un [[datorspēle|datorspēļu]] franšīze ko izveidoja japāņu māksliniece [[Naoko Takeuči]]. 2014. gadā animei iznāca turpinājums ''[[Sailor Moon Crystal]]''.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Vidzemes priekšpilsēta|Rīgas Vidzemes priekšpilsētā]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Stīvens Bečelors
|          vārds_orig = ''Stephen Batchelor''
|              attēls = Stephen Batchelor.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Bečelors sarunājās ''Upaya'' Dzen centrā<ref>[http://www.upaya.org/search/?q=Stephen+Batchelor&cx=014338525989458857966%3Aeuaofz_ndny&cof=FORID%3A11&submit=&siteurl=www.upaya.org%2F&ref=&ss=7281j6442539j17  ''Upaya'' Dzen centra mājaslapa]</ref> [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1953
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Dandī]], [[Skotija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = anglis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = ''Martine Fages''
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[filozofija]]
|           intereses = [[budisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[hinduisms]], [[stoicisms]], [[Dans Kjūpits]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Trollus europaeus.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trollius europaeus|Eiropas saulpurene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Trollius
|         ģints_lv =Saulpurenes
|             suga =T. europaeus
|          suga_lv =Eiropas saulpurene
|         binomial =Trollius europaeus L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe manginii 02.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe manginii|Mangina kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe manginii|suga_lv=Mangina kalanhoja}}'''Mangina kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhoja|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe manginii'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences: '''Buldozers''' (no {{val|en|bulldozer}}) ir liela motorizēta zemes darbu mašīna uz [[traktors|traktora]] bāzes, kas parasti pārvietojas ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] un priekšpusē ir aprīkota ar metāla plāksni ("vērstuvi" vai "lāpstu"), lai stumtu uz priekšu dažādus materiālus: augsni, smiltis, sniegu, šķembas vai iežus būvniecības vai pārbūves darbu laikā. Vērstuve var būt paceļama, grozāma vai universāla, to vada ar trosēm vai [[hidrocilindrs|hidrocilindriem]].<ref name="LPE">{{LPE|2|181}}</ref> Reizēm aizmugurē var uzstādīt papildus aprīkojumu, piemēram, blīvu materiālu sasmalcināšanai. Vārds "buldozers" principā attiecas tikai uz traktoru, kas aprīkots ar buldozera vērstuvi. Dažreiz šo vārdu neprecīzi lieto citām zemes pārvietošanas iekārtām, piemēram, ekskavatoriem vai kāpurķēžu iekrāvējiem ar plašu priekšējo kausu. Ceļu uzturēšanas specializētā versija, bieži ar irdinātāju vai papildus vērstuvi, saucas arī "[[autogreiders]]" (no {{val|en|grader}} — "nolīdzinātājs").<ref name="LPE2">{{LPE|1|542}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Mindanao]]
[[Kategorija:Bangsamoro]]

sentences: '''Plūstamība''' jeb '''šļūde'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=creep&list=creep&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - creep] {{lv ikona}}</ref> ir [[materiāls|materiāla]] spēja lēni un nepārtraukti [[deformācija|plastiski deformēties]] ilgstošas [[slodze]]s iedarbībā. Slodzes lielums ir mazāks par [[tecēšanas robeža|tecēšanas robežu]]. Laika gaitā šļūde var radīt nepieļaujami lielas izmēru izmaiņas vai pat detaļas sagraušanu. Plastiskās deformācijas attīstība ir atkarīga no slogojuma veida un [[temperatūra]]s.<ref name="meh" /> Šļūde piemīt materiāliem ar [[viskoelastība|viskoelastīgu]] dabu. Kaut gan daudzi materiāli ir [[elastība|elastīgi]], pieaugot temperatūrai, tiem parādās viskoelastīga materiāla pazīmes. Tā, piemēram, [[tērauds|tēraudu]] karsējot, šļūde paliek izteiktāka, kaut gan tērauds ir izteikts elastīgas dabas materiāls un pakļaujas [[Huka likums|Huka likumam]].<br />

sentences: '''Clipper''' ir [[programmēšanas valoda]], ko izmanto, lai radītu [[datorprogramma|programmatūras programmas]], kas sākotnēji darbojās galvenokārt saskaņā ar [[DOS]]. Lai gan tā ir spēcīga vispārēja lietojuma programmēšanas valoda, tā bija galvenokārt izmantota, lai izveidotu [[datubāze]]s/biznesa programmas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocibīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-52-5
|      ķīmiskā formula = C12H17N2O4P
|              molmasa = 284,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 220—228 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB5932766.htm Psilocybine] {{en}}</ref>
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = >20 mg/ml<ref>[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&N4=P0100|SIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC P0100 Psilocybin] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813153701/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&N4=P0100%7CSIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} {{en}}</ref>
}}

sentences: <!--- RAKSTS IR PAR VĒŽA ĀRSTĒŠANAS METODI, VISPĀRĪGI PAR ĶĪMIJTERAPIJU JĀVEIDO JAUNS RAKSTS, KURA STARPVIKI SAITES BŪTU {{Q|Q3252988}} --->

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Starptautiskā Slēpošanas federācija
| native_name  = ''Fédération internationale de ski''
| image        = FIS logo.svg
| size         = 140px
| motto        =
| type         = sporta federācija
| formation    = {{dat|1924|2|2}}
| headquarters = {{vieta|Šveice|Oberhofene pie Tūnas ezera}}
| membership   = 132 federācijas
| leader_title = Prezidents
| leader_name  = {{flaga|SWE}} Johans Eliašs
| language     = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]]
| website      = {{URL|http://fis-ski.com/}}
}}

sentences: '''Celtnis''', '''ceļamkrāns''' jeb [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vienkārši '''krāns''' ir [[ierīce]] lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar [[trīsis|trīšiem]], [[āķis|āķiem]], [[virve|virvēm]], [[trose|trosēm]], [[ķēde|ķēdēm]]. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

sentences:
saņem [[Hammurapi likumi|likumus]] no Saules dieva]]
'''Konstitūcija''' (no {{val|la|constituere}} — ‘iedibināt’, ‘izveidot’) jeb '''satversme''' ir [[valsts]] pamatlikums ar augstāko juridisko spēku, kas reglamentē [[cilvēks|cilvēka]], [[sabiedrība]]s, [[valsts]] dzīves tiesiskos principus. Konstitūcija nosaka [[valsts iekārta|valsts iekārtu]] (ieskaitot [[likumdošanas vara|likumdošanas]], [[izpildvara]]s un [[tiesu vara]]s institūcijas), svarīgākās pilsoņu tiesības, [[vēlēšanas|vēlēšanu]] un [[referendums|referendumu]] sistēmu un tā tālāk. Konstitūcija ir tiesību normas, kas reglamentē valsts dzīves principus. Konstitūcijas pamatā klasificē [[kodifikācija|kodificētajās]] un nekodificētajās konstitūcijās.<ref name="klasifikācija"/> Kodificētā konstitūcija ir tā, kas sarakstīta vienā specifiskā [[dokuments|dokumentā]], piemēram, [[ASV Konstitūcija]], bet nekodificētā konstitūcija ir vairāku dokumentu un [[statūti|statūtu]] krājums, piemēram, [[Apvienotās Karalistes Konstitūcija]]. Šādas nekodificētās konstitūcijas ir vēl vismaz [[Izraēlas Konstitūcija]] un [[Jaunzēlandes Konstitūcija]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Pirani vakuummetrs''' ir [[Gāze|gāzes]] [[siltumvadāmība]]s mērītājs, ko izmanto spiediena mērīšanai vakuuma sistēmās,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ellett|first=A.|last2=Zabel|first2=R. M.|date=1931-05-01|title=The Pirani Gauge for the Measurement of Small Changes of Pressure|url=https://link.aps.org/doi/10.1103/PhysRev.37.1102|journal=Physical Review|language=en|volume=37|issue=9|pages=1102–1111|doi=10.1103/PhysRev.37.1102|issn=0031-899X}}</ref> to 1906. gadā izgudroja Marčello Pirani.<ref>von Pirani, M (1906). "Selbstzeigendes Vakuum-Meßinstrument". ''Deutsche Physikalische Gesellschaft, Verh''. '''24''' (8): 686–694.</ref> Tā kā tā darbība ir balstīta uz [[gāze]]s  siltumvadāmības īpašībām, tas tiek klasificēts kā siltuma vakuummetrs.<ref>Jitschin, W., Ludwig, S. Dynamical behavior of the Pirani sensor. ''Vacuum''.2004, vol. 75, no 2, pp. 169-176. Available from: doi 10.1016/j.vacuum.2004.02.002</ref> Pirani vakuummetrs izmanto [[gāze]]s siltumvadāmību spiediena diapazonā, kas ir mazāks par aptuveni 10—100 hPa.<ref>Pfeiffer Vacuum GmbH. ''The Vacuum Technology Book Volume II Part 2 Know how book''. Asslar: Pfeiffer Vacuum GmbH, 2013. 140 p. </ref> Šis vakuummetrs mēra spiedienu, balstoties uz kvēldiega pretestības mērīšanu, nosakot kvēldiega temperatūru.<ref>Akram, H.M., Fasih, A. Selection Criterion of Gauges for Vacuum Measurements of Systems with Diverse Ranges. ''Physics Procedia''. 2012, vol. 32, pp. 503-512. Available from: doi: 10.1016/j.phpro.2012.03.594.</ref>

sentences: '''Reliģiskais nacionālisms''' ir [[nacionālisms]] kurš saistīts ar noteiktu [[Reliģija|reliģisko]] pārliecību, [[Dogma|dogmu]] vai piederību reliģijai. Šīs attiecības var iedalīt divos aspektos: reliģijas politizācija un reliģijas ietekme uz [[Politika|politiku]].<ref name="Xypolia">{{Publikācijas atsauce|last=Xypolia|first=Ilia|year=2011|title=Cypriot Muslims among Ottomans, Turks and British|url=http://www.bujournal.boun.edu.tr/docs/13330942935.pdf|journal=Bogazici Journal|volume=25|issue=2|pages=109–120|doi=10.21773/boun.25.2.6|access-date=10 November 2012|doi-access=free}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Maničgudilo ezers
|attēls=Lake Manych-Gudilo satellite-photo.png
|paraksts=Maničgudilo ezera satelītaina
|map = Krievija#Kalmikija#Rostovas apgabals
| plat_d=46 | plat_m=19 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=344
|garums=
|Vid_dziļums=0,6
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=10
|izteka=[[Maniča]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Maničgudilo ezers''' ({{val|ru|Маныч-Гудило}}, ''Большой Маныч'', ''Гудило'') ir [[sālsezers]] [[Krievija]]s dienvidrietumos, [[Kalmikija]]s, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] teritorijās. Dažkārt tiek uzskatīts par [[Proļetarskas ūdenskrātuve]]s daļu.

sentences:
{{infokaste+}}
 glezna, kurā attēlots apustulis Filips]]
'''Svētais Filips''' ({{val-el|Φίλιππος}}, ''Phílippos'', miris ap 80. gadu) ir viens no [[Jēzus Kristus]] divpadsmit [[apustulis|apustuļiem]]. Kristiešu svētajos tekstos ir aprakstīts, ka apustulis Filips sludināja [[Grieķija|Grieķijā]], [[Sīrija|Sīrijā]] un [[Frīģija|Frīģijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Shinisaurus crocodilurus - Tiergarten Schönbrunn 4.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|        dzimta = Shinisauridae
|     dzimta_lv = Ķīnas krokodilķirzakas
|         ģints = Shinisaurus
|          suga = Shinisaurus crocodilurus
|       suga_lv = Ķīnas krokodilķirzaka
|      binomial = Shinisaurus crocodilurus <small>Ahl, 1930</small>
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Ķīnas krokodilķirzaka''' ({{val-la|Shinisaurus crocodilurus}}) ir rāpuļu suga no Ķīnas krokodilķirzaku dzimtas. Sastopama tikai vēsos mežos [[Hunaņa]]<nowiki/>s, [[Guansji]], [[Guidžou]] provincēs un [[Džuanu autonomais reģions|Džuanu autonomajā reģionā]] ([[Ķīna|Ķīnā]]), kā arī ''Quảng Ninh'' provincē [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Pavada daudz laika seklā ūdenī vai pie ūdens [[veģetācija]]s un koku zariem, kur medī [[Kukaiņi|kukaiņus]], [[gliemeži|gliemežus]], [[Kurkuļi|kurkuļus]] un [[tārpi|tārpus]]. Zoodārzos turētie īpatņi var baroties ar mazām [[Peles|pelēm]].

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{citas nozīmes|diennakts daļu|Rītausma (nozīmju atdalīšana)|Rītausma}}
s ostas]]
'''Rītausma''' jeb '''ausma''' ir [[diennakts]] daļa pirms [[saullēkts|sauleslēkta]] un pēc [[nakts]] tumsas. Šajā laikā [[debesis]] kļūst gaišas, jo [[Saules gaisma]] tajās izkliedējas agrāk, vēl pirms uzlec [[Saule]]. Astronomiskā rītausma sākas ar brīdi, kad Saules disks sasniedz 18° lielu leņķi zem novērotāja [[horizonts|horizonta]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Vere''' var būt:

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Šteire
 | official_name            = ''Steyr''
 | settlement_type          = [[Austrijas pilsētu uzskaitījums|Statūtpilsēta]]
 | image_skyline            = Blick ueber die Steyrer Altstadt.jpg
 | image_caption            = Skats uz vecpilsētu
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = AUT Steyr COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Austrija}}
 | subdivision_type1        = [[Austrijas administratīvais iedalījums|Federālā zeme]]
 | subdivision_name1        = [[Augšaustrija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 26.56
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 38056
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 48 | latm = 02 | lats =  | latNS = N
 | longd = 14 | longm = 25 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 310
 | website                  = {{URL|www.steyr.at/}}
 | footnotes                =
}}
'''Šteire''' ({{val|de|Steyr}}) ir pilsēta [[Austrija]]s ziemeļos pie [[Ennsa]]s upes. Atrodas [[Augšaustrija]]s federālajā zemē. Šteire ir divpadsmitā apdzīvotākā pilsēta Austrijā un trešā apdzīvotākā Augšaustrijas federālajā zemē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Thymus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thymus vulgaris|Parastais mārsils}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Thymus
|         ģints_lv = Mārsili
|             suga = T. vulgaris
|          suga_lv = Parastais mārsils
|         binomial = Thymus vulgaris L.
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{neatkarīgas atsauces+}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = Bērnu un jauniešu centrs "Laimīte"
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = BJC Laimite logo.png
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = BJC "Laimīte"
|motto        =
|formation    =
|extinction   =
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       =
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = [[Sarkandaugavas iela]] 24, [[Rīga]], [[Latvija]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served =
|membership   =
|language     = [[latviešu valoda|latviešu]]
|leader_title = Direktore
|leader_name  = Aiva Sarma
|main_organ   = Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departaments
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|http://www.laimite.lv|BJC "Laimīte" mājaslapa}}
|remarks      = <!-- <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small> Kas atjaunots? -->
|}}

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Benina
| Article =
| Type = Valsts karogs un flaga
| Image = Flag of Benin.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = no [[1959]]. gada<br />(1975—1990 bija nomainīts)
| Design =
| Designer =
}}
'''Beninas karogs''' ir viens no [[Benina]]s nacionālajiem simboliem.

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Klenbuterola optisko  izomēru struktūrformulas

Klenbuterola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (RS)-1-(4-amino-3,5-dihlorfenil)-2-(''terc''-butilamino)etanols
|           CAS numurs = 37148-27-9
|      ķīmiskā formula = C12H18Cl2N2O
|              molmasa = 277,19
|              blīvums = 1420
|  kušanas temperatūra = 116−119 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Klenbuterols''' ir medikaments, kas pieder pie selektīvajiem [[bēta adrenomimētiķi|bēta-2 adrenomimētiķiem]]. Tas ierosina bēta-2 adrenoreceptorus un tam ir spēcīga bronholītiska ([[bronhi|bronhus]] atslābinoša) iedarbība. Klenbuterols iedarbojas uz [[tuklās šūnas|tuklajām šūnām]] un bremzē mediatoru izdalīšanos no tām, novēršot bronhu spazmas, tūsku un [[iekaisums|iekaisumu]]. Bronholītiskais efekts sākas jau 10 minūtes pēc klenbuterola inhalācijas. Lielās dozās izraisa [[tahikardija|tahikardiju]] un roku pirkstu [[tremors|tremoru]] (trīcēšanu). Pārdozējot (virs 120 μg) izraisa nelabumu, vemšanu un var pat novest pie miokarda infarkta. Klenbuterols izdalās no organisma galvenokārt caur [[nieres|nierēm]]. Lieto [[HOPS]], [[bronhiālā astma|bronhiālās astmas]] un citu plaušu slimību ārstēšanai. Nedrīkst lietot, ja ir [[tireotoksikoze]], [[miokarda infarkts]], [[grūtniecība]] u.c. Parasti tiek ražots hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Sarangani līcis
| attēls       = En route to Glan Sarangani Province Philippines.jpg
| paraksts     = Līča piekraste pie Glanas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Sulavesi jūra]]
| plat_d= 5 | plat_m= 58 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 125| gar_m= 11 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 449
| platība_ha   =
| garums       = 33
| platums      = 17
| Vid_dziļums  = 350
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Heneralsantosa]]
}}
'''Sarangani līcis''' ({{val|fil|Look ng Sarangani}}, {{val|en|Sarangani Bay}}) ir [[Sulavesi jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas dienvidu piekrastē. Stiepjas 33 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Rietumos no līča paceļas Dagumas kalni, austrumos — Malalagas kalni. No augstienēm līcī ietek vairākas upes, lielākā no kurām ir Buajana līča ziemeļu galā. Lielākā pilsēta krastā ir [[Heneralsantosa]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers
|     vārds_orig = ''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler''
|         attēls = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Reitlingene]], [[Bādene-Virtemberga|Virtemberga]] (tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] <br />(tagad {{LVA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|   nodarbošanās = matemātikas profesors
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers''' (''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler'', 1745-1811) bija [[vācieši|vācu]] [[matemātiķis]] ''[[Academia Petrina]]'' matemātikas profesors (1775—1811), astronomiskās observatorijas dibinātājs (1783).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija hlorīda kristāla uzbūve

Amonija hlorīda struktūrformula

Pulverveida amonija hlorīds
|       citi nosaukumi = salmiaks,
armēņu sāls<ref name="MK">[https://www.rigaslaiks.lv/zurnals/melna-konfeksdiena-1659 Melnā konfekšdiena]</ref>
|           CAS numurs = 12125-02-9
|      ķīmiskā formula = NH4Cl
|              molmasa = 53,491
|              blīvums = 1527,4
|  kušanas temperatūra = 338 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 297 g/l (0 °C)
372 g/l (20 °C)
773 g/l (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija hlorīds''' jeb '''salmiaks''' (NH4Cl) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, nedaudz higroskopiska viela bez [[smarža]]s un ar rūgti sāļu [[garša|garšu]]. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[sālsskābe]]s [[sāļi|sāli]]. No ūdens kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Tā triviālais nosaukums "salmiaks" radies no [[latīņu valoda|latīņu]] termina ''sal ammoniacus''<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 581. lpp.</ref> — "amonjaka sāls".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liepupes pagasts
| karte             = Liepupes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Coat of Arms of Liepupes pagasts.svg
| ģerboņa_nosaukums = Liepupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Liepupes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Mustkalni
| platība           = 157,9
| iedzīvotāji       = 1 934<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1934 / 157.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.liepupe.lv -->}}

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fentanila struktūrformula

Fentanila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''Actiq'', ''Duragesic'', ''Fentora''
|           CAS numurs = 437-38-7
|      ķīmiskā formula = C22H28N2O
|              molmasa = 336,471
|              blīvums = 1100
|  kušanas temperatūra = 87,5 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Fentanils''' ir [[Opioīdi|opioīds]], ko izmanto kā [[pretsāpju zāles]] un kopā ar citām zālēm — kā anestētiķi. Tas iedarbojas ļoti ātri un tā iedarbība nav ilgāka par vienu vai divām stundām. Medicīniski fentanilu ievada ar injekcijām, kā arī lieto [[plāksteris|plāksteru]] vai izsmidzināmā veidā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 44.08
| native_name = ''Amstelveen''
| population_total = 90838
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| name = Amstelvēna
| subdivision_name2 =
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| subdivision_type = Valsts
| elevation_m =
| motto =
| lats =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Amstelveen.svg
| image_skyline = Amstelveen Laan van Deshima.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 18
| latd = 52
| established_date =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 51
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.amstelveen.nl/}}
| image_flag = Amstelveen flag.svg
}}'''Amstelvēna''' ({{Val|nl|Amstelveen}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 838 iedzīvotāji. Amstelvēna ir [[Amsterdama]]s [[priekšpilsēta]] un tā ietilpst Amsterdamas [[Aglomerācija|aglomerācijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rietumāfrika]]s valsti|Gvineja (nozīmju atdalīšana)|Gvineja}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Gvinejas Republika
|        vietējais_nosaukums = ''République de Guinée''
|           valsts_nosaukums = Gvinejas Republika
|           karoga_nosaukums = Gvinejas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Guinea.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Gvinejas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Guinea.svg
|              kartes_attēls = Location_Guinea_AU_Africa.svg
|            kartes_paraksts =
|               valsts_himna = ''[[Liberté]]''
|             valsts_valodas = Franču
| etniskās_grupas_year =
|              galvaspilsēta = [[Konakri]]
| latd=9 |latm=31 |latNS=N |longd=13 |longm=42 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mamady Doumbouya]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Bah Oury]]
|              platība_rangs = 78.
|                platība_km2 = 245 857
| area_sq_mi = 94 926
|         iedzīvotāju_skaits = 14,190,612<ref>{{Cite CIA World Factbook|country=Guinea|access-date=29 Febuary 2024|year=2023}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
| population_census = 7 156 407
| population_census_year = 1996
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 57,7
| population_density_sq_mi = 106,1
| population_densty_rank = 164.
|                    IKP_PPP = $11,464 miljardi<ref name=imf2>{{cite web |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=656&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=68&pr.y=1 |title=Guinea |publisher=International Monetary Fund |accessdate=18 April 2012}}</ref>
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $1082<ref name=imf2/>
| GDP_nominal = $5,212 miljardi<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_year = 2011
| GDP_nominal_per_capita = $492<ref name=imf2/>
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = no Francijas
|         neatkarības_datums = 1958. gada 2. oktobris
|                  Gini_gads = 1994
| Gini_change =
|                       Gini = 40,3
| Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2010
| HDI_change = increase
|                        HDI = 0,340
|                  HDI_rangs = 156.
| FSI = {{nowrap|101,3 {{palielinājās}} 2,3}}
| FSI_year = 2007
| FSI_rank = 9.
| FSI_category = Alert
|                     valūta = [[Gvinejas franks]]
|               valūtas_kods = GNF
| country_code =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = |             utc_offset_DST =
| drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +224
|                     domēns = [[.gn]]
}}
'''Gvinejas Republika''' ({{val|fr|République de Guinée}}) ir vāji attīstīta [[daudznacionāla valsts]] Āfrikas ziemeļrietumos. Ziemeļrietumos tā robežojas ar [[Gvineja-Bisava|Gvineju-Bisavu]], ziemeļos ar [[Senegāla|Senegālu]], ziemeļos un ziemeļaustrumos ar [[Mali]], austrumos ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]], bet dienvidos ar [[Libērija|Libēriju]] un [[Sjerraleone|Sjerraleoni]]. Rietumos to apskalo [[Atlantijas okeāns]]. Gvinejā atrodas 1/3 no pasaules [[Boksīts|boksītu]] krājumiem, un tā ir otrs lielākais boksītu eksportētājs pasaulē.

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Otsa krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =21
|poz_x          =64
|poz_y           =77
}}
'''Otsa krasts''' ({{val-en|Oates Coast}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Somova jūra]]s krastā. Stiepjas no [[Viljamsa rags|Viljamsa raga]] austrumos (142°02′E) līdz [[Hadsona rags|Hadsona ragam]] rietumos (153° 45' E). Krasts austrumos robežojas ar [[Penela krasts|Penela krastu]], rietumos — ar [[Džordža V krasts|Džordža V krastu]] un tiek pieskaitīts [[Viktorijas Zeme]]i. Galvenie Otsa krasta ģeogrāfiskie objekti ir [[Lilija glečers]], [[Obas līcis (Antarktīda)|Obas līcis]], [[Renika glečers]], [[Suvorova glečers]], [[Žileta šelfa ledājs]], [[Lauritsena ledājs]]. Iekšzemē paceļas [[Bauersa kalni|Bauersa]] un [[USARP kalni|USARP]] kalnu grēdas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''Hiperrealitāte''' ({{val|gr|hyper}} — 'pāri, virs') ir realitātes pārspīlējums, kad pārāk daudz tiek likts klāt realitātei, patiesībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |title=¼ Satori: Kultūras un patstāvīgas domas portāls<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110809112354/http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |archivedate={{dat|2011|08|09||bez}} }}</ref> Tas ir stāvoklis, kad nekas vairs nav tas, kas tas patiesībā ir. Šo terminu ieviesis ir [[Žans Bodrijārs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ella Muižarāja
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Tauta|native_name=''British people / Brits''|attēls=|population=200 miljoni|regions={{flag|Apvienotā Karaliste}} 57 678 000
Izcelsme:
{{flag|ASV}} 72 065 000
{{flag|Kanāda}} 11 211 850
{{flag|Austrālija}} 10 764 870
{{flag|Jaunzēlande}} 2 425 278
{{flag|Dienvidāfrika}} 1 603 575|reliģija=Galvenokārt [[kristietība]] ([[anglikānisms]], [[katolicisms]], [[metodisms]]).|map=|valoda=[[Angļu valoda|angļu]]}}
'''Briti''' ({{val|en|British people}} / ''Britons'' / ''Brits'') ir [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]], kā arī [[Normandijas salas|Normandijas salu]], [[Menas Sala|Menas]] salas un [[Britu aizjūras teritorijas|Britu aizjūras teritoriju]] pilsoņi, kā arī viņu pēcteči.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dailonis Pakalns
|     vārds_orig =
|         attēls = Dailonis Pakalns.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Malienas pagasts}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[biologs]], [[Ārstniecības augi|ārstniecības augu]] speciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]<br/>[[Tartu Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Nephropsis_rosea.jpg
|    att_nosaukums = [[Sārtais omāriņš]] (''Nephropsis rosea'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Astacidea
| infrakārta_lv=Vēži
| virsdzimta = Nephropoidea
| virsdzimta_lv = Omāru virsdzimta
| binomial= Nephropoidea <small>([[James Dwight Dana|Dana]], 1852)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Omāru virsdzimta''' (''Nephropoidea'') ir viena no [[Vēži|vēžu infrkārtas]] (''Astacidea'') virsdzimtām, kas apvieno 4 dzimtas, no kurām vienā — [[omāru dzimta|omāru dzimtā]] (''Nephropidae'') — ir visas 54 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref>[http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=155750 World Register of Marine Species: Nephropoidea Dana, 1852]</ref> Šīs grupas tuvākie radinieki ir {{TaksoSaite|Enoplometopoidea|rifu omāru virsdzimta}}.<ref>Sammy De Grave, N. Dean Pentcheff, Shane T. Ahyong; et al. (2009). "A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans" (PDF). Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21: 1–109.</ref> Omāru mūsdienās dzīvojošās sugas mājo [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]], [[Indijas okeāns|Indijas]] un [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences:
ilustrācija]]
'''"Mahābhārata"''' ({{val|sa|महाभारतम्}}, ''Mahābhāratam'', {{izrunā|məɦaːˈbʱaːrət̪əm}}) ir viens no diviem nozīmīgākajiem [[sanskrits|sanskrita]] eposiem [[Indijas vēsture|Senajā Indijā]]; otrs ir "[[Rāmājana]]". Šis [[eposs]] ir daļa no hindu [[itihāsa]]s (vēstures) un nozīmīga daļa no [[hindu mitoloģija]]s. Eposā izklāstīta ne tikai Indijas tautu ikdienas dzīve, ticējumi un paražas, bet arī estētiskie un ētiskie uzskati. "Mahābhārata" tiek uzskatīta par garāko eposu pasaulē.<ref name="Lochtefeld2002"/><ref name="SharmaGaur2000"/> "Mahābhārata" sastāv no 18 grāmatām. Tās {{nobr|100 000}} vārsmās ir aptuveni trīs miljoni vārdu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lutra
|      ģints_lv = Eirāzijas ūdri
|          suga = Lutra nippon
|       suga_lv = Japānas ūdrs
|      binomial = Lutra nippon
 ([[Yoshinori Imaizumi|Imaizumi]] & [[Mizuko Yoshiyuki|Yoshiyuki]], 1989)
|   kategorijas = nē
}}
'''Japānas ūdrs''' (''Lutra nippon'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji ūdenī dzīvojošs [[plēsējs]], kas pieder [[Eirāzijas ūdri|Eirāzijas ūdru ģintij]] (''Lutra''). Kopš [[1989]]. gada Japānas [[zinātnieki]], veicot [[DNS]] pētījumus, Japānas ūdru ir izdalījuši kā atsevišķu [[suga|sugu]].<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/12419/0 Lutra lutra (Eurasian Otter, Common Otter, European Otter, European River Otter, Old World Otter)]</ref> Japānas ūdra DNS tika salīdzināts ar [[ūdri]]em no [[Latvija]]s un [[Ķīna]]s.<ref>[http://ci.nii.ac.jp/naid/110003323028/en CiNii Article - Phylogenetic Position of the Japanese River Otter Lutra nippon Inferred from the Nucleotide Sequence of 224 bp of the Mitochondrial Cytochrome b Gene]</ref> Līdz tam un joprojām daudzos informācijas avotos tas tiek klasificēts kā [[Eirāzijas ūdrs|Eirāzijas ūdra]] (''Lutra lutra'') pasuga.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Edinburgas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Mary's_Roman_Catholic_Cathedral_Edinburgh_2.JPG
| image_size            =
| caption               = Edinburgas katoļu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Edinburgas katoļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.9561
| longd                 = -3.1877
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Edinburga}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džeimss Gillespī Greiems]] (''James Gillespie Graham'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1814. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Edinburgas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q519072"
}
</mapframe>
'''Dievmātes Debesīs uzņemšanas metropoles katedrāle''' ({{val|en|The Metropolitan Cathedral of Our Lady of the Assumption}}) jeb '''Svētās Marijas metropoles katedrāle''' ({{val|en|St Mary's Metropolitan Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s galvaspilsētā [[Edinburga|Edinburgā]]. Dievnams ir 1878. gadā nodibinātās [[Svētā Andreja un Edinburgas arhdiecēze]]s galvenā baznīca un visu Skotijas katoļu galvenā baznīca.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Niuē Fekai<br />Niue
|    pilnais_valsts_nosaukums = Niue
|            valsts_nosaukums = Niue
|               karoga_attēls = Flag_of_Niue.svg
|            karoga_nosaukums = Niues karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of New Zealand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Niues ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Ko e Iki he Lagi''
|               kartes_attēls = LocationNiue.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Alofi]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=S | longd=169 | longm=55 | longEW=w <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[niueiešu valoda|niueiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = konstitucionālā monarhija
|        valsts_galvas_tituls = [[Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Niue premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Daltons Tagelagi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande|Jaunzēlandes asociēta valsts]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Konstitucionālais akts
|          neatkarības_datums = [[1974]].g. 19. oktobris
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 260
|               platība_rangs =212
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = 1607
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 218
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 6,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 222
|                     IKP_PPP = $6,2 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .nu
|              tālsarunu_kods = 683
|                iso_kods_num = 570
|              iso_kods_alfa2 = NU
|              iso_kods_alfa3 = NIU
}}
'''Niue''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidu daļā, 2400 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Jaunzēlande]]s. Tās kopējā platība ir 260 kvadrātkilometru. Lielākā tiesa iedzīvotāju ir [[polinēzieši]], iedzīvotāju kopējais skaits ir ap 1400. Niues galvaspilsēta ir [[Alofi]].

sentences: '''Izotopi''' (no grieķu ''ισος'' — vienāds, un ''τόπος'' — vieta) ir [[atoms|atomi]], kuru [[atoma kodols|kodolos]] ir vienāds skaits [[protons|protonu]], bet dažāds skaits [[neitrons|neitronu]]. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā [[periodiskā sistēma|periodiskās sistēmas]] vietā - tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pere-Parsi001.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus onager
| pasuga_lv =Persijas onagrs
| binomial=Equus hemionus onager <small>([[Boddaert]], 1795)</small>
}}
'''Persijas onagrs''' (''Equus hemionus onager'') ir [[āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļu]] (''Equus hemionus'') viena no pasugām. Kādreiz Persijas onagri lielos baros dzīvoja un pārvietojās pa [[Irāna]]s centrālās un dienvidu daļas [[tuksnesis|tuksnešiem]] un pustuksnešiem. Mūsdienās savvaļā ir saglabajušies tikai daži simti [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas dzīvo vienā no diviem onagru rezervātiem Irānā. Diemžēl arī šajās aizsargātajās teritorijās tos medī malumednieki.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Obsidiāns
|        attēls = Lipari-Obsidienne (5).jpg
|    att_izmērs = 225
|  att_paraksts = Nošķelts obsidiāna gabals.
|         klase =
|     ŠtruncaID =
|   ķīm_formula = 70–75% SiO2,
plus MgO, Fe3O4
|     singonija =
|         krāsa =
|        svītra = tumši melna vai arī melni zaļa
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}
'''Obsidiāns''' ir [[magmatiskie ieži|magmatisks iezis]], kas izveidojas, ja [[lava]]i strauji sacietējot, neveidojas kristāli.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=A Consumer's Guide to Archaeological Science: Analytical Techniques
  | author=M. E. Malainey
  | year=2010
  | publisher=Springer
  | url=http://books.google.com/books?id=GUlunYOdWvAC&pg=PA150
  | isbn=1441957030
}}</ref><ref name="Svarney">
{{Grāmatas atsauce
  | title=The Handy Geology Answer Book
  | author=P. L. Barnes-Svarney, T. E. Svarney
  | year=2004
  | publisher=Visible Ink Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0_GXPSsXoPUC&pg=PA123
  | isbn=1578591562
}}</ref><ref name="Società Italiana di Fisica">{{Grāmatas atsauce
  | title=Physics Methods in Archaeometry
  | author=M. Martini, M. Milazzo, M. Piacentini, Società Italiana di Fisica
  | year=2004
  | volume=154
  | publisher=IOS Press
  | url=http://books.google.com/books?id=IURum42ob9UC&pg=PA422
  | isbn=1586034243
}}</ref> Tas tiek saukts arī par vulkānisko stiklu, pieskaitāms pie [[efuzīvie ieži|efuzīvajiem iežiem]]. Skaistākie obsidiāna paveidi tiek uzskatīti par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]]. Galvenokārt sastāv no silīcija dioksīda (70-75%), ar magnija un dzelzs oksīda piedevām. Jau no 700 000 gadiem p.m.ē. cilvēki to izmantojuši darbarīku izgatavošanai. Obsidiāns ir ciets, taču arī trausls, tā nošķēlumus ar ļoti asām malām izmantoja griešanai un caurduršanai domātiem darbarīkiem — nažiem, skrāpjiem, šķēpu un bultu uzgaļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.agni.lv/lv/katalogs/akmens-apstrade
 | title       = Akmens apstrāde
 | date        = 2010
}}</ref> Eksperimentāli tas ticis lietots ķirurģisko skalpeļu asmeņiem.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=Mechanics of pre-industrial technology: an introduction to the mechanics of ancient and traditional material culture
  | author=Brian Cotterell, Johan Kamminga
  | year=1992
  | pages=127–
  | publisher=Cambridge University Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0-xOM8y6Uc8C&pg=PA127
  | accessdate = 9 September 2011
  | isbn=978-0-521-42871-2
}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Madura
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Java
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Madura''
''Polo Madhurâ''
|izvietojums         = [[Javas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Lielās Zunda salas]]
|latd= 7 |latm= 00 |lats= |latNS= S
|longd=113 |longm= 25|longs= |longEW=E
|platība             = 4428,9
|garums              = 160
|platums             = 37
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Landžari
|augstums            = 500
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Austrumjava]]
|iedzīvotāji         = 3 630 000 (2012)
|blīvums             = 702
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Pamekasana]]
|piezīme =
}}
'''Madura''' ({{val|id|Pulau Madura}}, {{val|mad|Polo Madhurâ}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Lielās Zunda salas|Lielo Zunda salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|448}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Austrumjava]]s provincē, dalās četros apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Pamekasana]], bet iedzīvotāji pieder [[madurieši|maduriešu]] tautai.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Rostgans.jpg
|  att_nosaukums = [[Rudā dižpīle]] (''Tadorna ferruginea'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Tadorninae
| apakšdzimta_lv = Dižpīļu apakšdzimta
| ģints=Tadorna
| ģints_lv=Dižpīles
|       binomial = Tadorna <small>([[Friedrich Boie|F.Boie]], 1822)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

sentences: - [[superkontinents]], kuru apskaloja [[Pantalasa]]s superokeāns]]

sentences:
[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no augšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>M</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] <math>x</math> ir spēkā [[nevienādība]] <math>x<M</math>.

[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no apakšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>m</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] ir spēkā nevienādība <math>x>m</math>.

Ja [[kopu teorija|kopa]] <math>X</math> ir ierobežota no augšas un arī ierobežota no apakšas, tad [[kopu teorija|kopu]] sauc par '''ierobežotu'''.

Ja [[kopu teorija|kopa]] X ir ierobežota, tad eksistē tāds pozitīvs skaitlis a, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] x ir spēkā nevienādība |x|<a.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
naudas mijējs [[Tunisija|Tunisijā]] ap 1910. gadu]]
'''Naudas mijējs''' jeb '''mainītājs''' ir cilvēks, kurš apmaina [[Nauda|naudas]] nominālus vienas [[Valūta|valūtas]] ietvaros vai no vienas valūtas uz citu. Mijēja peļņu veido viņa ieturētā komisijas maksa, parasti procentos no apmaināmās vērtības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Taksists
| attēls                   = Taxi Driver poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Taxi Driver''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = {{Plain list |
* [[Roberts De Niro]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Alberts Brukss]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Leonards Heriss]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Cybill Shepherd|Sibila Šeparda]]
}}
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = Bill/Phillips<br />Italo/Judeo Productions
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1976|02|08}}
| ilgums                   = 113 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|28 262 574}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=taxidriver.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|title=Taxi Driver, Box Office Information|accessdate=January 23, 2012}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Taksists"''' ({{val|en|Taxi Driver}}) ir 1976. gada ASV filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]].

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baiļu rags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|4|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Melville Productions''
* ''Talbot Productions''
| operators = [[Sems Līvits]]
| oriģinālnos = ''Cape Fear''
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| aktieri = * [[Gregorijs Peks]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Pollija Bergena]]
| scenārijs = [[Džeimss Vebs]]
| producents = [[Sajs Bārtlets]]
| režisors = [[Dž. Lī Tompsons]]
| žanrs = ''film noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Cape fear1960s.jpg
| imdb =
}}'''"Baiļu rags"''' ({{Val|en|Cape Fear}}) ir 1962. gada [[Film noir|''noir'']] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Dž. Lī Tompsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gregorijs Peks]], [[Roberts Mičums]] un [[Pollija Bergena]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Makdonalds (rakstnieks)|Džona Makdonalda]] 1957. gada romāna ''[[The Executioners]]''. Filmas pirmizrāde notika {{Dat|1962|4|12|5=bez}}.

sentences: '''Šķautne''' ir [[nogrieznis]], kas kopīgs kāda [[daudzskaldnis|daudzskaldņa]] divām [[skaldne|skaldnēm]]. Šis nogrieznis savieno attiecīgo skaldņu [[virsotne]]s (stūrus), tāpēc tas savieno paša daudzskaldņa virsotnes. Tādējādi no jebkura daudzskaldņa jebkuras virsotnes iziet vairākas šķautnes.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Semantic Web|Semantiskais tīmeklis}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Oleksandrs Miščenko
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās = [[diplomāts]]
| dzimums = V
| dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|8|24}}
| vārds_orig = ''Олександр Міщенко''
| attēls = Vita Anda Tērauda tiekas ar Ukrainas vēstnieku (47762963141).jpg
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodaras novads|Tuapse|td=Krievija}}
| citas daļas = {{sisterlinks-inline}}
}}
'''Oleksandrs Miščenko''' ({{val|uk|Олександр Павлович Міщенко}}; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu [[diplomāts]].

sentences: '''Suņu barība''' ir uzturvielām bagāta [[Pārtika|barība]], kas paredzēta [[Suņi|suņu]] fizioloģisko vajadzību apmierināšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Dalbe - Cena (2).jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Dalbe—Cena]]
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Baloži - Tīraine.jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Baloži—Tīraine]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Clark's Nutcracker - Nucifraga columbiana.jpg
 | att_nosaukums = [[Amerikas riekstrozis]] (''Corvus splendens'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Nucifraga
 |      ģints_lv = Riekstroži
 |      binomial = Nucifraga <small>([[Brisson]], 1760)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aldžernons Čārlzs Svinbērns
|     vārds_orig    = ''Algernon Charles Swinburne''
|         attēls    = Algernon Charles Swinburne by John McLanachan.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1837
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 5
|       dz_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1909
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 10
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, dramaturgs, rakstnieks un kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = dzejoļu krājums "''Poems and Ballads''" (1866)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums       = [[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]]
|Image           = Michael Jackson 1984.jpg
|Caption         =
|Studio          = 10
|Live            =
|Singles         = 103
|Compilation     =
|EP              =
|Soundtrack      =
|Option          =
|Option name     =
|Option color    =
|Comp link       =
|References      =
|Ref link        =
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķa '''[[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]] diskogrāfija'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena ducis
| attēls                   =  Ocean's12Poster1.gif
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Twelve''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džerijs Veintrobs]]
| scenārija autors         = [[Džordžs Nolfi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Breds Pits]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Bērnijs Maks]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|10||bez}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-twelve-2004|title=Ocean's Twelve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceanstwelve.htm|title=Ocean's Twelve (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|362,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Oušena banda]]"
| nākošā                   = "[[Oušena velna ducis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Oušena ducis"''' ({{val|en|Ocean's Twelve}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Breds Pits]], [[Mets Deimons]], [[Endijs Garsija]], [[Ketrina Zeta-Džonsa]], [[Dons Čīdls]] un [[Bērnijs Maks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|10||bez}}. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Oušena banda]]". 2007. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Oušena velna ducis]]", bet 2018. gadā iznāca [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums=Rīgas maratons
|Logo=Rimi Riga Marathon transparent logo.png
|Izmērs=300px
|Name=Rīgas maratons
|Norises vieta={{vieta|Latvija|Rīga}}
|Laiks=18. - 19. maijs
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=38 398 (2019)
1887 maratonā finišējušie (2019)
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 10 km, 5 km, jūdze
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:08:51''' (2019)
{{flagicon|ETH}} [[Andualems Šiferavs]]

Sieviešu: '''2:26:18''' (2019)
{{flagicon|ETH}} [[Birke Debele]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu: '''1:00:30''' (2022)
{{flagicon|ETH}} [[Sikijass Misganavs]]

Sieviešu: '''1:09:12''' (2022)
{{flagicon|KEN}} [[Beatrise Mutai]]
|Optional caption=Rīgas maratona logo
 Galvenais partneris: ''[[Rimi Baltic]]''
|atjaunots=07.07.2023.}}

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences: '''Čarakas samhita''' ({{val|sa|चरकसंहिता}}) jeb '''Čarakas sakopojums''' ir [[Sanskrits|Sanskritā]] uzrakstīts [[medicīna]]s traktāts, kas apkopo [[Senā Indija|Senās Indijas]] medicīnas zināšanas no aptuveni 7. gadsimta p.m.ē. līdz 1. gadsimtam m.ē.<ref>Biren Shah, Avinash Seth. Textbook of Pharmacognosy and Phytochemistry. 2010</ref> Tas tiek uzskatīts par vienu no [[Ājurvēda]]s pamattekstiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ''Eesti Televisioon''
|logo               = Eesti Televisioon Logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            = Sabiedriskā televīzija
|valsts             = {{flag|Igaunija}}
|valoda             = [[Igauņu valoda|Igauņu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1955
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Igaunija]]s valsts
|ģenerāldirektors   = Marguss Allikmā
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Igaunija]], [[Mākslīgais pavadonis|Satelīts]]
|kanāli             = [[ETV]]<br />[[ETV2]]
|tirgus-daļa        = 19,4%, TNS Emor, [[2009. gads|2009]]. gada februāris
|mājas-lapa         = [http://etv.err.ee/ etv.err.ee]
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = ETV_hoone.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Igaunijas televīzijas galvenā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.4343426 | latNS  = N
| longd = 24.7714251 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =European bee eater.jpg
 | att_nosaukums = [[Bišu dzenis]] (''Merops apiaster'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Coraciiformes
 |      kārta_lv = Zaļvārnveidīgie
 |        dzimta = Meropidae
 |     dzimta_lv = Bišu dzeņu dzimta
 |      binomial = Meropidae <small>([[Rafinesque]], 1815)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hugo Grocijs
|          vārds_orig = Hugo Grotius
|              attēls = Michiel_Jansz_van_Mierevelt_-_Hugo_Grotius.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hugo Grocijs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1583
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Delfta]], [[Nīderlandes apvienotās provinces]] (tagad {{NED}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1645
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rostoka]], [[Zviedru Pomerānija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[dabiskās tiesības]], [[kara filozofija]], [[starptautiskās tiesības]], [[politiskā filozofija]], [[teoloģija]]
|          alma_mater = [[Leidenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Aristotelis]], [[Bībele]], [[Cicerons]], [[Roterdamas Erasms]], [[Fransisko de Vitorija]], [[Žans Bodēns]], [[Fransisko Suaress]]
|          ietekmējis = [[Tomass Hobss]], [[Samuels fon Pūfendorfs]], [[Džons Loks]], [[Džambatista Viko]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Imanuels Kants]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[skotu apgaismība]], [[ASV tēvi - dibinātāji]]
|               darbi = ''De jure belli ac pacis'', 1625
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eduards fon Bergmanis
|              attēls = Eduards fon Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1852
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1900
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Dijarbakira]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{TUR}})
|        dzīves_vieta = [[Rūjiena]], [[Baku]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 rezonanses struktūras]]
Ķīmijā par '''rezonansi''' sauc [[molekula|molekulu]] vai [[jons|jonu]] struktūras aprakstīšanas veidu [[valences saišu teorija|valences saišu teorijā]], kurā tie tiek aprakstīti kā vairāku atsevišķu struktūru (rezonanses struktūru) kombinācija (rezonanses hibrīds).

sentences: '''Dalīšana''' ir viena no četrām [[aritmētika]]s pamatdarbībām. Dalīšanas pretējā darbība ir [[reizināšana]]; patiesībā dalīšanu var uzrakstīt kā reizināšanu ar [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir [[1 (skaitlis)|viens]], bet saucējā — dalītājs. Lai norādītu, ka skaitļi tiek dalīti, starp tiem liek šādus simbolus: ÷, : vai /. Dalīšanu var uzrakstīt arī kā [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir dalāmais, saucējā — dalītājs, bet rezultāts ir dalījums.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frensiss Janghazbends
|     vārds_orig = ''Francis Edward Younghusband''
|         attēls = Francis Younghusband 1905.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Marī|td=Pakistāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dorseta}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Augusta Manjaka
|          bērni = Eilīna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Indian_Wolf.jpg
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis pallipes
| suga_lv =Indijas vilks
| binomial =Canis pallipes <small>([[Sykes]], 1831)</small>
| sinonīmi=
* ''Canis lupus pallipes''
* ''Canis indica''
| izplatība =

sentences:
{| class="infobox" style="width: 22em; font-size:88%; text-align:left; line-height: 1.5em"
|+ style="font-size: larger; font-weight: bold" |
{{{Article|}}} {{{Name|}}} karogs
|-
{{National flag entry
| Alt = {{{Alt|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext|}}}
| Image = {{{Image|}}}
| Image_size = {{{Image_size|300x150px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks|}}}
| Use = {{{Use|}}}
| Symbol = {{{Symbol|}}}
| Proportion = {{{Proportion|}}}
| Adoption = {{{Adoption|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished|}}}
| Design = {{{Design|}}}
| Designer = {{{Designer|}}}
}}{{#if:{{{Image2|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt2|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext2|{{{Article|}}} {{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image2|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder2|}}}
| Nickname = {{{Nickname2|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks2|}}}
| Use = {{{Use2|}}}
| Symbol = {{{Symbol2|}}}
| Proportion = {{{Proportion2|}}}
| Adoption = {{{Adoption2|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished2|}}}
| Design = {{{Design2|}}}
| Designer = {{{Designer2|}}}
}}}}{{#if:{{{Image3|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt3|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext3|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image3|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder3|}}}
| Nickname = {{{Nickname3|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks3|}}}
| Use = {{{Use3|}}}
| Symbol = {{{Symbol3|}}}
| Proportion = {{{Proportion3|}}}
| Adoption = {{{Adoption3|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished3|}}}
| Design = {{{Design3|}}}
| Designer = {{{Designer3|}}}
}}}}{{#if:{{{Image4|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt4|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext4|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image4|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder4|}}}
| Nickname = {{{Nickname4|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks4|}}}
| Use = {{{Use4|}}}
| Symbol = {{{Symbol4|}}}
| Proportion = {{{Proportion4|}}}
| Adoption = {{{Adoption4|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished4|}}}
| Design = {{{Design4|}}}
| Designer = {{{Designer4|}}}
}}}}{{#if:{{{Image5|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt5|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext5|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image5|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname5|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks5|}}}
| Use = {{{Use5|}}}
| Symbol = {{{Symbol5|}}}
| Proportion = {{{Proportion5|}}}
| Adoption = {{{Adoption5|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished5|}}}
| Design = {{{Design5|}}}
| Designer = {{{Designer5|}}}
}}}}{{#if:{{{Image6|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt6|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext6|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image6|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname6|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks6|}}}
| Use = {{{Use6|}}}
| Symbol = {{{Symbol6|}}}
| Proportion = {{{Proportion6|}}}
| Adoption = {{{Adoption6|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished6|}}}
| Design = {{{Design6|}}}
| Designer = {{{Designer6|}}}
}}}}
|}<noinclude>

sentences: '''Memorands''' ir viens no [[diplomātija|diplomātiskās]] sarakstīšanās veidiem, kas parasti ir mazāk svarīgs nekā [[nota]]. Memorandu sastāda sarunās apspriežamā jautājuma faktiskās vai juridiskās puses izklāsta veidā un bieži vien pievieno notai vai verbālnotai, paskaidrojot un pamatojot tās saturu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tēvs
| operators = [[Bens Smitards]]
| attēls = Tēvs-plakātsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Florians Zellers]]
| producents = * [[Deivids Parfits]]
* [[Žans Luijs Livī]]
* [[Filipe Karkasonne]]
* [[Kristofs Spadone]]
* [[Simons Frends]]
| scenārijs = * Florians Zellers
* [[Kristofers Hemptons]]
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Marks Getiss]]
* [[Imogena Putsa]]
* [[Rufuss Sevels]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
| mūzika = [[Ludoviko Einaudi]]
| oriģinālnos = ''The Father''
| studija = * ''[[F comme Film]]''
* ''[[Trademark Films]]''
* ''[[Cine@]]''
* ''[[AG Studios]]''
* ''[[Film4 Productions|Film4]]''
* ''[[Orange Studio]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[Ciné+]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|27|Sandensas kinofestivāls|2021|6|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Father-The-(UK)#tab=summary|title=The Father (2021) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= June 24, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tēvs"''' ({{Val|en|The Father}}) ir 2020. gada [[drāma]], kuras režisors ir [[Florians Zellers]]. Tā ir Zellera pirmā režisētā filma un tā ir balstīta uz paša Zellera 2012. gada sarakstītās lugas ''[[Le Père]]''. Filmā galvenos varoņus attēlo [[Entonijs Hopkinss]], [[Olīvija Kolmane]] [[Marks Getiss]], [[Imogena Putsa]], [[Rufuss Sevels]] un [[Olīvija Viljamsa]].

sentences: {{Commonscat|Sailors from the Germany|Vācijas burātāji}}

sentences:
'''Ledus''' ir cieši sablīvētu [[ūdens]] kristāliņu kopums. Tas ir ūdens cietais [[viela|agregātstāvoklis]], kaut gan tam ir mazāks [[blīvums]] nekā ūdenim. Zemāka blīvuma dēļ ledus gabali spēj noturēties virs ūdens. Tīrs ūdens sasalst ledū, ja tā [[temperatūra]] ir zemāka par 0 °C. Ledus var veidoties arī [[sublimācija (fizikā)|desublimējoties]] ūdens tvaikiem, pietiekoši zemā temperatūrā ([[sarma]]). Kā dabā sastopams ciets [[kristāls]], ledus tiek pieskaitīts minerāliem — [[minerāls]] ir dabiski veidojusies neorganiska, homogēna, cieta viela ar noteiktu ķīmisko sastāvu un sakārtotu atomu struktūru, kas atbilst ūdenim pēc definīcijas ūdens - H2O, tas dabiski veidojas temperatūrā zem 0 °C, ir homogēns ar specifisku [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] atomu izvietojumu.
Ledum ir iespējamas vairākas kristāliskās modifikācijas. Spiedienos līdz ≈200 MPa (trīskāršais punkts ≈200 MPa un ≈-20 °C) veidojas ledus-1, kura blīvums (0,9167 g/cm³) ir mazāks nekā ūdens blīvums sasalšanas temperatūrā (0,9998 g/cm³), tāpēc šajos apstākļos ledus sasalstot izplešas. Spiedienos, kas ir lielāki par ≈200 MPa, veidojas citas ledus modifikācijas, kuru [[blīvums]] ir lielāks par ūdens blīvumu.

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = No sliedēm
| attēls = Derailedmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Derailed''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Mikaels Hefstrēms]]
| producents = [[Lorenco di Bonaventura]]
| scenārija autors = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Žankarlo Esposito]]
* [[Deivids Morisejs]]
| mūzika = [[Eds Šīrmūrs]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Buena Vista International & Miramax]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2005|11|11||bez}}
| ilgums = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/derailed-2005-0|title=Derailed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=derailed.htm|title=Derailed (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"No sliedēm"''' ({{val|en|Derailed}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džeimsa Sīgela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Mikaels Hefstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Dženifere Anistone]], [[Vinsents Kasels]], [[Žankarlo Esposito]] un [[Deivids Morisejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|1||bez}}.

sentences: '''Dižais Pasaules Arhitekts''' tiek lietots gan kā Dievs [[teoloģija|teoloģiskā]] izpratnē, gan kā konceptuāls [[Augstākā būtība|Augstākās būtības]]<ref>[http://www.cs.williams.edu/~lindsey/myths/myths_4.html Augstākā būtība]</ref> jeb [[Visa pirmsākums|Visa pirmsākuma]] vispārinājums dažādās [[Gnosticisms|gnostiskās]] [[filosofija|pseidofilosofiskās]] sistēmās.

sentences: '''Mineraloģija''' ir [[dabas zinātne]], kas nodarbojas ar [[minerāls|minerālu]] [[ķīmija|ķīmisko]] īpašību, [[kristāla struktūra|kristālu struktūru]] un fizisko īpašību (ieskaitot [[optika|optisko]] īpašību) izpēti. Šī zinātne pēta minerālu veidošanos un destrukciju. Zinātniekus, kas nodarbojas ar mineraloģiju, sauc par mineralogiem. Pēdējā laikā mineraloģiju bieži dēvē arī par "minerālu zinātnēm" (angliski — ''mineral sciences'').

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ciravas pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Cīravas pagasts}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''"Sinfonietta Rīga"''' ir [[Latvija]]s [[kamerorķestris]], kas izveidots 2006. gada 17. jūlijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lmic.lv/lv/komponisti/-sinfonietta-riga-4636#album|title=Sinfonietta Rīga {{!}} LMIC|website=www.lmic.lv|access-date=2023-11-16}}</ref> Kamerorķestra mākslinieciskais vadītājs ir [[Normunds Šnē]] un tajā muzicē 34 mūziķi, kas spēlē [[vijole]]s, [[Alts (mūzikas instruments)|altus]], [[Čells|čellus]], [[Kontrabass|kontrabasus]], [[flauta]]s, [[oboja]]s, [[klarnete]]s, [[Fagots|fagotus]], [[Mežrags|mežragus]], [[trompete]]s un [[Sitamie instrumenti|sitamos instrumentus]]. Regulāri sadarbojas ar dažādiem pašmāju un ārzemju viesmāksliniekiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Reiz prērijā
| attēls                   = Homerangeposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Home on the Range''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, vesterns
| režisors                 =
* [[Vills Finns]]
* [[Džons Senfords]]
| producents               = [[Alise Dūvija Goldstouna]]
| scenārija autors         =
* Vills Finns
* Džons Senfords
| galvenajās lomās         =
* [[Rozanna Barra]]
* [[Dženifere Tillija]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|4|2||bez}}
| ilgums                   = 73 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/home-range-2004|title=Home on the Range|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2015|07|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150709055259/http://www.bbfc.co.uk/releases/home-range-2004}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homeontherange.htm|title=Home on the Range|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Burj Al Arab
|alternat nosaukums     = Tower of the Arab
|attēls                 = Burj Al Arab, Dubai, by Joi Ito Dec2007.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = | latm = | lats = | lat =
|longd =| longm = | longs = | longuEW =
|valsts                 = [[Dubaija]],{{vieta|Apvienotie Arābu Emirāti}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = [[1994]]
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1999]]
|atverts                = 1999. gada decembrī
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = [[Viesnīca]]
|antena spice           = 321
|jumts                  = 305
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 200
|stavu skaits           = 60
|liftu skaits           = 18
|izmaksas               = 1 miljards [[ASV dolārs|US$]]
|platiba                = 70 000
|stāva platība          =
|arhitekts              = Toms Raits
|arhit birojs           = Atkins
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            = Jumeirah
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|25.141975|55.186147|type:landmark_region:AE|display=title}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Finns Hadsons
| first = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| last = ''[[Sweet Dreams]]''
| image =[[File:Cory Monteith at GLAAD Awards.jpg|245px]]
| series = "[[Radīti skatuvei]]"
| caption = Lomas atveidotājs [[Korijs Montīts]]
| occupation = Mehāniķis
Universitātes students
| portrayer = [[Korijs Montīts]]
| creator = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| family = Kristofers Hadsons (tēvs, miris)
[[Kerola Hadsone]] (māte)
[[Bērts Hammels]] (patēvs)
[[Kērts Hammels]] (pusbrālis)
| significantother = [[Reičela Berija]]
[[Kvinna Fabreja]]
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Uģis Brūvelis
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1971|6|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Talsu rajons}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Uģis Brūvelis''' (dzimis {{Dat|1971|6|28}} [[Talsu rajons|Talsu rajonā]], [[Latvija|Latvijā]]) ir latviešu soļotājs. Viņa personīgais rekords 50 kilometru soļojumā ir 3:58,50. [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempionātā]] — 50 kilometru soļojumā viņš izcīnīja 18. vietu.

sentences: '''Autoklāvs''', arī '''tvaika sterilizators''' vai '''patspiednis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=autokl%C4%81vs&list=autokl%C4%81vs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref> ir spiedieniekārta, kas paredzēta medicīnas preču, instrumentu un materiālu [[sterilizēšana (mikrobioloģija)|sterilizēšanai]]. Autoklāvus izmanto arī [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]]. Sterilizēšanas laikā svarīgi ir pareizi uzturēt sterilizēšanas režīmu ([[temperatūra|temperatūra]], [[spiediens|spiediens]], sterilizēšanas ilgums, temperatūras un spiedienu izmaiņas protokoli), tāpēc mūsdienās tiek izmantotas sistēmas, kas sastāv no temperatūras un spiediena [[sensors|sensoriem]] un kontrolieriem ar datorvadību.

sentences:
.]]
Vārds '''Miķelis''' ir radies no vārda '''Mihaēls''' jeb '''Mihaels''' (ebreju מִיכָאֵל / מיכאל, ''Mikha'el''), kas nozīmē 'Kas līdzinās Dievam?'. Miķeļi pēc katoļu baznīcas kalendāra svinēti 29. septembrī par godu virseņģelim Miķelim.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Napoleons
| operators =
| attēls = Napoleons.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Dž. Volšs]]
* [[Marks Hafams]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
| scenārijs = [[Deivids Skarpa]]
| aktieri = * Vakīns Fīnikss
* [[Vanesa Kirbija]]
* [[Tahars Rahīms]]
* [[Ruperts Everets]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Napoleon''
| studija = * ''[[Apple Studios]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Apple Original Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|11|14|Parīze|2023|11|22|ASV un Apvienotā Karaliste|2023|11|23|Latvija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|130 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|213,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13287846/|title=Napoleon (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Napoleons"''' ({{Val|en|Napoleon}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galveno [[Napoleons Bonaparts|Napoleona Bonaparta]] lomu atveido [[Vakīns Fīnikss]]. Citas lomas atveido [[Vanesa Kirbija]], [[Tahars Rahīms]] un [[Ruperts Everets]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Bird lore (1913) (14562557107).jpg
|      att_nosaukums=1896. gada fotoattēls
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Columbiformes
|      kārta_lv = Baložveidīgie
|        dzimta = Columbidae
|     dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Leptotilinae
|   apakšdzimta_lv=Paipalūbeles
|    apakšdzimta_r=Baložu dzimta
|         ģints = Ectopistes
|      ģints_lv = Ceļotājbaloži
|      ģints_r=Ceļotājbalodis
|          suga = E. migratorius
|       suga_lv = Ceļotājbalodis
|      binomial = †Ectopistes migratorius ([[Kārlis Linnejs|Linnejs]], 1766)
|     izplatība = <br />Ceļotājbaložu agrākā izplatības karte, vairošanas zonas iekrāsotas sarkanā krāsa un ziemošanas oranžā
|   kategorijas = nē
| sinonīmi=
*''Columba migratoria''
*''Columba canadensis''
*''Ectopistes migratoria''
}}
'''Ceļotājbalodis''' (''Ectopistes migratorius'') ir izmirusi [[baloži|baložu dzimtas]] (''Columbidae'') suga, kas ir bijusi vienīgā '''ceļotājbaložu ģintī''' (''Ectopistes''). Ceļotājbalodis dzīvoja [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] līdz [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumam, kad plašo medību un [[dabīgā vide|dabīgās vides]] iznīcināšanas dēļ tos noveda līdz [[izmiršana]]i.<ref>[http://www.stanford.edu/group/stanfordbirds/text/essays/Passenger_Pigeon.html The Passenger Pigeon]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Fiction|Izdomājumi}}
[[Kategorija:Alternatīvā realitāte]]
[[Kategorija:Izklaide]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Josefs Flāvijs
|     vārds_orig = ''Flavius Josephus''
|         attēls = Josephusbust.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 37
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jeruzaleme]]
|      m_dat_alt = ap [[100]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Josefs Flāvijs''' ({{val|la|Titus Flavius Josephus}}; dzimis '''Josefs ben Matitjahu''' ({{val|he|יוסף בן מתתיהו}}, ''Yosef ben Matityahu'') 37. gadā, miris ap 100. gadu)<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Flavius Josephus|author=Louis Feldman, Steve Mason|publisher=Brill Academic Publishers|year=1999}}</ref> bija pirmā gadsimta romiešu-ebreju zinātnieks, vēsturnieks, [[hagiogrāfija|hagiogrāfs]].

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Bartolomejs
|dzimšanas datums=[[1. gadsimts]]
|nāves datums=[[1. gadsimts]]
|piemiņas diena=[[24. augusts]] (rietumos), [[11. jūnijs]] (austrumos)
|godā=[[kristietība]], [[islāms]]
|attēls=Sant Bertolomeu.jpg
|attēla izmērs=250px
|attēla nosaukums=Svētais Bartolomejs XV gadsimta spāņu gleznā
|dzimšanas vieta=
[[Jūdeja]]
(mūsdienās {{ISR}}?)
|nāves vieta=
[[Armēnija (reģions)|Armēnija]],
(mūsdienās {{TUR}})
|nosaukums=Apustulis un moceklis
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[nazis]], [[āda]]
|aizbildnis=[[Armēnija]], [[grāmatsējēji]], [[miesnieks|miesnieki]], [[Malta]], [[miecētājs|miecētāji]], [[kurpnieks|kurpnieki]], [[neiroloģija|neiroloģiskās slimības]]
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
'''Vatsons''' var būt:
* [[Doktors Vatsons]] — Artura Konana Doila radīts tēls;
* [[Kārlis Frīdrihs Vatsons]] — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* [[Matīss Frīdrihs Vatsons]] — Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un literāts.

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izdomātā dzīve
| attēls                   =  Stranger Than Fiction (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stranger than Fiction''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lindsija Dorana]]
| scenārija autors         = [[Zaks Helms]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Reitzels]]
* [[Brits Daniels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Three Strange Angels]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|10|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190702165339/https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|archivedate={{dat|2019|07|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216074429/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izdomātā dzīve"''' ({{val|en|Stranger than Fiction}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Megija Jillenhola]], [[Dastins Hofmans]], [[Kvīna Latifa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|10||bez}}.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznājs|Auns|Auns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Auns
| abbreviation = Ari
| name_latin = Aries
| RA = 3
| dec = +20
| areatotal = 441
| arearank = 39. vieta
| numbermainstars = 3, 10
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Hamals
| starmagnitude = 2,
| neareststarname = Tīgārdena zvaigzne
| stardistance = 12,6
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
'''Piziks''' var būt:
* [[Arvis Piziks]] — Latvijas riteņbraucējs (dzimis 1969. gadā);
* [[Rojs Piziks]] — Latvijas vieglatlēts (dzimis 1971. gadā).

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Alifera
| native_name    = {{gree|Άλίφειρα}}
| image          = Temple of Athena, built ca. 500-490 BC, oriented north-south because of the configuration of the site, the peristyle consisted of 6 by 15 Doric columns, Alipheira, Greece (14106107156).jpg
| image_size     =
| caption        = Atēnas tempļa paliekas Aliferā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 44| latNS = N
| longd = 21| longm = 52| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Alifera''' ({{val|grc|Άλίφειρα}}) bija nocietināta [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta, kas atradās senās [[Arkādija]]s dienvidrietumu daļā, kalnainā apgabalā [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, uz robežas ar [[Trifilija|Trifiliju]]. Piederēja kinuriešiem ([[pelazgi]]em), Arkādijas apgabala, teritorijā. Pilsēta bija izvietota ap 40 stadijus uz dienvidiem no [[Alfeja]]s upes, uz dienvidrietumiem no mūsdienu ciema, Alifiras.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ahtenskīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāli
|ŠtruncaID=4/D.10-15
|ķīm_formula=ε-Mn4+O2
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišpelēks līdz melns
|svītra=Melna
|habituss=Pārslaina mikrokristālu masa
|skaldnība=Izteikta vienā plaknē
|lūzums=?
|cietība=?
|spīdums=?
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,78
}}
__NOTOC__

sentences: '''Sandales''', novecojušā formā '''zandales''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/sandales | title= sandale | publisher= tezaurs.lv}}</ref> ir [[apavi]], kuriem nav purngala un arī papēdis ir atkailināts. Sandaļu [[zole (apavi)|zolēm]] ir zems papēdis vai vispār nav papēža, un tām virsū ir kāda materiāla sloksnes vai siksnas. Sandales var būt gan sieviešu, gan vīriešu apavi. Šis apavu veids ir ļoti populārs [[vasara|vasarā]], kā arī silto zemju iedzīvotājiem visa gada garumā. Parasti tie ir ikdienas apavi, bet ir arī eleganti veidoti sandaļu modeļi svētku gadījumiem.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Kukunors
|attēls=qinghai lake.jpg
|paraksts=Kukunors no kosmosa, 1994. gads
|map = Ķīna
| plat_d=37 | plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=100 | gar_m= | gar_s= | gar_EW=E
|platība=4460
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=38
|tilpums=67
|augstums_vjl=3197
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Kukunors''' (no {{val-mn|Хөхнуур}}), arī '''Cjinhai''' ({{val-zh|青海湖}}; ''Qīnghǎi Hú'') vai '''Chononpo''' ({{val-bo|མཚོ་སྔོན་}}, ''mtsho sngon po''), ir lielākais [[ezers]] [[Ķīna|Ķīnā]] ([[Cjinhai]] province), [[sālsezers]]. Augstkalnu ezers [[Tibetas plakankalne|Tibetas plakankalnē]].<ref>{{PZT|397}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
[[Kategorija:Gabona]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Gabona]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Gabona]]

sentences: {{Commons category|Film producers by country|Kinoproducenti pēc tautības}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Vīrs, vārdā Ūve''
| attēls = A Man Called Ove.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''En man som heter Ove''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Hanness Holms]]
| producents = * [[Annika Belandere]]
* [[Fredriks Vikstrēms Nikastro]]
| scenārija autors = Hanness Holms
| galvenajās lomās = * [[Rolfs Lasgārds]]
* [[Filips Bergs]]
* [[Īda Engvola]]
* [[Bahara Parsa]]
| mūzika = [[Gaute Storāss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Tre Vänner]]''
| izplatītājs = ''[[Nordisk Film]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|12|25|Zviedrija|}}
| ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film|title=A Man Called Ove|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2019|archive-date={{dat|2019|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190930175536/https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film}}</ref>
| valsts = {{SWE}}
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|title=A Man Called Ove|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=September 30, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190521134142/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|archivedate={{dat|2019|05|21||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Ūve"''' ({{val|sv|En man som heter Ove}}) ir 2015. gada [[Zviedrija]]s drāma, kas balstīta uz Fredrika Bakmana tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Hanness Holms]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Rolfs Lasgārds]], [[Filips Bergs]], [[Īda Engvola]] un [[Bahara Parsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|12|25||bez}} Zviedrijā.

sentences:
{{cita nozīme|kaķu dzimtas ģinti|apdzīvotu vietu|Lūši (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Lynx
|         autors = [[Robert Kerr|Kerr]], 1792
|         attēls = Lynx lynx poing.jpg
|  att_nosaukums = [[Eirāzijas lūsis]] (''Lynx lynx'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|     apakškārta = Feliformia
|  apakškārta_lv = Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|    apakšdzimta = Felinae
| apakšdzimta_lv = Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Lynx
|       ģints_lv = Lūši
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
| nosaukums         = Tallinas ģerbonis
| attēls            = Tallinn wapen.svg
| attēla_platums    = 180
| mazais            = Coat of arms of Tallinn (small).svg
| mazais_platums    = 100
| mazais_paraksts   = Tallinas mazais ģerbonis
| īpašnieks         = [[Tallina]]s pilsēta
| ieviests          = {{dat|1996|}}
| atcelts           =
| vairogs           =
| lietojums         =
}}
'''Tallinas pilsētas ģerbonis''' ir viens no [[Tallina]]s, [[Igaunija]]s galvaspilsētas, oficiālajiem simboliem.

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre style="overflow:auto;">
{{TV raidījuma infokaste
| show_name            =
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                =
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              =
| language             =
| num_seasons          =
| num_episodes         =
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences: '''Natula''' ({{val-zh|乃堆拉山口}}, {{val-ne|नाथू ला}}, {{val-bo|t=རྣ་ཐོས་ལ་}}) ir [[kalnu pāreja]] uz [[Indija]]s-[[Ķīna]]s robežas [[Himalaji|Himalajos]]. Indijas pusē atrodas [[Sikima]]s štats, bet Ķīnas — [[Tibetas autonomais rajons]]. Šī kalnu pāreja atrodas 4310 [[metrs|m]] virs jūras līmeņa un pa šo kalnu pāreju savā laikā gāja cauri [[Zīda ceļš]]. Vēl šīs vietas nosaukums dažādos citos avotos ir ''Ntula'', ''Natu La'', ''Natu-La''.

sentences:
drupas]]
]]
'''Krimulda''' ir [[Sigulda]]s pilsētas daļa [[Gauja]]s labajā krastā. Tajā atrodas [[Krimuldas viduslaiku pils]] drupas un 19. gadsimta vidū celtais [[Krimuldas muiža]]s komplekss, kurā šobrīd atrodas rehabilitācijas centrs. Abas pilsētas daļas savieno gaisa trošu ceļš, kas ir vienīgais Baltijā.

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences: '''Tranzē''', vēlāk arī '''Tranzē-Rozeneki''' ({{val|de|von Transehe-Roseneck}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimta vidū ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Commonscat|Cable-stayed bridges|Vanšu tilti}}
{{catmore|Vanšu tilts}}
{{DEFAULTSORT:Vanszu tilti}}

sentences:
{{Navbox
|name  = Navarras karaļi
|title = [[Navarras karaliste|Navarra]]s karaļi ([[Navarras karaļu uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = {{{state|autocollapse}}}
|listclass = hlist
|image  =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks dzelzs maskā
| attēls                   = The Man in the Iron Mask.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Man in the Iron Mask''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Randals Volless]]
| producents               =
* [[Rasels Smits]]
* Randals Volless
| scenārija autors         = Randals Volless
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Džons Malkovičs]]
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Gabriels Bairns]]
| mūzika                   = [[Niks Glennijs-Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[United Artists Corporation]]''
| izplatītājs              =
''[[United Artists Pictures, inc.]]''
''[[MGM Distribution co.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|13|ASV|1998|3|20|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-iron-mask-1997|title=The Man in the Iron Mask|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manintheironmask.htm|title=The Man in the Iron Mask (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 25, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks dzelzs maskā"''' ({{val|en|The Man in the Iron Mask}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Randals Volless]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Džeremijs Aironss]], [[Džons Malkovičs]], [[Žerārs Depardjē]] un [[Gabriels Bairns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|3|13||bez}} ASV.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Cjinu dinastijas likumu kodekss''' izveidots 1646. gadā, un [[Cjinu dinastija]]s pārvaldītajās zemēs bija spēkā līdz 1912. gadam. Tuvu 40% no tajā iekļautajiem likumiem nāca no [[Tanu dinastija]]s likumu kodeksa. Tajā iekļautie likumi regulēja ne tikai kriminālprocesu un civilprocesu izskatīšanu, bet arī regulēja valsts iestāžu darbu, tādējādi pildot arī administratīvo noteikumu funkciju.

Blakus [[Minu dinastija]]i dzīvojošie [[mandžūri]] zināja par Minu dinastijas likumu kodeksu, kuru pārtulkoja mandžūru valodā. 1645. gadā Cjinu imperators Šidzu pavēlēja izveidot likumu veidošanas komisiju, kuras sagatavoto likumu kodeksu izsludināja 1647. gadā. Tā saturs gandrīz pilnībā izmantoja Minu dinastijas likumu kodeksu. Imperatora Kansji laikā notika darbs pie likumu kodeksa modernizācijas, taču projekts tika pabeigts tikai nākamā imperatora, Jundžena laikā. No kodeksa dzēsa novecojošus likumus, kurus aizvietoja ar jauniem. Likumu kodeksa pārstrādāšana turpinājās imperatora [[Cjaņluns|Cjaņluna]] laikā. 1740. gadā viņš izsludināja jauno likumu kodeksa versiju. Viņš arī pavēlēja, ka reizi 5 gados jāveic nelielas, bet reizi 10 gados lielas izmaiņas likumos, lai tie nenovecotu. 1902. gadā sāka pēdējo kodeksa pārskatīšanu, un 1905. gada kodekss iekļāva 1327 likumu punktus. No tā izslēdza punktus par spīdzināšanu, samazināja nāvessodu piešķiršanu un izbeidza publisku nāvessodu izpildi.<ref name="historiaetius.eu">[http://www.historiaetius.eu/uploads/5/9/4/8/5948821/zhang_dong_11_.pdf A New Reading on Great Qing Code: A Comparative and Historical Survey]</ref>

Ņemot vērā nepieciešamību piemēroties modernajai pasaulei, 1907. gadā bija sagatavots jaunā Cjinu dinastijas kriminālkodeksa projekts, kura pagaidu versiju apstiprināja 1910. gadā. 1912. gada revolūcija izmainīja valsts politisko iekārtu, bet Ķīnas tiesu sistēma turpināja izmantot Cjinu likumu kodeksu līdz 1929.-31. gadam, kad spēkā stājās jauns Civilkodekss. Britu [[Honkonga|Honkongā]] Cjinu likumu kodeksu civilprasībās daļēji turpināja izmantot līdz 1971. gadam.<ref name="historiaetius.eu"/>

Likumu kodekss bija sadalīts septiņās daļās: Vispārīgie likumi, Civillikumi, Finanšu likumi, Rituālu likumi, Militārie likumi, Krimināllikumi, Sabiedrisko projektu likumi. Likumpārkāpējiem paredzētos sodus iedalīja pēršanā ar vieglu bambusa nūju, pēršanā ar smagu bambusa nūju, piespiedu darbu veikšanā, izsūtīšanu trimdā un nāvessodu. Atkarībā no pārkāpuma smaguma, mainījās sitienu skaits, piespiedu darba un trimdas ilgums, nāvessoda veids, utt.<ref name="historiaetius.eu"/>

Likumu kodeksu ieviesa arī iekarotajās musulmaņu teritorijās, kurās iepriekš darbojās reliģiskie un tradicionālie likumi. Cjinu likumu kodekss ietekmēja apkārtējās Korejas, Japānas, Vjetnamas un [[Rjūkjū]] likumdošanu un tiesu lēmumus. 1810. gadā tulkoto likumu kodeksu izdeva angļu valodā, 1812. gadā franču un itāļu valodās.
==Atsauces==
{{reflist}}

sentences: '''Ainava''' ir redzeslokā esošo Zemes virsmas (vai cita debess ķermeņa virsmas) elementu kopums. Ainava iekļauj redzeslokā esošos un saredzamos Zemes virsmas [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskos]] elementus, [[flora]]s un [[fauna]]s elementus, antropogēnos elementus, kurus radījis [[cilvēks]]. Ainava ietver arī redzamos [[klimats|klimatiskos]] apstākļus un apgaismojuma apstākļus. Laika gaitā notiekošas ainavas pārmaiņas sauc par [[Ekoloģiskā sukcesija|sukcesiju]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|         jūra = Tirēnu jūra
|       attēls = Karte Tyrrhenisches Meer.jpg
|   attēls_izm = 300
 |vietaskarte  = Vidusjūra#Itālija
| relief = jā
 |latd = 40 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 12 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
|       okeāns = Atlantijas okeāns
|      platība = 214 000
|       garums = ~760
|      platums = ~500
|  Max_dziļums = 3785
|      valstis = {{ubl|{{FRA}}|{{ITA}}}}
|     pilsētas = {{ubl|[[Neapole]]|[[Palermo]]|[[Salerno]]|[[Kaljāri]]|[[Bastiā]]|([[Livorno]])}}
}}

sentences: '''Mazais ledus laikmets''' ir vēsāka [[klimats|klimata]] periods pēc [[viduslaiki|viduslaiku]] siltā perioda. Tradicionāli tas tiek definēts kā laikposms no 16. līdz 19. gadsimtam, taču daļa ekspertu to definē kā laikposmu no 1300. līdz 1850. gadam. Lai arī tehniski šis nebija [[ledus laikmets]], terminu zinātniskajā literatūrā 1939. gadā ieviesa francūzis [[Fransuā Matē]] (''François E. Matthes''). [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] Zemes observatorija atzīmējusi trīs patiesi auksta laika periodus: viens sākās ap 1650. gadu, otrs — ap 1770. gadu, pēdējais — 1850. gadā. Ir tikuši izvirzīti vairāki cēloņi: [[Saules starojums|Saules starojuma]] cikliskie kritumi, paaugstināta vulkāniskā aktivitāte, izmaiņas okeāna cirkulācijas procesā, izmaiņas Zemes orbītā un aksiālais slīpums un cilvēku populācijas samazināšanās.

sentences: '''Skaņa''' ir mehāniskās [[enerģija]]s pārvietošanās elastīgā [[viela|vielā]] svārstību veidā. Skaņu apraksta vairāki fizikāli lielumi, kā piemēram, [[frekvence]], [[viļņa garums]], [[amplitūda]], [[periods]], [[skaņas ātrums]] utt. Skaņa neizplatās [[vakuums|vakuumā]]. Lai gan skaņa izplatās gan cietos ķermeņos, gan šķidrumos, visbiežāk apskata skaņu gaisā. Skaņa gaisā ir statiskā spiediena izmaiņas.  Katrai skaņai ir savs cēlonis. Skaņas avots bieži ir kāds kustībā esošs [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]], bet cēlonis var būt arī elektriskā izlāde dzirksteļu vai [[zibens]] veidā. Skaņu izraisošās [[svārstība]]s ne vienmēr ir pamanāmas ar [[acs|aci]], taču bez svārstībām skaņu nav. Dabā var novērot daudzas un dažādas svārstības, kā, piemēram, [[koks|koku]] zaru šūpošanos [[vējš|vējā]], šūpoļu šūpošanos, [[ūdens]] virsmas viļņošanos. Skaņas vienmēr ir ap mums, kaut dažreiz tās pat neievērojam: cilvēku sarunāšanās, putnu vīterošana, koku lapu čaboņa vējā, ūdens šalkas, automobiļu motora troksnis. Par skaņu sauc arī dzirdes bojājumu rezultātā radušos sīcoņu ausīs - [[Tinnitus|tinnītu]]. Dzirdot skaņu, parasti raugāmies, no kurienes tā nāk un kas to rada. Dzīvo būtņu spēju noteikt skaņas avota virzienu un attālumu sauc par [[lokalizācija|lokalizāciju]]. Svārstību biežumu vienā sekundē sauc par '''svārstību frekvenci'''. Frekvences vienība ir viena svārstība sekundē. Šo vienību sauc par hercu un apzīmē ar Hz.<ref name="autogenerated1">Šilters, E. ''Fizika 8. klasei''. Rīga: Lielvārds, 2000. 68.lpp. {{ISBN|9984-11-000-1}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Pildegovičs''' var būt:

sentences:
s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viktors Grose
|     vārds_orig = ''Victor Carl Grosse''
|         attēls = Viktor Grosse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1869
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Šanhaja]], [[Ķīnas Republika (1912—1949)|Ķīnas Republika]]
(tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ella Marija Elmerice fon Līvena
|          bērni = Elizabete Grose; Anna Anita Mulinga; [[Aristīds Grose]], Leo Grose
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2530''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2530''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|11|30|SK}} 02:27 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2531]]'', ''[[Kosmos-2532]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2509]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2531]]''
}}
'''''Kosmos-2530''''' (''Космос-2530'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2018. gada novembrī.
Domājams, kosmiskais aparāts ir ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas pavadonis.<ref name="russianspaceweb" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Elizabete Jozefi
|     vārds_orig = ''Elisabeth Josephi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Sauka]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Saukas pagasts}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Lejassaksija|Hildesheimas apriņķis|Zarštete}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece,
|        dzimums = S
|         vecāki = Hermanis Kāde; Luīze, dzimusi Neimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =
|   pilnais_valsts_nosaukums = Anglija
|           valsts_nosaukums = England
|           karoga_nosaukums = Anglijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of England.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Anglijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 75px
|             ģerboņa_attēls = Royal Arms of England (1198-1340).svg
|                symbol_type = Karaliskais ģerbonis
|                valsts_moto = {{lang|fr|''[[Dieu et mon droit]]''}}{{spaces|2}}{{fr ikona}}
"God and my right" {{en ikona}}
"Dievs un mana taisnība"
|               valsts_himna = Anglijai nav savas atsevišķas himnas, [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] himna ir "[[God Save the King]]".
|               patron_saint = [[Svētais Džordžs]]
|              kartes_attēls = England in the UK and Europe.svg
|            kartes_paraksts =
|              galvaspilsēta = [[Londona]]
|latd=51 |latm=30 |lats=27.8 |latNS=N
|longd=0 |longm=7 |longs=40.7 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_valodas = [[angļu valoda]]{{smallsup|1}}
|         regional_languages = [[korniešu valoda]]{{smallsup|2}}
|            etniskās_grupas = 85.5% baltā rase
 7.7% dienvidāzijas rase
 3.4% melnādainā rase
 2.2% jaukta rase
 1.2% citas rases
|       etniskās_grupas_gads = 2011<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statistics.gov.uk/statbase/ssdataset.asp?vlnk=6561|title=Office for National Statistics}}</ref><ref>[http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20060215155355/http://www.statistics.gov.uk/StatBase/Product.asp?vlnk=14238 National Statistics Online - Product]</ref>
|       neatkarības_iegūšana = [[Apvienošanās]]
|        neatkarības_piezīme =
|       neatkarības_notikums = [[Atelstans|Atelstana vadībā]]
|         neatkarības_datums = [[927. gads|927. gadā]]
|              platība_rangs =
|             valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Britu monarhija|Monarhs]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|      valsts_galvas_tituls2 =
|              valsts_galva2 =
|                platība_km2 = 130 395
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 53 013 000{{smallsup|3}}
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 407
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                    IKP_PPP = $2,68 triljoni
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $50 566
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,940
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads = 2006
|             HDI_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|                 laika_zona = GMT
|                 utc_offset = 0
|             laika_zona_DST = BST
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{smallsup|4}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +44
|                   piezīme1 = Angļu valodas lietošana ir nostabilizējusies ''[[de facto]]''.
|                   piezīme2 = [[Korniešu valoda]] ir oficiāli atzīta [[reģionālā valoda]] vai [[minoritātes valoda]] saskaņā ar [[Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu harta|Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu]].
|                   piezīme3 = [http://www.statistics.gov.uk/statbase/Product.asp?vlnk=15106 National population projection] from the Office for National Statistics.
|                   piezīme4 = Arī [[.eu]] kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s valstīm, kuras sastāvā ilgstoši atradās. [[ISO 3166-1]] kods ir GB, bet [[.gb]] netiek lietots. Visi augšējā līmeņa domēnvārdi tiek piešķirti visai Lielbritānijai kopīgi.
}}
'''Anglija''' ({{lang-en|England}}, {{Audio-IPA|en-us-England.ogg|/ˈɪŋɡlənd/}}) ir zeme, kas ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] sastāvdaļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Countries of the UK|url=http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp|publisher=statistics.gov.uk|accessdate=2009-02-01|author=Office for National Statistics|authorlink=|archive-date=2002-03-29|archive-url=http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20020329130655/http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp}} {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/5lClXN00l?url=http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp |date=2009-11-11 }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Countries within a country|url=http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080209003312/http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archivedate=2008-02-09|publisher=number-10.gov.uk|accessdate=2009-02-01|authorlink=Prime Minister of the United Kingdom|8=Prime Minister's Office}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Changes in the list of subdivision names and code elements (Page 11)|url=http://www.iso.org/iso/newsletter_i-9.pdf |format=PDF |publisher=[[International Organization for Standardization]]|accessdate=2009-02-01}}</ref> Tā robežojas ar [[Skotija|Skotiju]] uz ziemeļiem un [[Velsa|Velsu]] uz rietumiem. Angliju apskalo [[Īrijas jūra]] ziemeļrietumos, [[Ķeltu jūra]] dienvidrietumos un [[Ziemeļjūra]] austrumos ar [[Lamanšs|Lamanšu]] dienvidos, atdalot to no kontinentālās [[Eiropa]]s. Lielākā daļa Anglijas aptver centrālo un dienvidu daļu [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas]] salas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Pie Anglijas krastiem atrodas vairāk nekā 100 mazāku salu, piemēram [[Sili salas]] un [[Vaita]].

sentences: — Turcijas trešā lielākā pilsēta (2,7 milj. iedz.).]] — Turcijas ceturtā lielākā pilsēta (1,5 milj. iedz.).]] — Turcijas sestā lielākā pilsēta (1,2 milj. iedz.).]]'''Lielpilsēta''' [[Turcija|Turcijā]] ({{val-tr|Büyükşehir}}) kopš [[1984]]. gada ir pilsēta, kurai saskaņā ar Turcijas [[1982]]. gada [[Turcijas konstitūcija|konstitūcijas]] 127. pantu<ref>[[Turcijas konstitūcija]]s 127. pants: „Lielākajās apdzīvotajās vietās veidojamas neatkarīgas pašpārvaldes.”</ref> izveidota [[lielpilsēta]]s pašvaldība ({{val-tr|Büyükşehir Belediyesi}}). Sākotnēji lielpilsētas pašpārvalde tika noteikta kā pirmā līmeņa pašvaldība (ilčes, jeb pagasta līmenī). Lielpilsētu un ilu (provinču) pašvaldību funkcijas nosaka Turcijas likums par pašvaldībām.<ref name="tr-vikipedi">[[:tr:Büyükşehir Belediyeleri]] - informācija turku valodas Vikipēdijā.</ref>

sentences: '''Nelineārs stāstījums''' ir [[literatūra|literatūrā]], [[kino]] un citur lietots stāstījuma veids, kur notikumi nav izklāstīti secīgi vai tādā veidā, lai stāstījumā būtu redzama tieša sakarība starp notikumiem. Piemēram, paralēlas un atšķirīgas sižetu līnijas, "ieniršana" tēlu domās vai sapņos. To bieži izmanto, lai atdarinātu cilvēka atmiņu struktūru, bet nelineāru stāstījumu mēdz izmantot arī citu iemeslu dēļ.

sentences: '''Jonizējošais starojums''' jeb '''jonizējošā radiācija''' ir daļiņu plūsma vai [[elektromagnētiskais starojums]], kas spēj [[jonizācija|jonizēt]] [[viela|vielu]] — radīt tajā [[jons|jonus]] un brīvus [[elektrons|elektronus]]. Ļoti bieži ar terminu "radiācija" saprot tieši jonizējošo radiāciju. No elektromagnētiskā starojuma veidiem par jonizējošo starojumu uzskata [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]]. Lai arī dažos gadījumos spējīgs jonizēt ir arī [[ultravioletais starojums]] (tā augstfrekvences daļa) un pat redzamā [[gaisma]], tos parasti nepieskaita pie jonizējošās radiācijas. [[Mikroviļņi]] un [[radioviļņi]] nav jonizējoši, neatkarīgi no to intensitātes.

sentences:
{{cita nozīme|angļu dramaturgu|kanādiešu vieglatlētu|Bens Džonsons}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Bens Džonsons
|     vārds_orig = ''Ben Jonson''
|         attēls = Benjamin Jonson by Abraham van Blyenberch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1572
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ben Jonson Signature.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks, aktieris
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Every Man in His Humour'' (1598), ''Volpone'' (1605), ''The Alchemist'' (1610), liriskā dzeja
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pētera I grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =1 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =71|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 200
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Maskavas smaile]]
|augstums               = 6785
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Pētera I grēda''' ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|565|Pētera Pirmā grēda}}</ref> Izvietojusies Pamira ziemeļrietumos, stiepjas ap 200 km garumā austrumu—rietumu virzienā starp [[Surhoba]]s un tās pietekas [[Muksu]] ieleju ziemeļos un [[Obihingou]] ieleju dienvidos. Austrumos piekļaujas [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]i vietā, kur paceļas [[Ismoila Somonī smaile]]. Grēdas vidējais augstums ap 4300 m rietumdaļā un 6000 m — austrumos. Augstākā virsotne ir [[Maskavas smaile]] (6785 m vjl).

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sponge.JPG
| att_nosaukums =Sūklis
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Parazoa
| apakšvalsts_lv =Parazoji
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|†Archaeocyatha|Arheociāti}}
* {{TaksoSaite|Porifera|Sūkļi}}
* {{TaksoSaite|Placozoa|Plakozoji}}
| kategorijas = nē
}}
'''Parazoji''' (''Parazoa'', ''Prometazoa'') ir [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] apakšvalsts, kas iekļauj primitīvākos [[daudzšūņi|daudzšūnu organismus]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Daugavpils Draudzīgā aicinājuma vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Aveņu iela (Daugavpils)|Aveņu iela]] 40, [[Daugavpils]], LV-5070, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Daugavpils
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 55 | latm  = 54 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 48  | longEW = E
|established            = 2022. gads
|headmaster             = Kristīna Ivancova
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1852 (2022)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{url|https://ddavsk.lv/}}
}}
'''Daugavpils Draudzīgā aicinājuma vidusskola''' ir vispārizglītojoša mācību iestāde, kuras administrācija atrodas Aveņu ielā 40, [[Daugavpils|Daugavpilī]].

sentences: grāmatas „Anglicismi latviešu valodā” vāks]]

sentences: [[Programmatūra|Programmatūrā]] '''ielāps'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=patch&lang=EN&terms=patch Lielā datorterminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir neliels [[programma]]s labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai [[Drošības caurums|drošības caurumus]].

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Ernests Gliks
| vārds_orig = ''Johann Ernst Glück''
| attēls = Ernests Gliks.jpg
| dz_gads = 1654
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Vetīne|Vetīnē]], [[Saksija|Saksijā]]
([[Saksija-Anhalte]], {{DEU}})
| m_gads = 1705
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Alūksne]], [[Maskava]]
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts = Ernests Glika paraksts 1686.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
]]

sentences:
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Helēna Celmiņa
|          vārds_orig =
|              attēls = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1929
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = {{vieta|Latvija|Madona}}
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 1
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Ņujorka]]
|           pilsonība = {{LAT}}, {{USA}}
|        nodarbošanās = rakstniece, gleznotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs = Viktors Kalniņš
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sindikālisms''' ir [[ekonomika|ekonomikas]] sistēma, kurā [[uzņēmums|uzņēmumi]] un industrijas ir strādnieku kopīpašums, tos pārvalda darbinieki, viņu apvienības vai [[arodbiedrība]]s. Tas ir [[sociālisms|sociālisma]] novirziens. Sindikālisti aizstāv strādnieku īpašumtiesības uz sava darba produktu. Šādus [[strādnieku pašpārvalde]]s uzņēmumus var pārvaldīt gan paši strādnieki, gan arī viņu ievēlēti pārstāvji.

sentences: '''Austrazija''' (''Austrasia'') bija [[franki|franku]] apdzīvotās teritorijas, kuru pārvaldīja [[Merovingi]], ziemeļaustrumu daļa. Teritorija atradās starp [[Māsa (upe)|Māsu]] un [[Mozele|Mozeli]], kā arī apgabali [[Reina]]s austrumos (mūsdienās atrodas [[Francija]]s ziemeļaustrumu reģioni, [[Beļģija]], [[Nīderlande]] un [[Vācija]]s rietumu teritorijas). Austrazijas galvaspilsēta bija [[Meca]], lai gan daži valdnieki par savu rezidenci izvēlējās [[Reimsa|Reimsu]].

sentences: '''29. septembris''' ir gada 272. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (273. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 93 dienas.

sentences:
gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5 g/cm3.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535 g/cm3.

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noķert vilni 2
| attēls                   =  Surf's Up 2 WaveMania cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Surf's Up 2: WaveMania''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Henrijs Ju]]
| producents               = [[Mišela L.M. Vonga]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Cena]]
* [[Džeremijs Šada]]
* [[Melisa Šturma]]
* [[Jons Heders]]
* [[Diedrich Bader]]
* [[Paige]]
* [[Apbedīšanas uzņēmums]]
* [[Vinss Makmahons]]
* [[Maikls Kols]]
| mūzika                   = [[Tobijs Ču]]
| operators                =
| montāža                  = [[Marks Jēgers]]
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[WWE Studios]]''
* ''[[Rainmaker Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|1|17}}
| ilgums                   = 84 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noķert vilni 2"''' ({{val|en|Surf's Up 2: WaveMania}}) ir 2017. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Deivids Feiss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Donijs Lūkass]], [[Vils Taunsends]], [[Melisa Šturma]], [[Trevors Devals]], [[Garijs Krīts]] un [[Ketlīna Barra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|17||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "[[Noķert vilni]]".

sentences:
(''Chlorociboria aeruginascens'')]]
'''Gada sēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2003. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm |title=LMB: gada sēnes |access-date={{dat|2021|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191220014447/http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm }}</ref> Parasti par Gada sēni tiek izraudzīta suga, kurai [[mikoloģija|mikologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada sēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences:
{{Citas nozīmes|1298. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}
{{Kauja
|kauja=1298. gada kauja pie Turaidas
|attēls=
|paraksts=Kaujas vieta kartē atrodama pie ''Treiden'' (Turaidas)
|konfl=[[Livonijas pilsoņu karš]]
|laiks=[[1298]]. gada [[1. jūnijs]]
|vieta=[[Turaidas pils]]
|iznāk=[[Lietuvas dižkunigaitija]]s un [[Rīga]]s apvienotā karaspēka uzvara
|puse1=[[File:Royal banner of the Grand Duchy of Lithuania.svg|15px]][[Lietuvas dižkunigaitija]] un [[Rīga]]s pilsēta
|puse2=[[File:Baltic coat of arms.svg|15px]][[Livonijas ordenis]]
|karavad1= dižkunigaitis [[Vītenis]]
|karavad2= mestrs [[Brūno]]
|spēki1=
|spēki2=
|zaud1=apmēram 800 karavīru
|zaud2=mestrs Brūno, [[Vīlande]]s komturs, 22 vai 60 bruņinieki, kopā ap 1500 ordeņa vasaļu karavīru
}}
'''1298. gada kauja pie Turaidas''' ({{val-de|Schlacht bei Treyden an der Aa}}) bija kauja [[Livonijas pilsoņu karš|Livonijas pilsoņu kara]] otrajā gadā pie [[Turaidas pils]], kurā [[Livonijas ordenis]] cieta smagu sakāvi pret [[Lietuvas dižkunigaitija]]s un [[Rīga]]s pilsētas apvienoto karaspēku.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zils-Marijas mākoņi
| oriģinālnos = ''Clouds of Sils Maria''
| attēls = Clouds of Sils Maria film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivjē Asajass]]
| producents = [[Čārlzs Giliberts]]
| scenārijs = Olivjē Asajass
| aktieri = * [[Kristena Stjuarta]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Hloja Greisa Moreca]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[CG Cinéma]]''
* ''[[Pallas Film]]''
* ''[[CAB Productions]]''
* ''[[Vortex Sutra]]''
* ''[[Arte France Cinéma]]''
* ''[[Orange Studio]]''
* ''[[Radio Télévision Suisse]]''
* ''[[SRG SSR idée suisse]]''
| izplatītājs = * ''[[IFC Films]]''
* ''[[Les Films du Losange]]''
* ''[[NFP Marketing & Distribution]]''
* ''[[Filmcoopi Zürich]]''
| izdošana = {{filmas datums|2014|5|23|Kannu filmu festivāls|2014|8|20|Francija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/clouds-sils-maria-2014|title=Clouds of Sils Maria|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{CHE}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cloudsofsilsmaria.htm|title=Clouds of Sils Maria (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zils-Marijas mākoņi"''' ({{val|en|Clouds of Sils Maria}}) ir 2014. gada [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Šveice]]s drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Olivjē Asajass]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Žiljeta Binoša]] un [[Hloja Greisa Moreca]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Mišna''' ({{val|he|משנה}} — 'atkārtošana') ir ievērojams rabīniskā [[jūdaisms|jūdaisma]] pamatkodekss un pirmais rakstu avots, kurā apkopota nerakstītā, mutvārdu [[Tora]].

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodium complanatum nf.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Diphasiastrum complanatum|Parastais plakanstaipeknis}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts=Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Diphasiastrum
| ģints_lv=Plakanstaipekņi
| binomial=Diphasiastrum
| kategorijas =nē
}}
'''Plakanstaipekņi''' jeb '''briežradziņi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://videsvestis.lv/arh_1999/jun99/augi.html |title=Untitled Document<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|03|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100425063938/http://www.videsvestis.lv/arh_1999/jun99/augi.html |archivedate={{dat|2010|04|25||bez}} }}</ref> ({{val-la|Diphasiastrum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') viena no [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā ir 16 [[suga]]s un vairāki dabiski veidojušies [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdi]]. [[Latvija|Latvijā]] aug 2 plakanstaipekņu sugas: [[parastais plakanstaipeknis]] (''Diphasiastrum complanatum'') un [[trejvārpu plakanstaipeknis]] (''Diphasiastrum tristachyum'').<ref>[http://latvijas.daba.lv/augi_senes/staipeknji/ Staipekņu nodalījums<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Abas sugas Latvijā ir aizsargājami augi un ierakstīti Latvijas [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]].<ref>V.Baroniņa, I.Lodziņa "Populārzinātniskā Latvijas Sarkanā grāmata", 1992.g., {{ISBN|5-7966-0544-5}} </ref>

sentences: '''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Ar valdību saistītās organizācijas]]
[[Kategorija:Organizācijas]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Burkards Valdiss
|         vārds_orig = ''Burcard Waldis''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = aptuveni 1490
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = Alendorfa (tagad [[Hesene]] {{GER}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1556
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = Abterode, (tagad Hesene {{GER}})
|       dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas Konfederācija]] (tagad {{LAT}})
|          pilsonība =
|            tautība = Vācietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Vitenbergas universitāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 =.no
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          =[[UNINETT Norid]]
|sponsors              =[[UNINETT Norid]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Norvēģija|Norvēģiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =Populārs Norvēģijā;
|ierobežojumi          = Organizācijai ir jābūt reģistrētai Norvēģijā, izņemot '''.priv.no''', kas ir pieejams individuāliem lietotājiem; ne vairāk par 20 otrā līmeņa reģistrācijām uz organizāciju
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =[http://www.norid.no/navnepolitikk.en.html Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =[http://www.norid.no/regelverk/vedlegg-h.en.html Strīdu risināšanas procedūra]
|mājas-lapa            =[http://www.norid.no/index.en.html Norid]|}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karavanki
|attēls                 = Karavanke1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karavanki no Stola
| map_type            = Austrija#Slovēnija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.416667 | latNS  = N
| longd = 14.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{SLO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120
|platums                =
|kalns                  = [[Stols (kalns)|Stols]]
|augstums               = 2 236
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Taiti
|attēls              = Mont Aorai.jpg
|attēla paraksts     = [[Aorai]] kalns
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = Tahiti
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Biedrības salas]]
|latd=17|latm=38|lats=0|latNS=S |longd=149|longm=27|longs=0|longEW=W
|platība             = 1045
|garums              = 61
|platums             = 29
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Orohena]]
|augstums            = 2241
|salu skaits         =
|valsts              = Franču Polinēzija
|valsts adm vienības tips =
|valsts adm vienība       =
|iedzīvotāji         = 178 133<ref name=census>{{Tīmekļa atsauce| url=http://www.ispf.pf/(k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55)/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| title=Recensement de la population 2007| author=Institut Statistique de Polynésie Française (ISPF)| format=PDF| accessdate=2007-12-02| archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203110626/http://www.ispf.pf/%28k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55%29/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| archivedate=2007-12-03}} {{fr ikona}}</ref>|iedzīvotāju gads    = 2007
|blīvums             = 170
|pamatiedzīvotāji    = [[taitieši]], [[franči]]
|valsts lielpilsēta  = [[Papeete]]
|piezīme =
}}
'''Taiti''' vai '''Tahiti''' ([[taitiešu valoda|taitiešu]] un {{val-fr|Tahiti}}) ir lielākā sala [[Franču Polinēzija|Franču Polinēzijā]], [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]  dienvidos. Pieder pie [[Biedrības salas|Biedrības salu]] arhipelāga. Taiti [[1767]]. gadā atklāja britu jūrasbraucējs [[Semjuels Voliss]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Madjaass
| Nosaukums2       = ''Madia-as''
| Photo            = MT. Madja-as of Antique.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 2117
| Relatīvais_augstums = 2117
| karte            = Filipīnas#Visajas
| reljefa_karte    = jā
| latd= 11 |latm= 23 |lats=21 |latNS= N
| longd= 122 |longm= 09 |longs= 46 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Panaja}}
| Kalnu grēda      = Centrālā Panajas grēda
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    =
| First ascent         =
}}
'''Madjaass''' ({{val|fil|Bulkang Madia-as}}, {{val|en|Mount Madja-as}}) ir snaudošs [[stratovulkāns]] [[Panaja]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas rietumu daļā Centrālajā Panajas grēdā, administratīvi — [[Antike]]s provincē 14 km uz austrumiem no [[Kulasi]]. Kalna augstums ir {{nobr|2117 m}} vjl — Panajas augstākā virsotne un 61. augstākais salu kalns pasaulē. Kalns slavens ar tā sauktajiem «kautrīgajiem mežiem» — mežaudzēm, kuru koku lapotnes savstarpēji nesaskaras un veido atraktīvus ornamentus un gaismu spēles.

sentences:
{{līdzīgs|Ķīna{{!}}Ķīnas Tautas Republika}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ķīnas Republika
|            valsts_nosaukums = Republic of China <!-- Valsts nosaukums angļu valodā -->
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Republic_of_China.svg
|            karoga_nosaukums = Ķīnas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = National Emblem of the Republic of China.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ķīnas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px <!-- Pārsvarā ģerboņa izmēri ir lielāki -->
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = Ķīnas Republikas Valsts himna
|               kartes_attēls = LocationROC.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Taipeja]]
|           lielākās_pilsētas = [[Taipeja]]<br />[[Gaosjuna]]
|              valsts_valodas = [[ķīniešu valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Cai Inveņa]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Viljams Lai]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = {{Dat|1912|1|1}}
|                 platība_km2 = 35 980
|               platība_sq_mi =
|          iedzīvotāju_skaits = 23 780 452
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 650
|                      valūta = [[jaunais Taivānas dolārs]]/NT$
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +8
|                      domēns = .tw
|              tālsarunu_kods = 886
}}
 (1866—1925)]]
 (1887—1975)]]
'''Ķīnas Republika''' jeb '''Taivāna''' ({{zh-t|中華民國}}, {{zh-s|中华民国}}, {{zh-p|Zhōnghuá Mínguó}}) ir valsts Austrumāzijā, [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]], ietver [[Taivāna (sala)|Taivānas salu]], [[Penhu salas]], [[Dzjiņmeņas salas]] un [[Macu salas]]. Plašāk pazīstama kā '''Taivāna''', jo kopš 1970. gadu vidus apzīmējumu '''[[Ķīna]]''' rietumu pasaulē lieto tikai, lai apzīmētu [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]] jeb kontinentālo Ķīnu. Starptautiskajās organizācijās tiek dēvēta par '''Taipejas Ķīnu'''. Prezidentāla republika, valsts galva ir prezidents, kuru ievēl tautas nobalsošanā kopīgi ar viceprezidentu uz četru gadu termiņu. Tā ir viena no turīgākajām valstīm pasaulē pēc [[Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa|IKP uz vienu iedzīvotāju]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sīmanis Klēvers
|     vārds_orig =
|         attēls = Sīmanis Klēvers.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1834
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kalētu pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt = 1922
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Durbe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Latvietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences:
uzrakstīto noveli "[[Savādais notikums ar doktoru Džekilu un misteru Haidu]]"]]
'''Izdomājums''' jeb '''fikcija''' ({{val|la|fictio}} — 'izdomājums') ir [[īstenība]]i neatbilstošs [[apgalvojums]] vai [[stāstījums]]. Atsevišķos gadījumos izdomājums tiek izmantots kā nepatiess fakts. Literatūrā pie izdomājumiem pieder [[daiļliteratūra]] un citi nezinātniski darbi. Pie izdomājumiem pieder arī dažādi tēli, piemēram, [[Ziemassvētku vecītis]] vai [[Lieldienu zaķis]].

sentences: '''Alofons''' ir kādas [[fonēma]]s pozicionāls variants,{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=23}} piemēram, [[latviešu valoda|latviešu valodā]] {{IPA|[ŋ]}} ir fonēmas {{IPA|/n/}} pozicionāls variants pirms [[velārs līdzskanis|velārajiem]] {{IPA|/k/}} un {{IPA|/g/}}. Alofonu vidū šķir galveno variantu un sekundāros variantus,{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=23}} minētajā piemērā fonēmas {{IPA|/n/}} galvenais variants ir {{IPA|[n]}}, savukārt {{IPA|[ŋ]}} ir sekundārais variants. Viens no galvenā varianta noteikšanas kritērijiem ir līdzība ar izolēti izrunātu skaņu, galvenais variants kalpo par fonēmas nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://valoda.ailab.lv/latval/vispareji/fon/fonetika.htm |title=Latviešu literārās valodas fonoloģiskās sistēmas īss apraksts |accessdate=2016-01-25 |publisher=AIlab |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160203113431/http://valoda.ailab.lv/latval/vispareji/fon/fonetika.htm |archivedate=2016-02-03 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūžīgā pusnakts
| attēls                   =  Dvd permanent midnight.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Permanent Midnight''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Velozs]]
| producents               =
* [[Džeina Hamšere]]
* [[Dons Mērfijs]]
| scenārija autors         = Deivids Velozs
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Stillers]]
* [[Elizabete Hērlija]]
* [[Marija Bello]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Šerila Lada]]
* [[Pīters Grīns]]
* [[Žanīna Garofalo]]
| mūzika                   = [[Daniels Lihts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Artisan Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|16|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/permanent-midnight-1998|title=Permanent Midnight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 30, 2019|archive-date={{dat|2019|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190630111120/https://bbfc.co.uk/releases/permanent-midnight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=permanentmidnight.htm|title=Permanent Midnight|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 30, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūžīgā pusnakts"''' ({{val|en|Permanent Midnight}}) ir 1998. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Džerija Stāla tāda paša nosaukuma autobiogrāfiju. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Deivids Velozs]]. Galvenās lomas atveido [[Bens Stillers]], [[Elizabete Hērlija]], [[Marija Bello]], [[Ouens Vilsons]], [[Šerila Lada]], [[Pīters Grīns]] un [[Žanīna Garofalo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|16||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Paraneoplastiskā smadzenīšu deģenerācija''' (arī '''PSD''') ir viens no [[Paraneoplastiskais sindroms|paraneoplastiskiem neiroloģiskiem sindromiem]]. Tā ir [[Autoimūna reakcija|autoimūna]] [[Metastāze|nemetastātiska]] [[Ļaundabīgs audzējs|ļaundabīga audzēja]] komplikācija. Tā rodas [[Antivielas|antivielu]], ko ražo daži [[Leikocīti|leikocītu]] tipi pret audzēja [[Antigēns|antigēnu]], kļūdainas ietekmes dēļ uz [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]] (galvenokārt [[Smadzenītes|smadzenīšu]] [[Purkiņe šūnas|Purkiņe šūnām]]). Tāpēc attīstās smadzenīšu bojājums un funkciju traucējumi.<ref name="Peterson.etal1992"/><ref name="Shamsili.etal2003"/><ref name="Huyina2008"/><ref name="Huyina2008"/><ref name="Shnayder.etal2014"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laukā no ligzdas
| attēls                   = Failure to Launch.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Failure to Launch''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Toms Dejs]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Skots Aversano]]
| scenārija autors         =
* [[Toms Dž. Estls]]
* [[Mets Embers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Džastins Bārta]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Terijs Bredšovs]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|3|10||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/failure-launch-2006-0|title=Failure to Launch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 24, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=failuretolaunch.htm|title=Failure to Launch (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|6|1||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laukā no ligzdas"''' ({{val|en|Failure to Launch}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Toms Dejs]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Zoja Dešanela]], [[Džastins Bārta]], [[Bredlijs Kūpers]], [[Ketija Beitsa]] un [[Terijs Bredšovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|3|10||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oļa Poļakova
|          Attēls = 2022_Olya_Polyakova_-_by_2eight_-_ZSC6310_(cropped).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Oļa Poļakova 2022. gadā
|        Dz_vārds = Oļha Poļakova
|      Pseidonīms = Oļa Poļakova
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|1|17}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vinnica|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
|     Instrumenti = balss, klavieres
|            Gadi = 2000—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
* JRC
* Moon
* Best Music
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://polyakova.com.ua/}}
|         Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Oļha Poļakova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ольга Юріївна Полякова''; dzimusi [[1979. gads|1979.]] gada [[17. janvāris|17. janvārī]], [[Vinnica|Vinnicā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tsn.ua/glamur/olya-polyakova-shokuvala-skilki-yiy-naspravdi-rokiv-ta-poyasnila-chomu-prihovuvala-sviy-vik-2078092.html|title=Оля Полякова шокувала, скільки їй насправді років, та пояснила, чому приховувала свій вік|website=ТСН.ua|access-date=2022-10-19|date=2022-06-03|language=uk}}</ref> labāk pazīstama kā '''Oļa Poļakova''', ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Blogeris|blogere]], TV raidījumu vadītāja, komiķe un [[aktrise]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Pixar Animation Studios''
| logo             =
Kompānijas logo (1995–mūsdienas)
| company_type     = [[meitas uzņēmums]]
| genre            =
| fate             =
| predecessor      = ''Graphics Group'' (1979–1986)
| successor        =
| foundation       = 1979. gadā kā ''Graphics Group'', no {{dat|1986|2|3|Ģ|bez}} kā ''Pixar''
| founder          = [[Edvīns Ketmuls]]
[[Elvijs Rejs Smits]]
[[Stīvs Džobss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apple.com/pr/bios/jobs.html |title=Press Info – Apple Leadership – Steve Jobs |publisher=Apple |accessdate=July 8, 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20061017075126/http://www.apple.com/pr/bios/jobs.html |archivedate={{dat|2006|10|17||bez}} }}</ref>
[[Džons Laseters]]
| defunct          =
| location_city    = [[Emervila]], [[Kalifornija]]
| location_country = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Edvīns Ketmuls]], prezidents
[[Džons Laseters]], direktors
[[Džims Moriss]], galvenais menedžeris
| industry         = [[CGI animācija]]
mākslas filmas
programmatūra
| products         = ''[[Pixar Image Computer]]'', ''[[PhotoRealistic RenderMan|RenderMan]]'', ''[[Marionette]]''
| production       =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[The Walt Disney Company]]''
| parent           = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| num_employees    =
| divisions        = ''[[Pixar Canada]]''
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.pixar.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Anete Salinieka
 |    vārds_orig = Anete Salinieka
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1990
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|Latvija|Sigulda}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = Londona, Apvienotā Karaliste
 |     pilsonība = Latviete
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = Grima māksliniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = Mode, Māksla, Kosmētika
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Phleum alpinum RF.jpg
| att_nosaukums = ''Phleum alpinum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Phleum
| ģints_lv = Timotiņi
| binomial = Phleum
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Timotiņi''' ({{val|la|Phleum}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Ģints ir sastopama ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], viena suga (''Phleum alpinum'') arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Mēles kauls |
  Latin        = Os hyoideum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray186.png |
  Caption      = Mēles kauls.  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: {{Commonscat|Speedskaters from the Czech Republic}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tautu|Turki (nozīmju atdalīšana)|turki}}
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Turki
''Türkler''
|skaits=~75 miljoni
 (40% no visiem [[tjurki]]em)
|vieta={{TUR}} 62.000.000
{{DEU}} 2.700.000
{{IRQ}} 300.000
{{IRN}} 1.500.000
{{BUL}} 800.000
{{FRA}} 550.000
{{USA}} 500.000
{{NED}} 420.000
{{BEL}} 300.000
{{GBR}} 300.000
{{ZKTR}} 250.000
{{AUT}} 250.000
 [[Grieķija]] 250.000
{{UZB}} 228.000
{{AUS}} 200.000
{{MKD}} 200.000
{{TJK}} 200.000
{{SAU}} 150.000
{{ROM}} 120.000
{{AZE}} 100.000
{{CHE}} 100.000
{{RUS}} 100.000
{{SRB}} 75.000
{{SWE}} 60.000
{{CAN}} 50.000
{{DEN}} 50.000
{{ISR}} 50.000
{{EGY}} 40.000
{{VEN}} 30.000
{{MDA}} 15.000
{{NOR}} 15.000
{{ITA}} 11.077
{{JPN}} 10.000
{{CYP}} 2.200
{{LIE}} 884
|valoda=[[turku valoda]]
|reliģija=Vairums [[musulmaņi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People |title=Turkey - The Factbook |access-date={{dat|2008|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2017|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170920072149/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html#People }}</ref>
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences: '''Datora pielāgošana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām''' (jeb '''datora pieejamība''' {{val|en|computer accessibility}}) ir [[dators|datorsistēmas]] pieejamību visiem cilvēkiem neatkarīgi no [[invaliditāte]]s veida vai traucējumu smaguma pakāpes. Termins "pieejamība" visbiežāk tiek lietots, atsaucoties uz specializētu aparatūru vai [[programmatūra|programmatūru]], vai abu kombināciju, kas paredzēta, lai persona ar invaliditāti vai traucējumiem varētu izmantot datoru. Datoru pieejamībai bieži ir tieša pozitīva ietekme uz cilvēkiem ar invaliditāti.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards Dēterss
|     vārds_orig = ''Gerhard Deeters''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Mālpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Rietumvācija|Ziemeļreina-Vestfālene|Bonna|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valodnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Dēterss un Jūlija Dētersa (dzimusi Freimane)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 28
|lv = Divdesmit astoņi
}}
'''28''' ('''divdesmit astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[27 (skaitlis)|27]] un [[29 (skaitlis)|29]].

sentences: {{noformējums+}}<!-- slīpraksts utt. -->

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vardarbības pēctecība
 | oriģinālnos = ''A History of Violence''
 |      attēls = History of violence.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Vigo Mortensens]]
* [[Marija Bello]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Eštons Holmss]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[BenderSpink]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|5|16|Kannas|2005|9|23|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/history-violence-2005-1|title=A History of Violence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=historyofviolence.htm|title=A History of Violence (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 7, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vardarbības pēctecība"''' ({{val|en|A History of Violence}}) ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma komiksu.

sentences: '''Meža tipi [[Latvija|Latvijā]]''' meža ekosistēmu klasifikācija, kuru 20. gs. 60. - 70. gados izstrādāja mežzinātnieks Dr. hab. [[Kaspars Bušs]]<ref>Bušs K. Latvijas PSR mežu tipoloģijas pamati. Rīga, 1976.</ref>. Izdalot meža tipus tiek ņemta vērā kokaugu suga, pameža un zemsedzes augi, augsne un mitruma apstākļi.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Hidroplānu osta
| native_name         = ''Lennusadam''
| image               = Tallinna_vesilennukite_angaarid..jpg
| imagesize           =
| caption             = Ieeja muzejā
| alt                 =
| map_type            = Tallina#Igaunija
| map_label = Hidroplānu osta
| latd  = 59.450433 | latNS  = N
| longd = 24.738308 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 2012. gads
| location            = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| type                = [[Tehnikas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|http://meremuuseum.ee/lennusadam/}}
| embedded            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kirasao]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Kirasao]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Endrū Grovs
 |    vārds_orig = ''Andrew Grove''
 |        attēls = Andrew Grove.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = E. Grovs 1997. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1936
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = [[Budapešta]], {{HUN}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2016
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 21
 |       m_vieta = [[Losaltosa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USA}}
 |       tautība = [[ebreji|ebrejs]]
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki = George Grofs, Marija Grofa
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Eva Kastrane
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Endrū Stīvens Grovs''' ({{val|en|Andrew Stephen Grove}}), līdz 1950. gadu beigām '''Andrāšs Ištvāns Grofs''' ({{val|hu|András István Gróf;}}; dzimis {{dat|1936|9|2}}, miris {{dat|2016|3|21}}) bija [[Ungārija|Ungārijā]] dzimis [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ķīmijas zinātnieks un uzņēmējs. Viņš bija ''[[Intel]]'' darbinieks no tā pirmsākumiem, izpilddirektors no 1987. līdz 1998. gadam, palīdzējis uzņēmumam kļūt par pasaulē lielāko [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ražotāju.

sentences: '''Aminoskābes''' ir aizvietotās [[karbonskābes]], kuru [[ogļūdeņraži|ogļūdeņraža]] atlikumā viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[aminogrupa|aminogrupu]] (-NH2). Tā kā aminoskābes satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] (kas ir [[skābums (ķīmija)|skāba]]) un aminogrupu (kas ir [[bāziskums (ķīmija)|bāziska]]), tās var reaģēt gan ar [[skābes|skābēm]], gan ar [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Brīvā veidā, neitrālā vidē, aminoskābju karboksilgrupa ir izreaģējusi ar aminogrupu, veidojot iekšējo [[sāls|sāli]] ([[betaīns|betaīnu]]). Tām organismā oksidējoties, rodas [[ūdens]], [[oglekļa dioksīds]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoši savienojumi.

sentences: '''Kinētiskā enerģija''' ir [[enerģija]], kas piemīt [[Fizikāls ķermenis|ķermeņiem]], kas atrodas kustībā. Pēc definīcijas tas ir [[darbs (fizika)|darbs]], kas nepieciešams, lai no miera stāvokļa paātrinātu ķermeni līdz dotajam [[ātrums|ātrumam]]. Kamēr ķermeņa ātrums nemainās, tā kinētiskā enerģija saglabājas. Ķermenim palēninot kustību un apstājoties, tas atdod kinētisko enerģiju, veicot tādu pašu darbu, kāds tika ieguldīts, lai to paātrinātu.

sentences:
{{Literatūra}}
'''Liroepika''' ir [[daiļliteratūra]]s veids, dzejas formā sarakstīti darbi, kuros apvienojas epikas jeb [[proza]]s un lirikas jeb [[dzeja]]s, un dažreiz arī [[dramaturģija]]s, iezīmes: tā rakstīta saistītā valodā un ir vēstījoša, sižetiska.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{vairāki attēli
| align             = right
| direction         = vertical
| width             = 300
| image1            = Wilhelm scream WikiWorld.png
| alt1              = karikatūras
| caption1          = Vilhelma kliedziena ilustrācija no ''WikiWorld''
| image2            = Wilhelm Scream.ogg
| alt2              =
| caption2          = Vilhelma kliedziena audio paraugs
| image3            = VOXScrm Man eaten by alligator; screams (Wilhelm CS USC).wav
| alt3              =
| caption3          = Pilnā Vilhelma kliedziena ieraksta sesija
}}
'''Vilhelma kliedziens''' ({{val|en|Wilhelm scream}}) ir [[skaņas efekts]], kas, sākot ar 1951. gad filma ''[[Distant Drums]]'',<ref name="times">{{Ziņu atsauce |url=https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |title=Aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh!! (Paywalled) |last=Malvern |first=Jack |date=May 21, 2005 |newspaper=[[The Times]] |access-date=December 12, 2009 |archive-date=December 12, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20171212084329/https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |dead-url=no}}</ref> izmantots daudzās filmās un seriālos. Kliedzienu parasti izmanto ainās, kad kādu sašauj, krīt no liela augstuma vai izmet ar sprādziena vilni. Skaņa nosaukta ierindnieka Vilhelma, 1953. gada [[vesterns|vesterna]] ''[[The Charge at Feather River]]'', tēla vārdā, kurā viņam iešauj [[bulta|bultu]] [[augšstilbs|augšstilbā]]. Šī bija pirmā filma pēc skaņas efekta iekļaušanas ''[[Warner Bros.]]'' fondu skaņu bibliotēkā, lai gan ''The Charge at Feather River'' bija jau trešā filma, kurā izmantots šis efekts. Šis skaņas efekts ir izmantots visās "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]] filmās.

sentences: [[Elementārdaļiņas|Daļiņu]] [[fizika|fizikā]] kvantu lauku teorija, ko dēvē par [[standartmodelis|standartmodeli]], apraksta [[stiprais kodolspēks|stipro kodolspēku]], [[vājais kodolspēks|vājo kodolspēku]] un [[elektromagnētiskais spēks|elektromagnētisko spēku]] - fundamentālās [[mijiedarbības]]. Katrai mijiedarbībai ir savas '''nesējdaļiņas'''.

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-2
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Star-2|Star-2.4]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Orbital Sciences Corporation|Orbital Sciences]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|9|21|SK}} 21:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Ariane 5ECA]], {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = [[Arabsat 5C]]
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-049B
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3200 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 87° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[SES-3]]
| KA_nāk                 = [[SES-4]]
}}
'''SES-2''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētās kompānijas [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]]. Kosmisko aparātu palaida {{dat|2011|9|21||bez}} ar nesējraķeti [[Ariane 5]] kopā ar citu pavadoni [[Arabsat-5C]]. ''SES-2'' sniedz sakaru pakalpojumus [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] teritorijā un [[Karību reģions|Karību reģionā]]. To izgatavojusi kompānija [[Orbital Sciences Corporation]].

sentences: '''Ribosoma''' ir [[šūnas organoīds]], kas atrodas šūnas [[citoplazma|citoplazmā]] un [[endoplazmatiskais tīkls|endoplazmatiskajā tīklā]] un no [[šūna|šūnā]] esošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] sintezē attiecīgajai šūnai raksturīgo [[olbaltumviela|olbaltumvielu]]. Sintezētās olbaltumvielas nonāk endoplazmatiskā tīkla dobumos, pa kuriem tās tiek transportētas uz [[Goldži komplekss|Goldži kompleksu]]. Vienā šūnā var būt vairāki tūkstoši ribosomu. Ribosomas izmēri var būt no 10 līdz 35 [[nano|n]][[metrs|m]]. Pēc ķīmiskā sastāva ribosoma ir olbaltumvielu (aptuveni 40%) un [[ribonukleīnskābe|ribonukleīnskābju]] (RNS, 60%) savienojums. Ribosomu parasti veido no trim līdz četrām [[Ribonukleīnskābe|RNS]] molekulām un no 40 līdz 80 atšķirīgām olbaltumvielām. Ribosomas sastopamas gan [[Prokarioti|prokariotu]], gan [[Eikarioti|eikariotu]] šūnās. <ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
'''P=NP problēma''' ir nozīmīga neatrisināta problēma [[datorzinātne|datorzinātnē]]. Problēma apzīmē šādu jautājumu: "Vai uzdevums, kura risinājumu ir ātri pārbaudīt, ir arī ātri atrisināms?". Par problēmas pierādījumu vai apgāšanu [[Kleja Matemātikas institūts]] (ASV) ir piesolījuši atlīdzību — 1 miljonu [[ASV dolārs|ASV dolāru]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = New Zealand / Aotearoa
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = New Zealand
|               karoga_attēls = Flag_of_New_Zealand.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of New Zealand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jaunzēlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 120px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''"God Defend New Zealand"''
''"God Save the Queen"''{{smallsup|1}}
|               kartes_attēls = NZL_orthographic_NaturalEarth.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Velingtona]]
|latd=41 |latm=17 |latNS=S |longd=174 |longm=27 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Oklenda]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]] (98%)
[[maoru valoda]] (4,2%)
Jaunzēlandes [[zīmju valoda]] (0,6%)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ģenerālgubernatore]]
|               valsts_galva2 = [[Sindija Kiro]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Kriss Hipkinss]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Domīnija]]
|          neatkarības_datums = [[1907]]. gada 26. septembrī
|       neatkarības_notikums2 = [[Vestminsteras statūti]]
|         neatkarības_datums2 = [[1931]]. gada 11. decembrī (pieņemti [[1947]]. gada 25. novembrī)
|       neatkarības_notikums3 = [[Konstitūcija|Konstitucionālais akts]]
|         neatkarības_datums3 = [[1986]]. gada 13. decembrī
|                 platība_km2 = 268 680
|               platība_rangs = 75
|              procenti_ūdens = 2,1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 5 132 690
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 121
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 167
|                     IKP_PPP = 226 566 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2021
|               IKP_PPP_rangs = 64
|          IKP_PPP_per_capita = $44 226
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 42
|                         HDI = 0.931
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 19
|                        Gini = 33.9
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = NZST{{smallsup|2}}
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST = NZDT
|              utc_offset_DST = +13
|                      domēns = [[.nz]]{{smallsup|3}}
|              tālsarunu_kods = 64
|                    piezīmes = 1 ''"God Save the Queen"'' oficiāli ir valsts himna, bet tiek lietota tikai kronēto personu dalības gadījumos
2 The [[Čatema salas|Čatema salās]] ir atsevišķa laika zona, kas par 45 minūtēm ir priekšā pārējai Jaunzēlandei.
3 Jaunzēlandei piederošajām [[Niue]]i, [[Kuka Salas|Kuka Salām]] un [[Tokelau]] ir atsevišķi domēni [[.nu]], [[.ck]] un [[.tk]].

sentences: '''Brahmaņi''', arī '''bramini''', ({{val|hi|ब्राह्मण}}, ''brāhmaṇa'') [[hinduisms|hinduismā]] ir [[varna (hinduisms)|varna]], pie kuras pieder [[priesteris|priesteri]], mūsdienās arī [[skolotājs|skolotāji]] un [[zinātnieks|zinātnieki]]. Teorētiski tā ir augstākā no visām varnām. Brahmaņi tradicionāli ir atbildīgi par visiem rituāliem, kas notiek tempļos. Viņi ir starpnieki starp dievībām un ticīgajiem. Brahmaņi ir no 2 līdz 5% no visiem [[Indija]]s iedzīvotājiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanie
| operators = [[Vitorio Storaro]]
| attēls = Redsposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Vorens Bītijs]]
| producents = Vorens Bītijs
| scenārijs = * Vorens Bītijs
* Trevors Grifits
| aktieri = * Vorens Bītijs
* [[Daiena Kītone]]
* [[Edvards Hermans]]
* [[Ježijs Kosiņskis]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Pols Sorvino]]
* [[Morīna Steipltona]]
| mūzika = * [[Stīvens Sondheims]]
* [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''Reds''
| studija = * ''Barclays Mercantile Industrial Finance''
* ''JRS Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|12|4}}
| ilgums = 195 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1399686657/weekend/|title=Reds |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanie"''' ({{Val|en|Reds}}) ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents, viens no scenāristiem un galvenās lomas atveidotājs ir [[Vorens Bītijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Daiena Kītone]], [[Edvards Hermans]], [[Ježijs Kosiņskis]], [[Džeks Nikolsons]], [[Pols Sorvino]], [[Morīna Steipltona]] un [[Džīns Hekmens]].

sentences: Šajā sarakstā iekļauti '''118 identificētie [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]]'''.

sentences:
{{Referendums
|nosaukums = "Vai Skotijai jābūt neatkarīgai valstij?" <br />(''Should Scotland be an independent country?'')
|par = 1 617 989
|par% = 44.7
|pret = 2 001 926
|pret% = 55.3
|atbalsts = 1
|derīgas = 3 619 915
|derīgo% = 99.91
|nederīgas = 3429
|nederīgo% = 0.09
|kopā = 3 623 344
|aktivitāte% = 84.59
|vajadzīgā_aktivitāte = 50
|elektorāts = 4 283 392
|avots = {{url|http://www.bbc.com/news/uk-scotland-29270441}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Detective Chinatown 3''
 | oriģinālnos = 唐人街探案 3
 |      attēls = Detective Chinatown 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Čens Sičens]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Čens Sičens
* Vusi Liu
* Nomī Ksu
* Jinins Jans
* Čuns Žans
* Lians Žou
 |     aktieri =
* [[Vans Baokians]]
* [[Liu Haorans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''Beijing Yitong Legend Films''
* ''China Film Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Wanda Pictures''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|2|12|Ķīna}}
 |      ilgums = 136 minūtes
 |      valsts = {{CHN}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|117 miljons}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/02/12/box-office-detective-chinatown-3-tops-avengers-endgame-with-160-million-friday/amp/|title= Box Office: 'Detective Chinatown 3' Tops 'Avengers: Endgame' With $160M Friday |work= Forbes |date= February 12, 2021 |access-date= February 16, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|686,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021|title=Detective Chinatown 3 (2021)|website=Entgroup|access-date=March 12, 2021|archive-date={{dat|2021|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211116222545/http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370822/?ref_=bo_se_r_6 |title=Detective Chinatown 3 (2021) |website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2021|12|29||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = ''[[Detective Chinatown 2]]''
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Detective Chinatown 3''''' ({{val|zh|唐人街探案 3}}) ir 2021. gada Ķīnas [[mistērija (filmu žanrs)|mistērijas]] [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārists ir [[Čens Sičens]], galvenajās lomās [[Vans Baokians]] un [[Liu Haorans]]. Šis ir turpinājums 2018. gada filmai ''[[Detective Chinatown 2]]'' un ir trešā daļa ''Detective Chinatown'' filmu sērijā. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika {{dat|2021|2|12||bez}}.

sentences:
— zemūdens ekosistēma]]
'''Ekosistēma''' ({{val-el|οἶκος}} — ‘māja’ + [[sistēma]]) ir [[biosfēra]]s pamatvienība, kuru veido noteikti [[organisms|dzīvie organismi]] ([[biocenoze]]) un nedzīvā apkārtējā [[dabiskā vide|vide]] ([[biotops]]), kurā tie dzīvo.<ref name="uzdevumi">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.uzdevumi.lv/p/biologija/10-klase/organismi-un-to-dzives-vide-11313/re-5ee90283-8b78-47f7-a61a-16c9ff7208d9 | title= Ekosistēmas struktūra | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2017. gada 24. aprīlī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20170428043101/http://www.uzdevumi.lv/p/biologija/10-klase/organismi-un-to-dzives-vide-11313/re-5ee90283-8b78-47f7-a61a-16c9ff7208d9 | archivedate= 2017. gada 28. Aprīlis }}</ref> Ekosistēmā pastāvīgi notiek enerģijas, vielu un informācijas aprite, kas nodrošina ekosistēmas funkcionēšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mūsu Tālis
| attēls =
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = dokumentālā filma
| režisors = [[Ivars Seleckis]]
| producents =
| scenārija autors = [[Tālivaldis Margēvičs]]
| galvenajās lomās =
| mūzika =
| operators = Ivars Seleckis
| montāža = [[Maija Selecka]]
| studija = [[Rīgas Kinostudija]]
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = 1986
| ilgums =
| valsts = {{LAT}}
| valoda =
| budžets =
| ienākumi =
}}
'''"Mūsu Tālis"''' ir 1986. gadā izdota [[dokumentālā filma]], kuras režisors ir [[Ivars Seleckis]].

sentences: '''Ieplaka''' ir sekls, plašs zemes virsas padziļinājums ar samērā līdzenu dibenu, kas veidojies [[litosfēra]]s plātnēm attālinoties vienai no otras vai uzkrājoties [[Ledājs|ledāju]] ūdeņiem [[Reljefs|reljefa]] padziļinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/7-klase/zeme-saules-sistemas-planeta-1069/re-bfd0cbc0-2aaa-4e66-be61-d50c1b83af21|title=Zemes reljefa galvenās formas — teorija. Ģeogrāfija, 7. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2022-01-25|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ieplaka:1|title=ieplaka {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-25}}</ref> Ieplakas ir gan sauszemē, gan okeānu un ūdenstilpju gultnē.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|official_name          = Johannesburga
|native_name            =
|nickname               =
|settlement_type        =
|motto                  = ''A world class African city''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.joburg.org.za/content/view/2374/253/|title=Planners to gather in Joburg|publisher=Joburg.org.za|accessdate=10-05-2009|dateformat=dd-mm-yyyy|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090205201404/http://joburg.org.za/content/view/2374/253|archivedate={{dat|2009|02|05||bez}}}}</ref>
|image_skyline          = South Africa-Johannesburg-Hillbrow001.jpg
|imagesize              =
|image_flag             = Flag of Johannesburg, South Africa.svg
|flag_size              =
|image_seal             =
|seal_size              =
|image_shield           =Coat_of_Arms_of_Johannesburg.svg
|shield_size            =
|city_logo              =
|citylogo_size          =
|image_map              = Map of Gauteng with Johannesburg highlighted.svg
|mapsize                =
|map_caption            =Johannesburgas novietojums [[Hautena]]s provincē
|image_map1             =
|mapsize1               =
|map_caption1           =
|image_dot_map          =
|dot_mapsize            =
|dot_map_caption        =
|dot_x =  |dot_y =
|pushpin_map            = South Africa
|pushpin_label_position =
|pushpin_map_caption    = Johannesburgas atrašanās vieta Dienvidāfrikā
|pushpin_mapsize        =
|subdivision_type       = Valsts
|subdivision_name       = {{ZAF}}
|subdivision_type1      = Province
|subdivision_name1      = [[Hautena]]
|leader_title           = Mērs
|leader_name            =
|established_title      =  Dibināta
|established_date       = 1886
|established_title2     =
|established_date2      =
|established_title3     =
|established_date3      =
|unit_pref                =
|area_footnotes           = <ref name="S.Afr. MunDemBoard">[http://www.demarcation.org.za/ Municipal Demarcation Board, South Africa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090426025726/http://www.demarcation.org.za/ |date={{dat|2009|04|26||bez}} }} Retrieved on 2008-03-23.</ref>
|area_total_km2           = 1644.96
|area_land_km2            =
|area_water_km2           =
|area_water_percent       =
|area_urban_km2           =
|area_metro_km2           =
|population_as_of               = 2007
|population_footnotes           = <ref name="S.Afr. CS 2007">[http://www.statssa.gov.za/Publications/P03011/P030112007.pdf Statistics South Africa, Community Survey, 2007, Basic Results Municipalities ('''pdf-file''')] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130825124835/http://www.statssa.gov.za/Publications/P03011/P030112007.pdf |date={{dat|2013|08|25||bez}} }} Retrieved on 2008-03-23.</ref>
|population_note                =
|population_total               = 3888180
|population_density_km2         = 2364
|population_density_sq_mi       =
|population_metro               = 6267700
|population_density_metro_km2   =
|population_urban               =
|population_density_urban_km2   =
|population_blank1_title        =
|population_blank1              =
|population_density_blank1_km2 =
|timezone               = [[South Africa Standard Time|SAST]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           =
|utc_offset_DST         =
|latd=26 |latm=12 |lats=16 |latNS=S
|longd=28 |longm=2 |longs=44 |longEW=E
| coor_pinpoint           =
| coordinates_type        = region:ZA_type:city(4000000)
| coordinates_display     = inline,title
| coordinates_footnotes   =
|elevation_footnotes    =
|elevation_m            = 1753
|elevation_ft           =
|postal_code_type       =
|postal_code            =
|area_code              = 011
|blank_name             =
|blank_info             =
|blank1_name            =
|blank1_info            =
|website                = [http://www.joburg.org.za/ www.joburg.org.za]
|footnotes              =
}}
'''Johannesburga''' (''Johannesburg''; [[Angļu valoda|angļu]]: {{IPA|[dʒoʊˈhænɪsbɜrɡ]}}, [[Afrikandu valoda|afrikaneru]]: {{IPA|[joˈhɑnəsbʏrx]}} ) ir lielākā [[Dienvidāfrikas Republika]]s pilsēta, kā arī valsts finanšu, rūpniecības un transporta centrs. Johannesburgas aglomerācijā ir aptuveni 6,2 miljoni iedzīvotāju. No tiem aptuveni 70% ir melnādaino, 23% baltādaino un 7% aziātu un jauktu rases pārstāvju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Week-end''
| operators = Rauls Kutārs
| attēls = Weekendflm.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|melnā komēdija]], [[postmodernisms]]
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Reimons Danons
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Mireja Darka]]
* [[Žans Janns]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
| mūzika = Antuāns Duamēls
| oriģinālnos = ''Week-end''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|29|Francija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|250 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Week-end''''' ir 1967. gada [[Francija]]s [[Postmodernisms|postmoderna]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.metalasylum.com/ragingbull/movies/weekend.html|title=Week End - Jean-Luc Godard Film Movie Review|website=www.metalasylum.com|access-date=2022-10-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://movie-gazette.com/1193/week-end|title=Week End - Movie Review|website=movie-gazette.com|access-date=2022-10-16}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido tā laika franču televīzijas zvaigznes [[Mireja Darka]], [[Žans Janns]], kā arī viens no [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] pazīstamākajiem aktieriem [[Žans Pjērs Leo]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Safety Not Guaranteed''
| operators =
| attēls = SafetyNotGuaranteed.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Kolins Trevorovs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Obrija Plaza]]
* [[Marks Duplass]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Karans Soni]]
* [[Dženika Bergere]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Džefs Gārlins]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Safety Not Guaranteed''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|6|8|ASV}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|750 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2070906369/|title=Safety Not Guaranteed |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Safety Not Guaranteed''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Kolins Trevorovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Obrija Plaza]], [[Marks Duplass]], [[Džeiks Džonsons]], [[Karans Soni]], [[Dženika Bergere]], [[Kristena Bella]], [[Džefs Gārlins]] un [[Mērija Linna Raiskeba]]. Filmu iespaidoja 1997. gada joku sludinājums žurnālā ''Backwoods Home Magazine.''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/|title=SUNfiltered {{!}} SAFETY NOT GUARANTEED – Traveling through time with Mark Duplass and Aubrey Plaza|website=web.archive.org|access-date=2023-07-15|date=2012-04-22|archive-date=2012-04-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20120422103627/http://www.sundancechannel.com/sunfiltered/2012/01/safety-not-guaranteed-traveling-through-time-with-mark-duplass-and-aubrey-plaza/}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = Friedrich Georg Wilhelm von Struve
|         attēls = PGRS 2 081 Struve - crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1793
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Altona pie [[Hamburga]]s (tagad - {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Pulkova pie [[Pēterburga]]s, {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}, {{RUS}}
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Tērbatas universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[ģeodēzija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[dubultzvaigzne|dubultzvaigžņu]] katalogi, <br /> [[Strūves ģeodēziskais loks]]
|    apbalvojumi = Britu Karaliskās astronomijas biedrības Zelta medaļa (1826)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Friedrich Wilhelm Struve, Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Василий Яковлевич Струве}}, [[1793]] — [[1864]]) bija vācu [[astronomija|astronoms]], [[Tērbatas universitāte]]s profesors (1818), Tērbatas observatorijas direktors (1820—1839), vēlāk [[Pulkovas observatorija]]s direktors (1839—1862).

sentences: '''''GSM-EFR''''' jeb '''''Enhanced Full Rate''''' jeb '''''GSM 06.60''''' ir [[runas kodēšana]]s standarts, kas izstrādāts, lai uzlabotu sliktas kvalitātes ''[[GSM]]'' ''Full Rate'' [[kodeks|kodeku]]. Darbojoties ar ātrumu 12,2 kbit/s, tas nodrošina labu kvalitāti bez blakustrokšņiem un fona trokšņiem.

sentences: '''Jonu dzinējs''' ir reaktīvā [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] veids, kurā par darbvielu izmanto jonizētu [[gāze|gāzi]] (tipiski [[ksenons|ksenonu]], [[Argons|argonu]], [[Slāpeklis|slāpekli]], [[Amonjaks|amonjaku]], [[Cēzijs|cēziju]], [[Indijs|indiju]] u.c.), kas paātrināta [[Elektriskais lauks|elektriskajā]] vai [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajā laukā]]. Zemās [[jauda]]s dēļ jonu dzinējs nav izmantojams [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] palaišanai no [[Zeme]]s, taču atklātā [[kosmoss|kosmosā]] ilgākā [[laiks|laikā]] ļauj sasniegt daudz lielāku [[ātrums|ātruma izmaiņu]] nekā [[ķīmiskais raķešdzinējs|ķīmiskais dzinējs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =PlatystrophiaOrdovician.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Platystrophia ponderosa}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Orthida
| kārta_lv =Ortīdi
| dzimta =Plectorthidae
| ģints =Platystrophia
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Intermediate eXperimental Vehicle''
| Nosaukums_orig         = ''IXV''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = Ieiešanas atmosfērā demonstrators
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Eiropas Kosmosa aģentūra]]
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]''
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|2|11|SK}} 13:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Vega (nesējraķete)|Vega]]''
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs]]
| Starta_laukums         = ''ELA-1''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 480 kg
| Pilna_masa             = 1900 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          = suborbitāls
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Future Launchers Preparatory Programme''
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''Intermediate eXperimental Vehicle''''' ('''IXV''') ir [[Eiropas Kosmosa aģentūra]]s [[kosmiskais aparāts|kosmiskais lidaparāts]] ieiešanas [[zemes atmosfēra|atmosfērā]] tehnoloģiju pārbaudei. Tas palaists 2015. gada februārī suborbitālā lidojumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate (1962 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiskais trilleris, ''neo-noir''
| režisors = [[Džons Frankenheimers]]
| producents = * [[Džordžs Akselrods]]
* Džons Frankenheimers
| scenārijs = Džordžs Akselrods
| aktieri = * [[Frenks Sinatra]]
* [[Lorenss Hārvijs]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Andžela Lensberija]]
* [[Henrijs Silva]]
* [[Džeimss Gregorijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''M.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|10|24}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manchurian-Candidate-The#tab=summary|title=The Manchurian Candidate (1962) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|1|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 1962. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Frankenheimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frenks Sinatra]], [[Lorenss Hārvijs]], [[Dženeta Lī]], [[Andžela Lensberija]], [[Henrijs Silva]] un [[Džeimss Gregorijs]]. Filma balstīta uz Ričarda Kondona 1959. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolass Steno
|     vārds_orig = Nicolaus Stenonis
|         attēls = Portrait of Nicolas Stenonus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1638
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1686
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģeoloģija|ģeologs]], [[anatomija|anatoms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Karla Bruni
| vārds_orģ           = ''Carla Bruni''
| attēls              = Carla Bruni-Sarkozy (3).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidents|Francijas prezidenta]] sieva
| term_sākums         = {{dat|2008|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|5|15|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Nikolā Sarkozī]]
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|12|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Francūziete, itāliete
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Nikolā Sarkozī]] (2008—pašlaik)
| bērni               = 2
| profesija           = dziedātāja, dziesmu autore, modele, aktrise
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Karla Bruni-Sarkozī''' (''Carla Bruni-Sarkozy'', dzimusi '''Karla Džilberta Bruni Tedeski''' (''Carla Gilberta Bruni Tedeschi'') {{dat|1967|12|23}}) ir itāļu-franču dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un bijusī modele. Viņa ir precējusies ar bijušo [[Francijas prezidents|Francijas prezidentu]] [[Nikolā Sarkozī]].

sentences:
== Vispārīgie tīmekļa meklētāji ==
* [[Ask.com]]
* [[Google]]
* [[Windows Live Search]]
* [[Yahoo! Search]]

sentences:
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Allažu pagasts}}

sentences:
]]
{{Citas nozīmes|augšanas veidu|Koks (nozīmju atdalīšana)|Koks}}
'''Koki''' ir daudzgadīgi [[augi]] ar vienu galveno [[Stumbrs|stumbru]].<ref>Bumbure M., Jaudzeme V., Muižarāja E., Pētersone A. Augu morfoloģija un anatomija. Rīga, 1967.</ref>Tas ir viens no augu augšanas veidiem. Botānikas nozari, kas pētī kokaugus, sauc par [[dendroloģija|dendroloģiju]], un šīs nozares zinātniekus — par dendrologiem. Meistarus, kuri veido koku vainagus un koku stādījumus, sauc par [[Arboristika|arboristiem]].

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences: '''Karbīdi''' ir [[Elementu periodiskā tabula|elementu]] [[binārie savienojumi]] ar [[ogleklis|oglekli]]. Pie karbīdiem pieskaita tādu elementu savienojumus, kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par oglekli. Karbīdus iegūst, reaģējot attiecīgajam elementam vai tā [[oksīds|oksīdam]] ar oglekli augstās [[temperatūra|temperatūrās]]. Aktīvu ([[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]]) metālu karbīdi var reaģēt ar [[ūdens|ūdeni]], veidojot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Pārejas metālu karbīdi ir ļoti cietas vielas. [[silīcijs|Silīcija]] karbīds ir cieta, elektrību vadoša viela, kuru lieto sildelementiem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Banka
|attēls              = Perahu Nelayan di Bangka.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Bangka''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 2 |latm= 15 |lats= |latNS= S
|longd=106 |longm= 00 |longs= |longEW=E
|platība             = 11 693,5
|garums              = 222
|platums             = 114
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Bui
|augstums            = 705
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Banka-Belituna]]
|iedzīvotāji         = 1 146 581 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 98
|pamatiedzīvotāji    = [[malajieši]], [[ķīnieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Pankalpinana]]
|piezīme =
}}
'''Banka''' ({{val|id|Pulau Bangka}}, {{ara|ڤولو بڠكـ}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]].<ref>{{PZT|94}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Banka-Belituna]]s provincē, tās galvenā sala. Administratīvi iedalās četros apriņķos un vienā pilsētā. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Pankalpinana]] salas austrumu krastā.

sentences: '''Igaunijas gada sportists''' ({{val|et|Eesti Aasta Sportlane}}) ir apbalvojums, kuru piešķir kopš 1955. gada, bet kopš 1967. gada atsevišķi sievietēm un vīriešiem. Kopš 1969. gada tiek apbalvota arī labākā komanda, bet 1988. gadā ieviesta arī kategorija treneriem un 2006. gadā jaunajiem sportistiem. Visvairāk apbalvojumus saņēmusi riteņbraucēja [[Erika Salumē]] (deviņi apbalvojumi) un slēpotāja [[Kristina Šmiguna]] (astoņi apbalvojumi).

sentences: '''Dzimstības kontrole''' jeb '''populācijas kontrole''' ir [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaita]] pieauguma ierobežošanas politika, kuru cenšas ieviest nabadzīgās vai blīvi apdzīvotās pasaules daļās, ar [[kontracepcija]]s vai [[sterilizācija]]s programmām.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/population-control "Collins English Dictionary — Complete & Unabridged 10th Edition"] Skatīts: 2015. gada 12.oktobrī</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Subanoni
|attēls          =
|image_caption   = Subanonu dejotāji Pasungko svētkos
|native_name     = ''Subanen''
|skaits          = 758 499 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[subanonu valodas]]
[[sebuāņu valoda]]
[[čavakano]]
|reliģija        = [[kristietība]], [[islāms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Subanoni''' (''Subanen'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Zamboangas pussala|Zamboangas pussalu]] [[Mindanao]] salas rietumos. Kopskaits tiek lēsts ap 760 tūkstošiem (0,7 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[lumadi|lumadu]] tautām. Etnonīms cēlies no austronēziešu ''suba'' — ‘upe’ un nozīmē ‘upju ļaudis’. Lielākais subanonu īpatsvars ir [[Ziemeļzamboanga]]s (338 986 cilvēki; 32,4 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Dienvidzamboanga]]s (188 142; 17,9 %), [[Rietummisamisa]]s (109 917; 17,9 %) un [[Zamboanga Sibugaja|Zamboangas Sibugajas]] (92 778; 13,9 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[subanonu valodas|subanonu grupas]] valodās, kur ietilpst sešas valodas un vairāki dialekti. Kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[čavakano]] un [[sebuāņu valoda|sebuāņu valodu]]. Ticīgie lielākoties [[katoļi]], [[protestanti]] vai [[musulmaņi]] (kalibugani), kā arī tradicionālās dievības ''Diwata Migbebaya'' pielūdzēji.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Ermits
|     vārds_orig = ''Charles Hermite''
|         attēls = Charles Hermite circa 1901 edit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ermits 1901. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Djēza]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''), [[Sorbonna]]
|     alma_mater = [[Sorbonna]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Ežēns Šarls Katalāns]]
|       studenti = [[Anrī Padē]], [[Anrī Puankarē]], [[Tomass Stiltjess]], [[Emīls Pikārs]]
|     sasniegumi = pierādījums, ka [[e (matemātiska konstante)|e]] [[transcendents skaitlis]]
[[Ermita matrica]]
[[Ermita polinomi]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Šarls Ermits''' ({{val-fr|Charles Hermite}}; dzimis {{dat|1822|12|24}}, miris {{dat|1901|1|14}}) bija [[Francija|franču]] matemātiķis. Veicis pētījumus [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]], [[kvadrātiskā forma|kvadrātiskajās formās]], [[ortogonālie polinomi|ortogonālajos polinomos]], [[eliptiskā funkcija|eliptiskajās funkcijās]] un [[algebra|algebrā]].

sentences: '''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Oksihidrohinons''' (1,2,4-trihidroksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bj
|background            = #CCF
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Beninas Tīkla informācijas centrs
|sponsors              = Beninas staciju un telekomunikāciju birojs
|domātais-pielietojums = Ar [[Benina|Beninu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Minimāla izmantošana Beninā
|ierobežojumi          = Nepieciešami administratīvi kontakti Beninā
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.nic.bj/terms.html Nosacījumi]; [http://www.nic.bj/rules.html Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.bj/dres.html Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.bj/ NIC.bj]
}}

sentences:
{| class="infobox"
|+ Datoru jauda
! Nosaukums
! Saīsinājums
! FLOPS
|-
| [[Kilo-|kilo]]FLOPS
| kFLOPS
| 103
|-
| [[Mega-|mega]]FLOPS
| MFLOPS
| 106
|-
| [[Giga-|giga]]FLOPS
| GFLOPS
| 109
|-
| [[Tera-|tera]]FLOPS
| TFLOPS
| 1012
|-
| [[Peta-|peta]]FLOPS
| PFLOPS
| 1015
|-
| [[Eksa-|eksa]]FLOPS
| EFLOPS
| 1018
|-
| [[Zeta-|zeta]]FLOPS
| ZFLOPS
| 1021
|-
| [[Jota-|jota]]FLOPS
| YFLOPS
| 1024
|}
'''Flops''' jeb '''FLOPS''' (no {{val-en|floating-point operations per second}} - "peldošā punkta darbības sekundē") ir [[dators|datoru]] jaudas tipveida mērs,<ref>{{AkadTerm|term=flops|lang=LV}}</ref> kas norāda, cik daudz [[peldošā komata aritmētika]]s operācijas dators var veikt vienā [[sekunde|sekundē]]. Tas ir īpaši noderīgs attiecībā uz zinātniskiem aprēķiniem, kur bieži vien tiek veikts liels skaits peldošā komata operāciju.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Roberts II Kurtozs
| vārds_orģ           = ''Robert Curthose'', ''Robert II''
| attēls              = Robert_normandie.jpg
| att_izm             = 250px
| amats               =Normandijas hercogs
| term_sākums         =	{{dat|1087||9}}
| term_beigas         = {{dat|1106}}
| coronation          =
| priekštecis         =[[Viljams Iekarotājs|Viljams II]]
| pēctecis            =[[Henrijs I Izglītotais]]
| dzim_dati            ={{dat|1051}}
| dzim_vieta          =[[Normandija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{dat|1134|2|3}}
| mir_vieta           =[[Gardifas pils]]
| tēvs                =[[Viljams Iekarotājs]]
| māte                =[[Flandrijas Matilde]]
| dinastija           =[[Normandiešu dinastija]]
| dzīvesb             =
*[[Konversano Sibilla]]
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
| dzimums = V
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola IMG 6498 (9).JPG
 | att_nosaukums = [[Palieņu ķauķis]] (''Acrocephalus agricola'')
 |    att_izmērs =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |      binomial = Acrocephalus
([[Johann Andreas Naumann|J. A. Naumann]] un [[Johann Friedrich Naumann|J. F. Naumann]], 1811)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kāpelētājķauķi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 |title=Letonika: Ķauķi |access-date={{dat|2021|12|24||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210305173115/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 }}</ref> (''Acrocephalus'') ir lielākā [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') ģints, kas apvieno 43 sugas. Vairākas no tām mūsdienās ir izmirušas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref> Ligzdo [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un salās (gan [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]], gan [[Indijas okeāns|Indijas]], gan [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]).<ref name=world/> [[Palearktika]]s sugas ir [[gājputni]], ziemo Āfrikā, [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. [[tropi|Tropu]] populācijas ir [[nometnieki]].<ref name=cre>[http://creagrus.home.montereybay.com/reed-warblers.html Reed-Warblers & Allies, Acrocephalidae]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jēkabs Rūsiņš
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1917
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Bārtas pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 06
|            m_diena = 08
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Milda Vecvarare]]
|              bērni = Andris Rūsiņš
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Tulkotājs]], [[dzejnieks]], [[novadpētniecība|novadpētnieks]], [[žurnālists]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.irliepaja.lv/lv/raksti/liepajnieki/pirms-100-gadiem-dzimis-literats-un-zurnalists-jekabs-rusins/|title=Pirms 100 gadiem dzimis literāts un žurnālists Jēkabs Rūsiņš|publisher=irliepaja.lv|accessdate={{dat|2018|12|1||bez}}}}</ref>
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Jēkabs Rūsiņš''' (dzimis {{dat|1917|3|28}}, miris {{dat|1994|6|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[novadpētniecība|novadpētnieks]] un [[žurnālists]].

sentences: '''Iekrāvējs''' ir vispārināts nosaukums tādām [[Tehnikas vienība|tehnikas vienībām]], kas paredzētas [[Krava|kravu]] pārvietošanai un kraušanai.

sentences: '''Spīdums''' ir materiāla [[virsma]]s spēja atstarot gaismu - šo īpašību nosaka tas, ka virsma ir pietiekami gluda un tās nelīdzenumi ir mazāki nekā redzamās [[gaisma]]s viļņa garums. Kopumā gludi materiāli labāk atstaro gaismu, kamēr negludi materiāli šķiet matēti. Labāks spīdums ir raksturīgs tādiem materiāliem, kā [[metāls|metāliem]] un [[minerāls|minerāliem]] to [[kristāls|kristāliskajās]] formās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences: '''21. augusts''' ir gada 233. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (234. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 132 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sjula
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sioule
| attēls            = Pont_menat_3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Tilts pār Sjulu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aljē (upe)|Aljē]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=21 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 163,7
| iztekas_augstums  = 1 093
| ietekas_augstums  = 224
| kritums           =
| caurtece          = 25,6
| gada_notece       =
| baseins           = 2 458
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''14. oktobris''' ir gada 287. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (288. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences: '''Latvijas Neredzīgo bibliotēka''' ('''LNerB''') ir [[kultūra]]s, [[izglītība]]s un [[informācija]]s iestāde, kuras darbības mērķis ir [[redze]]s [[Invalīds|invalīdu]] bibliotekārā, bibliogrāfiskā un informacionālā apkalpošana. Tās pamatuzdevums ir nodrošināt pieeju grāmatām un informācijai cilvēkiem, kuri nevar lasīt parasto iespiedrakstu, viņiem pieejamā formātā – grāmatas neredzīgo jeb [[Braila raksts|Braila rakstā]] un [[klausāmgrāmata]]s. Tās neredzīgie un vājredzīgie lasītāji bez maksas var saņemt [[bibliotēka]]s 7 filiālēs, kas atrodas [[Latvija]]s lielākajās pilsētās un centrā [[Rīga|Rīgā]]. Katrai filiālei un centram Rīgā ir noteikti apkalpošanas rajoni, tādējādi visā Latvijas teritorijā ir nodrošināta bibliotekārā apkalpošana cilvēkiem ar redzes traucējumiem.<ref> [http://www.neredzigobiblioteka.lv Latvijas Neredzīgo bibliotēka]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija
| attēls                   =  Now You See Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Solomons]]
* [[Boazs Jakins]]
* [[Edvards Rikorts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Melānija Lorenta]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[K/O Paper Products]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|21|Ņujorka|2013|5|31|ASV|2013|6|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0|title=Now You See Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2017|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171111012240/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1670345/|title=Now You See Me (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|351,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krāpšanas ilūzija 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krāpšanas ilūzija"''' ({{val|en|Now You See Me}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Melānija Lorenta]], [[Aila Fišere]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|21||bez}} Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "[[Krāpšanas ilūzija 2]]".

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Sanmarīno (nozīmju atdalīšana)|Sanmarīno}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Serenissima Repubblica di San Marino''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gaišā Sanmarīno Republika
|            valsts_nosaukums = San Marino
|               karoga_attēls = Flag of San Marino.svg
|            karoga_nosaukums = Sanmarīno karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of San Marino.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Sanmarīno ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
 {{val|la|Libertas}}
("Brīvība")
|                valsts_himna =
''[[Inno Nazionale della Repubblica]]''

|               kartes_attēls = San Marino in Europe (zoomed).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sanmarīno (pilsēta)|Sanmarīno]]
| latd=43 | latm=56 | latNS=N | longd=12 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Dogana]]
|              valsts_valodas = [[itāļu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = Valsts vadītāji
|                valsts_galva = kapteiņi — reģenti nomainās ik pēc 6 mēnešiem
|        neatkarības_iegūšana = [[Sanmarīno vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Romas impērija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|301|9|3}} (tradicionāli)
|                 platība_km2 = 61.2
|               platība_rangs = 227.
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 33 627<ref>{{Publikācijas atsauce|title=|url=https://www.statistica.sm/contents/instance15/files/document/14122371pop_bilancio_dem.pdf|journal=Demografic balance (movement of the resident population) 2020|access-date={{dat|2022|09|01||bez}}|archive-date={{dat|2022|01|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220124154601/https://www.statistica.sm/contents/instance15/files/document/14122371pop_bilancio_dem.pdf}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020. gadā
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 225.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 546,20
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $1170 miljoni
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs = 177.
|          IKP_PPP_per_capita = $35 928
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 24.
|                         HDI = 0.875
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija =
|                      valūta = [[Eiro]] (€)
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.sm]]
|              tālsarunu_kods = 378
|                iso_kods_num = 674
|              iso_kods_alfa2 = SM
|              iso_kods_alfa3 = SMR
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Eichelwurm.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Hemichordata
| tips_lv =Pushordaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Enteropneusta|zarnelpotāji}}
* {{TaksoSaite|Pterobranchia|spārnžauņi}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Deivs Rubins
| vārds_orig = ''Dave Rubin''
| attēls = Dave Rubin by Gage Skidmore 2.jpg
| att_nosaukums = Rubins 2019. gadā
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_vieta = [[Ņujorka]], ASV
| dz_diena = 26
| nodarbošanās = Raidījumu vadītājs, blogeris, radio un televīzijas personība,
}}
'''Deivids Džošua Rubins''' ({{val|en|David Joshua Rubin}}; dzimis 1976. gada 26. jūnijā [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu politikas komentētājs, bijušais komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un sarunu šovu vadītājs. Viņš ir ''[[YouTube]]'' un ''BlazeTV'' politisko sarunu šova ''The Rubin Report'' veidotājs un vadītājs, kas sākotēji tika translēts ''TYT'' tīklā, kuru Rubins pameta 2015. gadā. 2013. gada janvārī Rubins uzsāka darbu tīklā ''The Young Turks'', kur vadīja šovu ''The Rubin Report''. Pēc diviem gadiem Rubins pameta tīklu, turpinot šova pārraidi tīklos ''RYOT'' un ''Ora TV''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://newmediarockstars.com/2013/05/the-young-turks-add-dave-rubin-cara-santa-maria-to-their-network/ |title=The Young Turks Add Dave Rubin & Cara Santa Maria To Their Network |author=Jeff Klima |publisher=New Media Rockstars |access-date=June 17, 2013}}</ref><ref name="Beatrice Verhoeven">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.thewrap.com/dave-rubins-rubin-report-joins-larry-kings-ora-tv-exclusive/ |title=Dave Rubin's 'Rubin Report' Joins Larry King's Ora TV (Exclusive) |author=Beatrice Verhoeven |publisher=The Wrap |access-date=July 24, 2015 |date=July 24, 2015}}</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Sunakstes pagasts}}
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainais vilciens
| operators =
| attēls = Mystery Train.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, antoloģija
| režisors = [[Džims Džārmušs]]
| producents = Džims Stārks
| scenārijs = Džims Džārmušs
| aktieri = * [[Juki Kudo]]
* [[Masatoši Nagase]]
* [[Džejs Hokinss]]
* [[Sinke Lī]]
* [[Nikoleta Braski]]
* [[Elizabete Brako]]
* [[Džo Strummers]]
* [[Riks Eviless]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mystery Train''
| studija = * ''Mystery Train Inc.''
* ''Victor Company of Japan''
* ''MTI Home Video''
| montāža =
| izplatītājs = ''Orion Classics''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|5|13|[[Kannu kinofestivāls]]|1989|11|17|ASV|1989|12|23|Japāna}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{JAP}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainais vilciens"''' ({{Val|en|Mystery Train}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[antoloģija]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džims Džārmušs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Juki Kudo]], [[Masatoši Nagase]], [[Džejs Hokinss]], [[Sinke Lī]], [[Nikoleta Braski]], [[Elizabete Brako]], [[Džo Strummers]], [[Riks Eviless]] un [[Stīvs Bušemi]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Mokša
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Мокша
  | citvaloda1        = mdf
  | oriģinālnosaukums1= Йов
  | attēls            = Mouth of Tsna river.jpg
| attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Cnas ieteka Mokšā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Pievolgas augstiene
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Oka]]
  | baseina_valstis   = Krievija
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 656
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 51 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=54 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=41 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
}}
{{citas nozīmes|upi|Mokša (nozīmju atdalīšana)|Mokša}}
'''Mokša''' ({{val|ru|Мокша}}) jeb '''Jova''' ({{val|mdf|Йов}}) ir [[Oka]]s labā krasta pieteka, kas plūst caur [[Penzas apgabals|Penzas]], [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas apgabaliem]] un [[Mordvija|Mordviju]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].
Pilsētas upes krastos atrodas [[Krasnoslobodska (Mordvija)|Krasnoslobodska]], [[Temņikova]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences:
pieejamais [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] RT-PĶR laboratoriskais tests.]]
'''COVID-19 (2019. gada koronavīrusa slimības) diagnosticēšana''' balstās uz šīs slimības klīniskajām pazīmēm ([[klepus]], [[drudzis]] un [[aizdusa]]) un pozitīviem [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] [[laboratorija|laboratoriskajiem]] testiem.
Krūšukurvja [[datortomogrāfija]] (CT) palīdz diagnosticēt COVID-19 pacientiem ar [[pneimonija|plaušu karsoni]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidaura
| native_name    = {{gree|Επίδαυρος}}
| image          = The great theater of Epidaurus, designed by Polykleitos the Younger in the 4th century BC, Sanctuary of Asklepeios at Epidaurus, Greece (14015010416).jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 45| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 1393,8 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kavvadias
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidaura''' ({{val|el|Επίδαυρος}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Argolīdas pussala]]s austrumu piekrastē. Antīkajos laikos tā bija nelielā Epidaurijas (''Επιδαυρία'') vēsturiskā apgabala centrs. Mūsdienās tur atrodas neliels ciemats, kas saucas [[Palea-Epidaura]], nepilnus 7 kilometrus uz ziemeļiem atrodas ciemats Nea-Epidaura. Savukārt, par Epidauru tiek dēvēts [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] slavenais [[Asklēpijs|Asklēpija]] kulta centrs ar pazīstamo [[Epidauras teātris|Epidauras teātri]], kas atrodas apmēram 8 km uz rietumiem un ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]].<ref name="UNESCO">[http://whc.unesco.org/en/list/491 UNESCO objekts Nr. 491] {{en ikona}}</ref> Šeit atrodas arī [[Epidauras arheoloģijas muzejs]].

sentences: '''Galēji labējā politika''', '''galēji labējais''' vai '''labējais ekstrēmisms''' ir [[politika]], kas atrodas tālāk [[Politiskais spektrs|politiskā spektra]] labajā pusē nekā [[labēja politika]], jo īpaši attiecībā uz to, ka tā ir [[Antikomunisms|antikomunistiska]], [[Autoritārisms|autoritāra]], [[Ultranacionālisms|ultranacionālistiska]], un tai ir [[Natīvisms|natīvistu]] [[ideoloģija]]s un tendences.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Velsas Prinča rags
|vietējais nosaukums =''Cape Prince of Wales''
|attēls              = BeringSt-close-VE.jpg
|attēla paraksts     = [[Beringa šaurums]] ar Velsas Prinča ragu austrumos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Beringa šaurums]]
|apskalo             =
|atdala              = [[Čukču jūra]]
|atdala1             = [[Beringa jūra]]
|latd=65|latm=38|lats= 24|latNS=N
|longd=168|longm=07|longs=12|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{ASV}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Aļaska]]
|piezīme =
}}
'''Velsas Prinča rags''' ({{val|en|Cape Prince of Wales}}) ir klinšains [[zemesrags]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Aļaska]]s pavalstī, [[Ziemeļamerika]]s kontinenta galējais rietumu punkts.<ref>{{PZT|752}}</ref> Izvietojies [[Sūarda pussala]]s galā [[Beringa šaurums|Beringa šauruma]] austrumu krastā. No [[Eirāzija]]s kontinenta galējā austrumu punkta [[Dežņova rags|Dežņova raga]] to šķir {{nobr|86 km}}.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Arālīte
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = D no [[Dubulti (Kalna pagasts)|Dubultiem]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dienvidsusēja]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 21 (pēc citiem datiem 15)
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 25,5
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,02
| baseins           = 88,1
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Goba (upe)|Goba]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=54 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=11 | iet_plat_s=59 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=27 | iet_gar_EW=E
}}
'''Arālīte''' (arī '''Arāle''', '''Orele''', '''Orļa''', lejtecē — '''Orāleite''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96676&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Dienvidsusēja]]s labā krasta pieteka [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Sākas no grāvju sistēmas pārpurvotā, ar mežiem daļēji klātā ūdensšķirtnē dienvidos no [[Dubulti (Kalna pagasts)|Dubultiem]] [[Kalna pagasts|Kalna pagastā]], plūst dienvidrietumu virzienā pa [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenumu]]. Upe vairākkārt regulēta un iztaisnota gandrīz visā garumā, paliene un apkārtējā teritorija meliorēta. Lielākās pietekas ir [[Goba (upe)|Goba]] (9 km, kreisā) un [[Orste]] (labā).<ref>{{Latvijas daba|1|65}}</ref> Upi šķērso autoceļš [[P74]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Pēdējā sadursme
| attēls                   = X-Men The Last Stand theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: the Last Stand''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Brets Ratners]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Halle Berija]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Kelsija Gramere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|5|26|ASV|2006|5|26|Latvija}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-last-stand-2006|title= X-Men: the Last Stand|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|210 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|460,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x3.htm |title=
X-Men: the Last Stand (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[X-cilvēki 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Pēdējā sadursme"''' ({{val|en|X-Men: the Last Stand}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Brets Ratners]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "[[X-cilvēki 2]]".

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Pasaja}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Risala
| official_name = ''Rizal''
| image_skyline = Sierra Madre Mountain.jpg
| imagesize =
| image_caption = Sjerramadres kalni [[Tanaja]]s municipalitātē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = Rizal Flag.png
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = Rizal in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1901
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1191.94
| population_total = 3330143
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =40 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Antipolo]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 14
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Antipolo]]
| p3 = '''13 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-RIZ
| website                  = {{URL|http://rizalprovince.ph/}}
}}
'''Risala''' ({{val|fil|Lalawigan ng Rizal}}, {{val|en|Province of Rizal}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā.  Administratīvi dalās 1 pilsētā un 13 municipalitātēs un sīkāk 189 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Antipolo]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
{{cita nozīme|vulkānu Filipīnās|pilsētu Venecuēlā|Kagva (pilsēta)}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kagva
| Nosaukums2       = ''Cagua''
| Photo            = Mt. Cagua, Cagayan Province, with rice fields - ZooKeys-266-001-g008.jpg
| Paraksts         = Kagvas vulkāna masīvs
| Augstums         = 1133
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 18 |latm= 13 |lats= 18 |latNS= N
| longd= 122 |longm= 07 |longs= 24 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      = [[Sjerramadre (Filipīnas)|Sjerramadre]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1907}}
| First ascent         =
}}
'''Kagva''' ({{val|fil|Bulkang Cagua}}, {{val|en|Cagua Volcano}}, {{val|ilo|Bulkan Cagua}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas ziemeļaustrumos [[Sjerramadre (Filipīnas)|Sjerramadres]] grēdas ziemeļu galā, administratīvi atrodas [[Kagajana]]s provinces [[Gonsaga]]s municipalitātē. Vulkānam 1,5 km diametra apaļš krāteris ar stāvām, līdz 60 m augstām sienām. Vulkāna nogāzes klāj biezs vulkānisko pelnu slānis un plaši lavas lauki, kas liecina par vērienīgu izvirdumu pirms aptuveni 600 000 — 300 000 gadiem. Zināmajā vēsturē fiksēti divi vulkāna izvirdumi — 1860. un 1907. gadā.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273090 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Cagua]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Buinovskas kanjons
|attēls                 = Buynovsko jdrelo 3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Bulgārija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min =38|lat_sec =08
|lon_dir =E |lon_deg =24|lon_min =20 |lon_sec = 18
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{BUL}}
|ģeo_apgabals           = [[Buinovska]]s upes ieleja
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Rodopi|Rietumu Rodopi]]
|sastāv                 =
|garums                 = 16
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = vidēji 1090
|pilsētas               = [[Jagodina]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Buinovskas kanjons''' ({{val|bg|Буйновско ждрело}}) ir ap 16 km garš [[kanjons]] [[Bulgārija]]s dienvidos, pa kuru tek [[Buinovska]]s upe. Administratīvi atrodas [[Smoļanas apgabals|Smoļanas apgabala]] [[Borinas pašvaldība|Borinas pašvaldībā]]. Viens no [[Bulgārijas Tautas Republika]]s laikā noteiktajiem valsts 100 tūrisma objektiem.<ref>[http://www.bghouse.suhranibulgarskoto.org/objcam/BG_100to.pdf Сборник „100 национални туристически обекта“ — в сайта на Сдружение „Национално обединение съхрани българското“]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Lomatophyllum purpureum - Jardin d'Éden.JPG
| autors          = [[Jean-Baptiste Lamarck|Lam., 1783]]
| binomial        = Aloe purpurea
| att_nosaukums   = Kultivēta purpura alveja [[Reinjona|Reinjonā]].
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Asparagales
| rinda_lv        = Asparāgu rinda
| dzimta          = Asphodelaceae
| dzimta_lv       = Rozešliliju dzimta
| ģints           = Aloe
| ģints_lv        = Alvejas
| suga            = Aloe purpurea
| suga_lv         = Purpura alveja
| sinonīmi        =
* ''Aloe marginalis'' DC. 1800
* ''Aloe marginata'' [[Carl Ludwig Willdenow|Willd.]] 1809
* ''Aloe rufocincta'' [[Adrian Hardy Haworth|Haw.]] 1819
* ''Lomatophyllum marginatum'' [[Johann Centurius von Hoffmannsegg|Hoffmanns.]] 1824
* ''Lomatophyllum rufocinctum'' (Haw.) Salm-Duck ex [[Joseph August Schultes|Schult.]] & [[Julius Hermann Schultes|Schult.f.]] 1830
* ''Lomatophyllum purpureum'' (Lam.) [[Théophile Alexis Durand|T. Durand]] & [[Hanz Schinz|Schinz]], 1894
* ''Phylloma aloiflorum'' Ker Gawl. 1813
* ''Phylloma rufocinctum'' (Haw.) [[Robert Sweet|Sweet]] 1826
* ''Phylloma borbonicum'' (Willd.) Schult.& Schult.f. 1829
}}
'''Purpura alveja''' (''Aloe purpurea'') ir [[alvejas|alveju]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://apps.kew.org/wcsp/qsearch.do?page=quickSearch&plantName=Aloe+purpurea Kew Royal Botanic Garden. World Checklist of Selected Plant Families: ''Aloe purpurea'' Lam.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-297880 |title=The Plant List. A working list of all species: ''Aloe purpurea'' Lam. |access-date={{dat|2016|08|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|02|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200225121844/http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-297880 }}</ref><ref>[http://www.tropicos.org/Name/100145566 Tropicos: ''Aloe purpurea'' Lam.]</ref>

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences: '''4. oktobris''' ir 277. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (278. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 88 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Edgara Kauliņa Lielvārdes Vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Gaismas iela (Lielvārde)|Gaismas iela]] 17, [[Lielvārde]], LV-5070, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 42 | lats  = 49 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 49 | longs = 9  | longEW = E
|established            = 1945
|headmaster             = Kristīne Balta
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 492 (2023)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.vidusskolalielvarde.lv/}}
}}

sentences:
'''''Hillary''''' var būt:
* [[Edmunds Hilarijs]] ''(Edmund Hillary)'' — jaunzēlandiešu polārpētnieks un alpīnists,
* [[Hilarija krasts]] ''(Hillary Coast)'' — piekrastes apgabals Antarktīdā.

sentences:
]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Grothuss
|          vārds_orig = ''Theodor Grotthuß''
|              attēls = Theodor_Grotthuß_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1785
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Geduči, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Teodors (Kristiāns Johans Dītrihs) fon Grothuss''' ({{val|de|Theodor (Christian Johann Dietrich) Freiherr von Grotthuß}}; 1785-1822) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dabaszinātnieks. Pirmās [[elektrolīze]]s teorijas ("[[Grothusa mehānisms|Grothusa mehānisma]]") izveidotājs. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s biedrs, kuras 1818. gada 6. novembra sēdē tika nolasīts viņa slavenais traktāts "Par gaismas un elektrības ķīmisko darbību".<ref>[[Jānis Stradiņš]]. „Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā". Latvijas vēstures institūta apgāds, Rīga: 2009., 377. - 381. lpp.</ref>

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences: '''Neaizsargājams darbs''' ir darbs, kurus neaizsargā [[autortiesības]], vai arī tie darbi, kuriem autortiesību mantiskā daļa ir zaudēta vai beigusies.<ref>{{lv ikona}} [http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 Autortiesību likums 39. pants] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101224204939/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 |date={{dat|2010|12|24||bez}} }} www.likumi.lv</ref> Latvijā un vairums Rietumu pasaules valstīs autortiesības beidzas 70 gadus pēc autora [[nāve]]s. Autora personiskās tiesības uz darbu nevar izbeigties vai tikt atsavinātas.

sentences: '''Vestgoti''' ({{val|de|Westgoten}} — 'rietumgoti', {{val|la|Visigothi, Wisigothi}}) jeb '''rietumgoti''', saukti arī par '''tervingiem''' (''Terwingen'' — 'mežu ļaudis'), bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis, kas 3.—4. gadsimtā dzīvoja [[Dņestra]]s lejteces apvidū. 4. gadsimtā piedalījās [[lielā tautu staigāšana|Lielajā tautu staigāšanā]], pēc kuras daļa nonāca [[Romas impērija]]s teritorijā. 410. gadā vestgoti [[Alariks I|Alarika]] vadībā ieņēma un izlaupīja [[Roma|Romu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| operators =
| attēls = Thunderbolt and Lightfoot movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Maikls Čimino]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Čimino
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[Džefrijs Lūiss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|5|22}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Thunderbolt and Lightfoot''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Čimino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Džefs Bridžess]], [[Džordžs Kenedijs]] un [[Džefrijs Lūiss]]. Šī ir Čimino pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hitīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = fungīns
|           CAS numurs = 1398-61-4
|      ķīmiskā formula = (C8H13NO5)n
|              molmasa = līdz 260 000
|              blīvums = ~1480<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/1398-61-4/chitin.html 1398-61-4 Chitin]</ref>
|  kušanas temperatūra = sadalās virs 300 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Hitīns''' ({{val|el|χιτών}} (''chitōn'') — '[[hitons]]') ir dabā bieži sastopams [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[polisaharīdi|polisaharīds]]. Tā ir cieta, puscaurspīdīga viela. Ķīmiski hitīns ir uzskatāms par N-acetil[[glikozamīns|glikozamīna]] [[polimērs|polimēru]] — poli-N-acetil-D-glikozo-2-amīnu ar formulu (C8H13NO5)n. N-acetilglikozamīna atlikumi savā starpā saistīti ar ''β''-(1,4)-glikozīdsaitēm, tādējādi hitīna ķīmiskā struktūra līdzīga [[celuloze]]s struktūrai, tikai pie glikozes otrā oglekļa atoma [[hidroksilgrupa]]s −OH vietā hitīnā atrodas acetilaminogrupa −NHCOCH3. Sadalās virs 300 °C

sentences:
{{noformējums+}}
'''ABINIA''' ({{val|es|Asociación de Bibliotecas Nacionales de Iberoamerica}}, dibināta [[1989]]. gada 14. decembrī) ir Latīņamerikas Nacionālo bibliotēku asociācija .

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Georgs fon Zīverss
|          vārds_orig = ''Carl Georg von Sievers''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1814
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = [[Bauņu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1879
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = arheoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Izrakumi [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Jakobs Kārlis Georgs fon Zīverss''' ({{val-de|Jakob Carl Georg Graf von Sievers}}; [[1814]]—[[1879]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Latvija]]s [[arheoloģija|arheologs]]. Pirmais atklāja krama un kaula darbarīkus [[akmens laikmeta apmetnes Latvijā|akmens laikmeta apmetnē]] pie [[Burtnieku ezers|Burtnieku ezera]] un sāka izrakumus [[Āraišu ezerpils|Āraišu ezerpilī]].

== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1814. gada 31. augustā [[Bauņu muiža|Bauņu muižā]] ({{val-de|Bauenhof}}) grāfa Paula fon Zīversa (1773-1824) un Katrīnas fon Zīversas, dzimušas fon Gincelas (''Katharina v. Günzel a. d. H. Bauenhof'', 1792-1845) ģimenē. Mācījās pie vēlākā [[Bērzaines ģimnāzija]]s dibinātāja [[Alberts Holanders|A. Holandera]] Brenguļos, tad [[Tērbata]]s ģimnāzijā. Pēc dienesta Krievijas impērijas armijā (1832-1838) saimniekoja tēva mājās Košķeles muižā (''Ostrominsky''), vēlāk Bauņu muižā. 1852. gadā apprecējās ar Konstanci Elīzu Katrīnu fon Vulfu (''v. Wulf''). Savu brīvo laiku viņš veltīja arheoloģisko izrakumu veikšanai netālu no Burtnieku ezera un pie Strantes ezera [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]]. No 1871. gada pilnībā nodevās [[Latvijas vēsture]]i un arheoloģijai, [[1875]]. gadā iznāca viņa pētījums par [[Indriķa hronika]]s ģeogrāfiskajiem aspektiem.
[[1875]]. gadā Kārlis Georgs fon Zīverss izdarīja pirmos izrakumus [[Zvejnieku kapulauks|Zvejnieku kapulaukā]] pie Burtnieku ezera, bet [[1876]]. gadā  Āraišu ezera salā, kur konstatēja piecas vai sešas apbūves kārtas, atrada senlietas<ref>SIEVERS, K.G. "Pfahlbau im Arrasch-See (Lievland)". Verhandlungen der Berliner Gesellschaft für Anthropologie, Ethnologie und Urgeschichte (1876)</ref>, taču izrakumu apstākļi bija ļoti neērti - izrakumu laukumos nemitīgi plūda iekšā [[ūdens]], kas nemitīgi bija jāizsmeļ. 1877. gadā viņš pārcēlās uz dzīvi Cēsu jaunajā pilī. 1877. gadā viņš uzaicināja vācu zinātnieku [[Rūdolfs Virhovs|Rūdolfu Virhovu]] doties "arheoloģiskā ceļojumā" uz Baltiju, kur izrādīja savus atradumus Āraišu ezerpilī un citur.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenilnitropropēna struktūrformula
|           CAS numurs = 705-60-2
|      ķīmiskā formula = C9H9NO2
|              molmasa = 163,17
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 64—66 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Fenil-2-nitropropēns''' ir ķīmiskais savienojums, kura ķīmiskā formula ir C9H9NO2. Tas pieder pie [[aromātiskie savienojumi|aromātiskajiem]] [[nitrosavienojumi]]em ar nitrogrupu sānķēdē. Fenil-2-nitropropēns ir dzeltena pulverveida viela.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Bikstu pagasts}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 apstarošanas procedūru]]
'''Radioterapija''' jeb '''staru terapija''' ir [[terapija|ārstēšanas]] metode, kurā izmanto [[jonizējošais starojums|jonizējošo starojumu]], lai iznīcinātu vai ierobežotu [[audzējs|audzēja]] augšanu. Šo metodi izmanto gan [[ļaundabīgs audzējs|ļaundabīgu audzēju]], gan [[labdabīgs audzējs|labdabīgu audzēju]] ārstēšanā. Ir dažādi veidi un tehnoloģijas, kā var veikt radioterapiju, kas galvenokārt ir atkarīgs no pacienta un konkrētās slimības īpatnībām. Radioterapija izmanto arī audzēju [[metastāze]]s kontrolēšanai un ierobežošanai, kā arī var būt efektīva [[sāpes|sāpju]] mazināšanā, kas rodas audzēju veidošanās procesā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Bērziņš''' (1910—1981) bija [[latvieši|latviešu]] jurists, rakstnieks un [[politieslodzītais]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dika un Džeinas draiskulības
| attēls                   = Fun with D & J.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fun with Dick and Jane''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Dīns Parisots]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Džims Kerijs]]
| scenārija autors         =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Nikolass Stollers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Ričards Dženkinss]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[JC 23 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|21}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fun-dick-and-jane-2005-0|title=Fun with Dick and Jane|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funwithdickandjane.htm|title=Fun with Dick and Jane (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|202 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dika un Džeinas draiskulības"''' ({{val|en|Fun with Dick and Jane}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Dīns Parisots]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Tea Leoni]], [[Aleks Boldvins]] un [[Ričards Dženkinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|21||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Jaunpiebalga]]
[[Kategorija:Cēsu novadā dzimušie]]
{{catmore|Jaunpiebalga}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumšie ūdeņi
| operators =
| attēls = Dark Waters poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Marks Rafalo]]
* Kristīna Vešona
* Pamela Koflera
| scenārijs = * Mario Korrea
* Metjū Maikls Karnahans
| aktieri = * Marks Rafalo
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Bills Kemps]]
* [[Viktors Gārbers]]
* [[Mēra Vinengema]]
* [[Bills Pulmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dark Waters''
| studija = * ''Participant''
* ''Killer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|12}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2047575553/|title=Dark Waters |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumšie ūdeņi"''' ({{Val|en|Dark Waters}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Tods Heinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Rafalo]], [[Anna Hetaveja]], [[Tims Robinss]], [[Bills Kemps]], [[VIktors Gārbers]], [[Mēra Viningema]] un [[Bills Pulmans]]. Filma ir balstīta uz 2016. gada ''[[The New York Times]]'' žurnāla rakstu ''The Lawyer Who Became DuPont's Worst Nightmare''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/01/10/magazine/the-lawyer-who-became-duponts-worst-nightmare.html|title=The Lawyer Who Became DuPont’s Worst Nightmare|work=The New York Times|access-date=2022-10-03|date=2016-01-06|last=Rich|first=Nathaniel|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2019/01/anne-hathaway-tim-robbins-mark-ruffalo-todd-haynes-dupont-pollution-scandal-1202532048/|title=Anne Hathaway, Tim Robbins, More Join Mark Ruffalo In Todd Haynes-Participant Drama About DuPont Pollution Scandal|last=Wiseman|first=Andreas|last2=Wiseman|first2=Andreas|website=Deadline|access-date=2022-10-03|date=2019-01-09|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Mežsaimniecība''' ir [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] un [[Augkopība|augkopības]] nozare, kas nodarbojas ar [[Mežs|meža]] stādīšanu, uzlabošanu, efektīvu meža zemes apsaimniekošanu un izmantošanu. Tā ir viena no lielākajām saimniecības nozarēm [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|title=https://www.delfi.lv/temas/mezsaimnieciba|website=www.delfi.lv|access-date=2023-02-23|language=lv}}</ref> Mežsaimniecība ir arī zinātniskās [[Pētniecība|pētniecības]] joma, kas pēta meža apmežošanas metodes un mežsaimniecības uzlabošanu, kā arī mežus kā vienu no svarīgākajām [[Biosfēra|biosfēras]] sastāvdaļām.

sentences:
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū
| attēls = Lifeaquaticposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Life Aquatic with Steve Zissou''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors = * [[Noa Baumbaks]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās = * [[Ouens Vilsons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Marks Motersbo]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|11|20|Losandželosa|2004|12|25|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190628164222/https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|archivedate={{dat|2019|06|28||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeaquatic.htm|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū"''' ({{val|en|The Life Aquatic with Steve Zissou}}) ir 2004. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Bills Marijs]], [[Keita Blanšeta]], [[Andželika Hjūstone]], [[Vilems Defo]] un [[Džefs Goldblūms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Darja Kļišina
 |      vārds_orig = ''Дарья Клишина''
 |          attēls = Darya Klishina.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|15}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Tvera}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Darja Kļišina''' ({{val|ru|Дарья Игоревна Клишина}}; dzimusi {{dat|1991|1|15}}) ir krievu [[vieglatlēte]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņai pieder Krievijas rekords juniorēm tāllēkšanā (7,03 m), kas ir arī otrs visu laiku labākais rezultāts starp juniorēm.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1984|8|6}}
| clubs6 = {{flaga|Vācija}} [[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]
| nationalcaps1 = 5
| name =
| playername = Vedads Ibiševičs
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| years1 = 2003–2004
| years2 = 2004
| years3 = 2004–2006
| years4 = 2005–2006
| caps6 = 123
| goals6 = 48
| nationalyears2 = 2007–2018
| years6 = 2007–2012
| caps7 = 86
| caps8 = 26
| caps9 = 112
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[VfB Stuttgart]]
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| clubs9 = {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| goals7 = 33
| goals8 = 10
| goals9 = 35
| years7 = 2012–2016
| years8 = 2015–2016
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| birth_place =
| goals1 = 9
| caps1 = 10
| caps2 = 3
| caps3 = 4
| caps4 = 33
| clubs1 = {{flaga|ASV}} [[St. Louis Strikers]]
| clubs2 = {{flaga|ASV}} [[Chicago Fire Premier]]
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Paris Saint-Germain F.C.|Paris Saint-Germain]]
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Francija}} [[Dijon FCO|Dijon]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Vlasevica}}
| currentclub =
| goals2 = 3
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| goals3 = 0
| goals4 = 10
| clubs5 = {{flaga|Vācija}} [[Alemannia Aachen]]
| years5 = 2006–2007
| caps5 = 24
| goals5 = 6
| height = 188
| image = Hertha BSC vs. West Ham United 20190731 (077).jpg
| caption = Ibiševičs 2019. gadā
| nationalcaps2 = 83
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 28
| years9 = 2016–2020
| caps10 = 4
| clubs10 = {{flaga|Vācija}} [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"]]
| goals10 = 0
| years10 = 2020
| totalcaps = 425
| totalgoals = 154
}}'''Vedads Ibiševičs''' ({{Val|bs|Vedad Ibišević}}, dzimis {{Dat|1984|8|6}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]] [[futbolists]], spēlē [[Uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, bijušais [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases]] dalībnieks. Iepriekš Ibiševičs ir spēlējis [[Parīzes "Saint-Germain"|Parīzes "''Saint-Germain''"]], ''[[Alemannia Aachen]],'' [[TSG 1899 Hoffenheim|''TSG 1899 Hoffenheim'']], [[VfB Stuttgart|''VfB Stuttgart'']], [[Berlīnes "Hertha"|Berlīnes "''Hertha''"]] un [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"|Gelzenkirhenes "''Schalke 04''"]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nagļu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Nagļu baznīca 2000-07-28.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Nagļu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Nagļu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 41  | lats  = 02  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 55  | longs = 45  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Nagļu pagasts]], [[Nagļi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1862]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Rinalds Stankēvičs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1862]]
| length                = 12,30 m
| width                 = 9,70 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Nagļu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub509 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Nagļu pagasts|Nagļu pagasta]] centrā [[Nagļi|Nagļos]]. Dievnams ir vietējās nozīmes [[arhitektūras piemineklis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://is.mantojums.lv/5839|title=Nagļu katoļu baznīca|last=|first=|website=is.mantojums|access-date=2021. gada 6. janvārī|date=}}</ref>

sentences: '''Ukrainas neatkarības pasludināšanas akts''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Акт проголошення незалежності України'') jeb '''1991. gada Ukrainas neatkarības deklarācija''' ir dokuments, kas tika pieņemts 1991. gada 24. augustā [[Ukrainas PSR]] Augstākās Padomes ārkārtas sesijā un ar kuru tika pasludināta [[Ukraina]]s neatkarība un neatkarīgas Ukrainas valsts izveide.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Coursera''''' ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ko 2012. gadā dibināja [[Stenforda Universitāte]]s datorzinātņu profesori [[Endrū Ng]] un [[Dafne Kollere]].<ref>[https://www.nytimes.com/2012/11/04/education/edlife/massive-open-online-courses-are-multiplying-at-a-rapid-pace.html The year of MOOC]</ref> ''Coursera'' sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos.<ref>[https://www.investopedia.com/articles/investing/042815/how-coursera-works-makes-money.asp How Coursera Makes Money]</ref> 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 ''Coursera'' kursu.<ref>[https://www.businessinsider.com/guides/learning/what-is-coursera?r=US&IR=T Coursera is one of the top online learning platforms, with thousands of courses from schools like Yale and companies like Google — here's how it works]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      platums = 240px
 |       attēls = MacQueens_Bustard_in_Greater_Rann_of_Kutch,_Gujarat,_India.jpg
 |att_nosaukums = [[Apkakles sīga]] (''Chlamydotis macqueenii'')
 |       valsts = Animalia
 |    valsts_lv = Dzīvnieki
 |         tips = Chordata
 |      tips_lv = Hordaiņi
 |        klase = Aves
 |     klase_lv = Putni
 |        kārta = Otidiformes
 |     kārta_lv = Sīgveidīgie
 |      kārta_r = Sīgu dzimta
 |       dzimta = Otididae
 |    dzimta_lv = Sīgu dzimta
 |        ģints = Chlamydotis
 |     ģints_lv = Apkakles sīgas
 |     binomial = Chlamydotis <small>([[René Lesson|Lesson]], 1839)</small>
 |  kategorijas = nē
 |    izplatība =

sentences:
{{citas nozīmes|emociju|Laime (nozīmju atdalīšana)|Laime}}
 — viens no laimes [[simbols|simboliem]]]]
'''Laime''' ir garīgs stāvoklis, kam raksturīga pozitīva vai patīkama [[labsajūta]]. Laime cilvēkam izpaužas līdz ar citām [[emocijas|emocijām]] — no vienkārša [[apmierinājums|apmierinājuma]] līdz pat lielam [[prieks|priekam]].<ref>[http://www.wolframalpha.com/input/?i=happiness&a=*C.happiness-_*Word- Wordnet 3.0]. Atjaunots: {{dat|2012|02|17}}. {{en ikona}}</ref> Filozofi un teologi laimi dažkārt raksturo kā veiksmīgas un labas [[dzīve]]s dzīvošanu, nevis kā vienkāršu emociju. Vairākas zinātnes nozares, piemēram, [[pozitīvā psiholoģija]], īpaši pievēršas laimei un meklējumiem, kas tā ir un kā to var gūt.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Flula Borgs
| vārds_orig = ''Flula Borg''
| attēls = Flula Borg Vlogbrothers 2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Flula Borgs 2016. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Vācija|Erlangene}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās = ''YouTube''
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2007—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}
'''Flula Borgs''' ({{val|de|Flula Borg}}; dzimis {{dat|1982|3|28||bez}} [[Erlangene|Erlangenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un [[diskžokejs|dīdžejs]], kurš pazīstams arī kā '''Flula''' un '''DJ Flula'''.<ref name="Allen American">{{Tīmekļa atsauce|url=http://starlocalmedia.com/allenamerican/news/the-accidental-tourist-flula-a-german-dj-gives-tour-for/article_544039d1-5b28-50ec-9b2a-fae91e6b6713.html|title=The Accidental Tourist: Flula, a German DJ, gives tour for Allen City TV|last1=Hageland|first1=Kevin|date=19 March 2013|website=StarLocalMedia.com|publisher=Star Local Media (Allen [TX] American online newspaper)|accessdate=6 January 2015}}</ref>

sentences: '''Traumatologs ortopēds''' ir praktizējošs [[traumatoloģija|traumatoloģijas ortopēdijas]] speciālists, kas sniedz medicīnisku palīdzību, tai skaitā veic [[ķirurģija|ķirurģisku]] iejaukšanos dažādu skeleta un muskuļu sistēmas traumu un bojājumu ārstēšanā.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FC4C02|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (1972, 1973)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Maiks Makdenjels|bg_color=#008F98|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Miami Dolphins|logo=Miami Dolphins logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Maiami "''Dolphins''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1965|menedžeris=[[Kriss Grīrs]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Hard Rock Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=64 767|krāsas=gaiši zila, oranža, balta<br />{{color box|#008E97}} {{color box|#FC4C02}} {{Color box|white}}|īpašnieks=Stīvens Ross|prezidents=|divīzijas tituli=13}}'''Maiami "Dolphins"''' ({{Val|en|Miami Dolphins}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Maiami]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1965. gadā. "Dolphins" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Komanda savas mājas spēles aizvada ''Hard Rock Stadium'' stadionā. "Dolphins" ir vecākā profesionālā sporta komanda Floridā. Klubs ir izcīnījis divus [[Superkauss|Superkausus]] (1972. un 1973. gadā).

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Kristietība]]
[[Kategorija:Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības]]
[[Kategorija:Kristīgās konfesijas, denominācijas]]

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Zachte dravik in bloei Bromus mollis.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus mollis|suga_lv=Mīkstā lāčauza|binomial=Bromus mollis|autors=L.|sinonīmi=Bromus hordeaceus <i>L.</i>}}'''Mīkstā lāčauza''' ({{val|la|Bromus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura savvaļā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Berenikes Mati
| abbreviation = Com
| name_latin = Coma Berenices
| RA = 12,76
| dec = +21,83
| areatotal = 386
| arearank = 42. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''β Com''
| starmagnitude = 4,26
| neareststarname = ''β Com''
| stardistance = 30
| numbermessierobjects = 8
| meteorshowers =
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Lielais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Vēršu Dzinējs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Russula emetica 117475.jpg
| att_nosaukums= Dzimtas [[tipiskā suga]] — [[sīvā bērzlape]] (''Russula emetica'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| kategorijas =nē
}}
'''Bērzlapju dzimta''' (''Russulaceae'') ir [[sēnes|sēņu]] [[dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[bērzlapju rinda]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gadā tajā ietilpa 10 ģintis un 2222 sugas. Lielākā no ģintīm ir bērzlapes ar 1331 sugu, tai seko pienaines ar 638 sugām.<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/62794 Catalogue of Life: Russulaceae], skatīts 2021-01-20</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kālmāns Kaločajs
|          vārds_orig = ''Kálmán Kalocsay''
|              attēls = Kalman Kalocsay 1.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Kālmāns Kaločajs 1921. gadā
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Abaūjsānto|td=Ungārija}}
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 27
|             m_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Austroungārija]], [[Ungārija]]
|             tautība = [[ungāri|ungārs]]
|        dzīvesbiedrs = Margarēta Vangele
|               bērni =
|            paraksts = Kalman Kalocsay signature.svg
|     pseidonīms = Kolomano, Peters Peneters u.c.
|   nodarbošanās = ārsts, dzejnieks, tulkotājs, lingvists
|   rakstīšanas valoda = [[esperanto]]
|        periods = 1921.—1976.
|          žanri = dzeja, atdzeja, valodniecība, proza
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kālmāns Kaločai''', arī '''Kālmāns Kaločajs''' ({{val|hu|Kálmán Kalocsay}}, {{IPA2|ˈkaːlmaːn ˈkɒlot͡ʃɒi}}, {{val|eo|Kolomano Kaloĉajo}}, dzimis {{dat|1891|10|06}}, miris {{dat|1976|02|27}}) bija [[ungāri|ungāru]] [[esperanto valoda|esperantistu]] dzejnieks, tulkotājs un redaktors, kurš ievērojami ietekmēja esperanto kultūru gan tās literatūrā, gan pašā valodā, izmantojot oriģināldzeju un literāro darbu tulkojumus no dzimtās [[ungāru valoda]]s un citām Eiropas valodām. Daļa viņa darbu tika publicēta ar dažādiem pseidonīmiem, tai skaitā Kolomano Kaloĉajo (vārda esperantizētā forma), C.E.R. Bumi, Kopars, Alekss Kajs, K. Stelovs, Malice Piks un Peters Peneters.<ref name="ALE">[http://www.everk.it/index.php?id=27,116,0,0,1,0 Kálmán Kalocsay: biografio kaj bibliografio]</ref> Esperantistu sabiedrībā pazīstams arī tikai pēc vārda Kolomano.<ref>[http://www.ipernity.com/doc/esperanto-muzeo-svitavy/10414576 G.Handzlik — Mi volas danki vin, dziesmas teksts]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimenes bizness
| operators =
| attēls = Family Business (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Metjū Broderiks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Family Business''
| studija = * ''Gordon Company''
* ''[[Regency Enterprises|Regency International Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|15}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0097328/|title=Family Business (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimenes bizness"''' ({{Val|en|Family Business}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Dastins Hofmans]] un [[Metjū Broderiks]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds          = Masasoits
| attēls         = Massasoit Plimouth.JPG
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = Masasoita statuja [[Plimuta (Masačūsetsa)|Plimutā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[piekraste|piekrastē]].
| dz_gads        =
| dz_vieta       = Montaupas ciemats tag. [[Rodailenda|Rodailendā]]
| m_gads         = 1661
| m_mēnesis      =
| m_diena        =
| tautība        = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         =
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          = [[Vamsuta]], [[Metakomets]], Sonkanučo (dēli)<br> Amie, Sāra (meitas)
}}
'''Masasoits''' jeb '''Ousamekuins'''  (ap. 1561.-1661.) bija [[vampanoagi|pokanoketu]] [[sačems]] un visas [[vampanoagi|vampanoagu]] konfederācijas "masasoits". "Masasoits" ir tituls, kas nozīmē "augstākais sačems", savukārt viņa personvārds ''Ousa Mequin'' tulkojas kā Dzeltenā Spalva.

sentences: '''31. maijs''' ir gada 151. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (152. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 214 dienas.

sentences: '''Iznīcinātājs''' ir [[kara lidmašīna]], kuru galvenais uzdevums ir iznīcināt pretinieku [[lidmašīna]]s, pretēji [[bumbvedējs|bumbvedējiem]], kuri uzbrūk, nometot [[bumba (spridzeklis)|bumbas]] uz zemes. To izmanto arī kā pavadošo [[lidmašīna|lidmašīnu]], lai nodrošinātu [[transportlidmašīna|transportlidmašīnu]], [[civilā lidmašīna|civilo lidmašīnu]] un jau pieminēto bumbvedēju [[drošība|drošību]] no citām lidmašīnām. Retāk tā tiek izmantota arī [[uzbrukums|uzbrukumiem]] uz sauszemes un jūrā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Kakls |
  Latin        = Collum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Structure of Adam's apple.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Militārās konstrukcijas infokaste|name=Korejas DMZ|native_name=한반도 비무장 지대<br />Hanbando Bimujang jidae|image=File:070401 Panmunjeom3.jpg|caption=Skats uz Ziemeļkoreju no Kopīgās Drošības zonas|location=[[Korejas pussala]]|image_map=Korea DMZ.svg|image_map_caption=Korejas DMZ ir iezīmēta ar sarkano. Zilā līnija apzīmē starptautisko robežu.
|type=[[Demilitarizēta zona]]
|builder           = {{plainlist|
*[[Korejas Tautas Demokrātiskā Republika]]
*[[Korejas Republika]]
*[[Apvienoto Nāciju Organizācija]]
 }}
| length           = {{250 km}}
| used             = kopš {{start date|1953|07|27|df=y}}
| condition        = Darbojas pilnā apmērā
| open_to_public   = Nē; piekļuvi sniedz tikai Ziemeļkoreja vai Apvienoto Nāciju komandvienība
| events           = Korejas sadalīšana
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''[[Reliģija]] [[Kanāda|Kanādā]]''' ietver visdažādākās reliģiskās grupas un uzskatus. Visizplatītākā reliģija Kanādā ir [[kristietība]], lielākā konfesija ir [[katoļticība]] (29,9 %)

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vecpiebalgas evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Lutheran church in Vecpiebalga 2013.JPG
| image_size            =
| caption               = Vecpiebalgas luterāņu baznīca 2013. gadā
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Vecpiebalgas luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 57.057758
| longd = 25.821733
| location              = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Vecpiebalgas pagasts|Vecpiebalga}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    = [[Georgs Frīdrihs Geists]], atjaunošana — [[Ausma Skujiņa]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1845. gads (1997. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir iela [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Manhatana|Manhatanas rajonā]], ap kuru centrējas pilsētas finanšu rajons.

sentences:
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Sociālās grupas]]
[[Kategorija:Antropoloģija]]

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|38.248966|-122.410269|region:US-CA_type:landmark|display=title}}
'' darbvirsmas tapete]]

sentences: '''Meita''' ir [[sieviete|sieviešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs vīriešiem ir [[dēls]]. Viena laulātā meita no iepriekšējās [[laulība]]s otrajam laulātajam ir pameita. Dažkārt ar jēdzienu meita var tikt apzīmētas attiecības starp grupām vai elementiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hinhidrona struktūrformula
(pareizāk to rakstīt nevis ar saitēm starp skābekļa un ūdeņraža atomiem, bet ar vienu bultiņu starp abiem sešlocekļu cikliem)

Hinhidrona paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 106-34-3
|      ķīmiskā formula = C6H4O2 · C6H6O2
|              molmasa = 218,21
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 168 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 4 g/l pie 20 °C (disociē)
|                 citi =
}}
'''Hinhidrons''' ir [[hidrohinons|hidrohinona]] un [[1,4-benzohinons|hinona]] īpatnējs savienojums — [[lādiņa pārneses komplekss]]. Hinhidrons ir violetmelna kristāliska viela (mirdzoši kristāli).<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 305. lpp.</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tīrinta
 | native_name              = {{gree|Τίρυνς}}, {{gree|Τίρυνθα}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Tiryns - Cyclopean masonry.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tīrintas citadele
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 35 | lats  = 58 | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 47 | longs = 59 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
}}
'''Tīrinta''' ({{val|grc|Τίρυνς}}, {{val|el|Τίρυνθα}}) ir [[aizvēsture|aizvēsturiska]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

sentences: '''Epigramma''' ir īss [[satīra|satīrisks]] [[dzejolis]].<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epigramma Vardnica.lv]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1889
| vārds = Edurards Dāvida dēls Liepiņš
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|08|22}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals|Komunarka (poligons)}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[korpusa komandieris]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1915—1937
|          valsts = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētās Annas ordenis]] (1917)
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (1920)
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Eduards Liepiņš (1889—1938).jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gothards Elferfelds
|     vārds_orig = ''Karl Gotthard Elverfeld''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Gothards Elferfelds''', arī '''Elverfelds''' ({{val|de|Karl Gotthard Elverfeld}}; dzimis {{dat|1756|9|25}}, miris {{dat|1819|9|19}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, teologs, filozofs, publicists, literāts, izdevējs un grāmatu izplatītājs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Katrīna Mediči
| vārds_orģ           = ''Catherine de' Medici''
| attēls              = Catherine de Médicis - entourage de François Clouet.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Katrīna Mediči 1560. gada [[Fransuā Kluē]] gleznā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francija]]s karaliene konsorte
| term_sākums         = {{dat|1547|3|31|N}}
| term_beigas         = {{dat|1559|7|10|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1519|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Florence}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1589|1|5|1519|4|13}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Bluā pils}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Anrī II]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Katrīna Marija Romula di Lorenco de Mediči''' ({{val|it|Caterina Maria Romula di Lorenzo de' Medici}}, dzimusi {{dat|1519|4|13}}; mirusi {{dat|1589|1|5}}) bija [[Francija]]s karaliene konsorte laikā no 1547. līdz 1559. gadam kā [[Francijas karalis|karaļa]] [[Anrī II]] sieva un reģente mazgadīgā dēla [[Fransuā II]] valdīšanas laikā pēc Anrī II nāves.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = ASP.NET
| logo =
| developer = [[Microsoft]]
| released = 2002. gada 5. janvāris
| license = [[Apache License 2.0]]
| website = {{URL|www.asp.net}}
| genre = tīmekļa ietvars
| logo_size =
| repo = {{URL|
github.com/aspnet/AspNetWebStack}}
| programming language = .NET valoda
| operating system = [[Microsoft Windows]], [[Linux]], [[macOS]]
}}'''ASP.NET''' ir atvērtā pirmkoda servera puses tīmekļa lietotņu ietvars, kas izstrādāts tīmekļa izstrādei, lai varētu veidot dinamiskas tīmekļa lapas, tīmekļa lietotnes, tīmekļa servisus. To izstrādāja ''[[Microsoft]]''. Publicēts 2002. gada janvārī ar ''[[.NET Framework]]'' 1.0 versiju, aizvietojot paša ''Microsoft'' ''[[Active Server Pages]]'' (ASP) tehnoloģiju.

sentences:
, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].]]
'''Ģilde''' ({{Val-de|Gilde}}) savā tradicionālajā nozīmē bija amatnieku un tirgotāju apvienība [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]], kas galvenokārt tika veidota, lai aizstāvētu to profesionālās un ekonomiskās intereses.<ref name="Britannica">{{cite web|url=https://www.britannica.com/topic/guild-trade-association|title=Guild|work=britannica.com|publisher=Encyclopaedia Britannica|accessdate=26 May 2019}}</ref> Ģildes viduslaiku Eiropas sabiedrībā nostiprinājās laika posmā starp 11. un 16. gadsimtu, kur tām bija salīdzinoši liela ietekme uz tā laika sociāli ekonomisko dzīvi.<ref name="Britannica"/>

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = lantanīds
 |      kārtas skaitlis = 70
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 32
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Yb
 |             atommasa = 173,04
 |   valences elektroni = [Xe]4f146s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Iterbija paraugi
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |  elektronegativitāte = 1,1
 |              blīvums = 6965,4
 |  kušanas temperatūra = 1097 K (824 °C)
 | viršanas temperatūra = 1496 K (1169 °C)
 |   trīskāršais punkts =
 |    kritiskais punkts =
 |  īpatnējā pretestība =
 |        skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1026,5
|kušanas temperatūra=15,5 °C
|viršanas temperatūra=171,9 °C (izomerizējas)
}}
'''Izokrotonskābe''' (''cis''-2-butēnskābe, šķidrā krotonskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Izokrotonskābe normālos apstākļos ir eļļains šķidrums ar brūnā cukura smaržu. Izokrotonskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[krotonskābe]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Vīnes starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Flughafen Wien-Schwechat
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2011-06-14_10-23-56_Austria_Niederösterreich_Fischamend_Markt.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = VIE
| ICAO                       = LOWW
|lat_deg=48.110833|lat_dir=N
|lon_deg=16.570833|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Vīnes starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Wien AG''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AUT}}, [[Lejasaustrija]]
| elevation-f                = 600
| elevation-m                = 183
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 11/29
| r1-length-f                = 11 483
| r1-length-m                = 3 500
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 16/34
| r2-length-f                = 11 811
| r2-length-m                = 3 600
| r2-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 27 037 349
| lidojumu_skaits            = 241 004
}}

sentences:
[[Kategorija:Zooloģes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zooloģes]]
[[Kategorija:ASV zoologi| Zooloģes]]

sentences: '''Lielie gubumākoņi''' ''Cumulus congestus'' (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti [[mākoņi]]. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz [[Saule]]s starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. [[Nokrišņi]] krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas [[gaiss|gaisa]] plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie [[gubu lietusmākoņi|gubu lietusmākoņu]] attīstības un intensīvu [[lietusgāze|lietusgāžu]] izveidošanās.

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences: {{Commonscat|Gymnastics at the Olympics|Vingrošana olimpiskajās spēlēs}}

sentences:
{{infokaste+}}
s pils (pirms 1905).]]
'''Aleksandrs fon Zīverss ''' ({{val|de|Alexander von Sievers}}, {{val|ru|Александр Эммануилович Сиверс}}, 1851—1935) bija vācbaltiešu dārznieks, [[Kārļumuiža]]s īpašnieks un dārzniecības skolas izveidotājs. Krievijas impērijas ķeizariskās dārzkopības biedrības valdes loceklis.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļīrija]]
[[Kategorija:Apvienotajā Karalistē dzimušie]]
{{catmore|Ziemeļīrija}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hārpera Lī
|     vārds_orig = ''Harper Lee''
|         attēls = Harper Lee Nov07.JPG
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Alabama|Monrovila}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[dienvidu gotika]]
|slavenākie darbi = romāns "[[Kas nogalina lakstīgalu...]]" (1960)
|    ietekmējies = [[Trūmens Kapote]], [[Viljams Folkners]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Alabamas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Prezidenta brīvības medaļa (2007)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 17
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 7
|              simbols = Cl
|             atommasa = 35,453
|   valences elektroni = [Ne]3s23p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gāzveida hlors pudelē un hlora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +6, +5, +4, +3, +1, '''−1'''
|  elektronegativitāte = 3,16
|              blīvums = 3,214
|  kušanas temperatūra = 71,6 K (-101,5 °C)
| viršanas temperatūra = 239,11 K (-34,04 °C)
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Rīnūžu vidusskola
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image = RRINVS building1.png
| image size =
| caption = skolas ēka
| location = [[Augusta Dombrovska iela]] 88, [[Rīga]], LV-1015, {{LAT}}
| schooltype =
| fundingtype =
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 19
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 5
| longs = 38
| longEW = E
| established = 1990
| headmaster = Deniss Kļukins
| staff = 49
| teaching_staff = 85
| employees =
| grades = 1.-12., pirmsskolas grupiņas (3-7 gadi)
| years =
| students = 861 (2023)
| language = latviešu un krievu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.rinuzi.lv}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Datorsistēmu atbalstīts kolektīvais darbs (CSCW)''' ir uz [[projekts|projektu]] orientēts teorētisks zinātnes lauks. Neskatoties uz dažādiem izpausmes veidiem, CSCW ir identificējama zinātne, kas koncentrējas uz savstarpēji atkarīga organizēta kolektīva darba rakstura izpratni. Tās mērķis — radīt atbilstošas datortehnoloģijas, kas atbalstītu kolektīvo darbu.

sentences: '''Darba bites''' ir [[Medusbites|medus bišu]] (''Apis'') ģints sievišķie īpatņi ar neattīstītiem [[dzimumorgāni]]em. Bišu saimē bez darba bitēm dzīvo arī [[bišu māte]] un [[trans|trani]].

sentences: '''29. decembris''' ir gada 363. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (364. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 2 dienas.

sentences: '''Pirmais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas saskaņā ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]] nosaka, ka 1) siltumapmaiņas procesā termodinamiskai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] tiek patērēts divējādi: mainot sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] vai sistēmai pastrādājot mehānisko [[Darbs (fizika)|darbu]] (darbu veic [[gāze]]); 2) termodinamiskajai sistēmai pievadīts [[siltuma daudzums]] un tai pielikts [[Darbs (fizika)|darbs]] izmaina sistēmas [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] (darbu veic ārējie spēki).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas uzdevumu krājums 11. un 12. klasei|last=Vinogradovs|first=Sergejs|publisher=Lielvārds|year=2006|isbn=9984-11-087-7|pages=40}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 17
|lv = Septiņpadsmit
}}
'''17''' ('''septiņpadsmit''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[16 (skaitlis)|16]] un [[18 (skaitlis)|18]].

sentences: '''Astrolabs''', arī '''astrolabija''', ir vēsturisks [[leņķis|leņķu]] mērīšanas [[instruments]], ko lietoja līdz 18. gadsimta sākumam [[astronomisks objekts|debess ķermeņu]] stāvokļa noteikšanai, bet vēlāk – [[ģeodēzija|ģeodēziskajos]] mērījumos. Mūsdienās astrolabu aizstājis [[teodolīts]]. Astrolabs sastāv no [[zvaigžņu karte]]s, grozāma tīkliņa, papildu skalām un [[vizūra]]s iekārtām, ar kurām noteica debess ķermeņu [[leņķiskais augstums|leņķisko augstumu]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Olaines stacijas ēka 1919. gadā.

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = LU dabaszinātņu akadēmiskā centra ēka.

sentences: '''Gaisa balons''' ir par gaisu vieglāks [[lidaparāts]] ([[aerostats]]). Atšķirībā no [[dirižablis|dirižabļiem]] gaisa baloni nav vadāmi (var mainīt tikai lidojuma augstumu).

sentences:
{{citas nozīmes|kaiju dzimtas ģinti|Kaijas (nozīmju atdalīšana)|Kaijas}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Kaijas
|           attēls = Larus argentatus ad.jpg
|    att_nosaukums = [[Sudrabkaija]] (''Larus argentatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Larinae
|   apakšdzimta_lv = Kaiju apakšdzimta
|            ģints = Larus
|         ģints_lv = Kaijas
|         binomial = Larus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Kaijas, kaiju ģints''' (''Larus'') ir lielākā [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') ģints, kas apvieno 23 [[suga]]s.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Kādreiz kaiju ģints apvienoja gandrīz visas kaiju sugas, tomēr [[21. gadsimts|21. gadsimtā]], attīstoties ģenētiskajiem pētījumiem, ir izdalītas jaunas ģintis un sugu skaits kaiju ģintī ir samazinājies. Jaunās ģintis ir: [[zivju kaijas]] (''Ichthyaetus''), [[ķīri]] (''Chroicocephalus''), [[Amerikas kaijas]] (''Leucophaeus'') un [[mazie ķīri]] (''Hydrocoloeus'').<ref>Pons J.-M. ; Hassanin A. ; Crochet P.-A.(2005) Phylogenetic relationships within the Laridae (Charadriiformes: Aves) inferred from mitochondrial markers. Molecular phylogenetics and evolution 37(3):686-699.</ref>

sentences: '''Joni''' ir elektriski lādētas [[elementārdaļiņas|daļiņas]], kas rodas, ja vielas [[atoms|atomi]] vai atomu grupas zaudē vai pievieno vienu vai vairākus [[elektrons|elektronus]]. Ja atoms zaudē vienu vai vairākus elektronus, veidojas pozitīvais jons jeb '''katjons'''. Ja atoms pievieno vienu vai vairākus elektronus, veidojas negatīvais jons jeb '''anjons'''. Ja atoms vai atomu grupa zaudē vai pievieno vienu elektronu, veidojas vienvērtīgais jons; ja atoms vai atomu grupa zaudē vairākus elektronus, veidojas vairākvērtīgais jons.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bariss Kits
|     vārds_orig = ''Барыс Уладзіміравіч Кіт''
|         attēls = Барыс Кіт 105.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bariss Kits 2015. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1910|4|6}}|{{dat||3|24}}}}
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 1
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[baltkrievi|baltkrievs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|        zinātne = matemātika, ķīmija, kosmonautika
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]], [[Minhenes Universitāte]], [[Regensbergas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Bariss Kits''' ({{val|be|Барыс Уладзіміравіч Кіт}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|4|6}}|{{dat||3|24}}}}, miris {{dat|2018|2|1}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.svaboda.org/a/29014979.html|title=Памёр самы стары беларус сьвету, асьветнік і навуковец Барыс Кіт|publisher=svaboda.org}}</ref>) ir [[baltkrievi|baltkrievu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] raķešu zinātnieks.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2636 Lasels
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Edvards Bouels
| discovered ={{Dat|1982|2|20}}
| alt_names = 1982 DZ, 1956 EO, 1972 FK, 1974 VP1, 1975 XO5
| mp_name = 2636
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2636+Lassell 2636 Lassell (1982 DZ)]</ref>
| aphelion =3.2329 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.7739 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.0034 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.0764
| period =5.21 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =10.4725°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =11.5 H
| single_temperature=
}}
'''2636 Lasels''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1982]]. gadā atklāja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[astronoms]] Edvards Bouels Louela observatorijas Andersona Mesas stacijā. Tas ir nosaukts [[Anglija|angļu]] astronoma [[Viljams Lasels|Viljama Lasela]] vārdā.<ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=2636 (2636) Lassell]</ref>
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kung Fu Panda 3
| attēls                   = Kung Fu Panda 3 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kung Fu Panda 3''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Dženifera Ju Nelsone]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeks Bleks]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Lūsija Liu]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|23|Ķīna|2016|1|29|ASV|2016|3|18|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kung-fu-panda-3-film-0|title=Kung Fu Panda 3|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| valsts                   = * {{USA}}
* {{CHN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|145 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|521,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|title=Kung Fu Panda 3|publisher=boxofficemojo|accessdate={{dat|2018|8|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180615135514/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=kungfupanda3.htm|archivedate={{dat|2018|06|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Kung Fu Panda 2]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 2267968
}}
'''"Kung Fu Panda 3"''' ({{val|en|Kung Fu Panda 3}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Ķīna]]s kopražojuma animācijas filma, kuras režisore ir [[Dženifera Ju Nelsone]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Džeks Bleks]], [[Dastins Hofmans]], [[Andželīna Džolija]], [[Deivids Kross]], [[Sets Rogens]] un [[Lūsija Liu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} Ķīnā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Kung Fu Panda 2]]".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''AirPlay''''' (iepriekš saukts par ''AirTunes'', kad to izmantoja tikai audio failiem<ref name="tunes2play">{{cite web |url=http://www.cultofmac.com/september-ipod-event-in-ios-4-2-airtunes-becomes-airplay/57429 |title=September iPod Event: In iOS 4.2, AirTunes Becomes AirPlay |first=John |last=Brownlee |date=September 1, 2010 |work=Cult of Mac |publisher=Cultomedia|accessdate=April 11, 2011}}</ref>) ir patentēts protokols, kuru izstrādājis ''[[Apple Inc.]]'' Tas ļauj bez vadiem starp iekārtām [[multimediju straumēšana|straumēt]] audio, video un fotoattēlu failus kopā ar saistītajiem metadatiem. Sākotnēji tas tika realizēts tikai ''Apple'' programmatūrā un iekārtās, bet vēlāk ''Apple'' to licencēja kā trešās puses programmatūras komponentu ražošanas partneriem izmantošanai savos produktos, padarot tos savietojamus ar ''Apple'' ''[[iDevice]]'' iekārtām.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences:
[[File:Nicolas P. Rougier's rendering of the human brain.png|thumb|Prāts [[smadzenes|smadzenēs]] ]]
'''Prāts''' ir ar [[psihe|psihi]] saistītu norišu un [[individualitāte]]s īpašību kopa, kas veido iespēju ar mērķtiecīgu darbību panākt [[subjektivitāte|subjektīvu]], ar [[jēdziens|jēdzieniem]] pastarpinātu [[īstenība]]s attēlojumu, izzināt [[objekts|objektu]] un [[parādība|parādību]] visaptverošās un raksturīgās īpašības un darboties jaunā situācijā, izmantojot iepriekš uzkrāto [[informācija|informāciju]]. Ar vārdu "prāts" dažreiz saprot arī [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Ēkas infokaste|name=''Šanhajas tornis''|top_floor=587,4 m|url=|main_contractor=Shanghai Construction Group|structural_engineer=Torntons Tomaseti
Cosentini Associates
I.DEA Ecological Solutions|architect=Māršals Strabala
Dzjuņs Sja|developer=|cost=[[Juaņa|CN¥]] 15,7 miljardi|floor_area=380 000 m{{sup|2}}|architectural_style=|building_type=|opening={{dat|2015|2|2|N|bez}}|completion_date={{dat|2014|9|2|N|bez}}|start_date={{dat|2008|11|21|N|bez}}|floor_count=128|observatory=561,25 m|roof=|native_name={{zh|s=上海中心大厦}}
{{zh|p=Shànghǎi Zhōngxīn Dàshà}}|tip=652 m|architectural=632 m|longEW=E|longs=04|longm=30|longd=121|latNS=N|lats=08|latm=14|latd=31|map=Ķīna|location={{vieta|Ķīna}}, [[Šanhaja]]|former_names=''Šanhajas centrs''|image=Shanghai Tower 2015.jpg|photo=}}'''Šanhajas tornis''' ({{Zh-stpw|s=上海中心大厦|t=上海中心大廈|p=Shànghǎi Zhōngxīn Dàshà}}) ir 128 stāvu, 632 metru augsts [[debesskrāpis]] [[Šanhaja|Šanhajā]], [[Ķīna|Ķīnā]].<ref name="online.wsj.com">{{Ziņu atsauce|url=https://online.wsj.com/article/SB10001424052702304811904579588401794517002.html|title=Shanghai Tower Developer Casts a Wide Net|work=Wall Street Journal|access-date=2020-12-17|date=2014-05-27|last=Fung|first=Esther|issn=0099-9660|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.skyscrapercentre.com/building/shanghai-tower/56|title=Shanghai Tower - The Skyscraper Center|website=www.skyscrapercentre.com|access-date=2020-12-17}}</ref> Tā ir augstākā ēka Ķīnā un otra augstākā ēka [[Pasaules augstākās ēkas|pasaulē]]. Ēkas būvniecība sākās {{Dat|2008|11|21|5=bez}} un tā tika pabeigta {{Dat|2014|9|2|5=bez}}. Šanhajas tornis tika atklāts {{Dat|2015|2|2|5=bez}}.

sentences:
{{navbox
|name = Tibeta
|title = [[Tibetas autonomais reģions|Tibetas autonomā reģiona]] prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Čhamdo]]
* '''[[Lhasa]]'''
* [[Lhoka]]
* [[Nagčhu]]
* [[Ņinčhi]]
* [[Žikace]]
|group2 = Prefektūra
|list2 =
* [[Ngari prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Tibeta]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''Cyrix''' bija [[mikroprocesors|mikroprocesoru]] ražotājs, kurš dibināts [[1988]]. gadā kā augstražīgu [[līdzprocesors|matemātisko līdzprocesoru]] piegādātājs. Kompāniju dibināja agrākie [[Texas instruments]] darbinieki. Cyrix dibinājs Džerijs Rodžers (''Jerry Rogers'') agresīvi vervēja inženierus, izveidojot nelielu, bet efektīvu 30 cilvēku grupu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = ''T-1''
| Nosaukums_orig = ''EchoStar T1''
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma =
| KA_veids = mobilo [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = ''[[LS-1300S]]''
| KA sērijas Nr =
| Operators = ''[[EchoStar ]]''
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[Space Systems/Loral]]''
| Starta_gads            = 2009
| Starts = {{dat|2009|7|1|SK}} 17:52 ''[[UTC]]''
| Nesējs = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]], ''ELA-3''
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 2009-035A
| Tīmekļa_vietne = http://www.terrestar.com/
| Masa = 6910 kg
| Enerģija =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods = 24 h
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = —
| KA_nāk = ''[[TerreStar-2]]''
}}
'''''T-1''''' jeb '''''EchoStar T1''''' (agrākais nosaukums '''''TerreStar-1''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[EchoStar]]'' [[sakaru pavadonis]], kas paredzēts mobilo sakaru nodrošināšanai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tas orbītā tika palaists 2009. gada jūlijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Salix alba
| autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls = Salix alba - Lake Constance.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| kārta = Malpighiales
| kārta_lv = Malpīgiju rinda
| dzimta = Salicaceae
| dzimta_lv = Vītolu dzimta
| ģints = Salix
| ģints_lv = Vītoli
| suga = Salix alba
| suga_lv = Baltais vītols
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| attēls2 = Salix alba leaves.jpg
}}'''Baltais vītols''' ({{val|la|Salix alba}}) ir [[vītolu dzimta]]s koku suga, kas plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], taču kultivācijas ceļā ir ieviesusies ārpus pamatareāla gan [[Eiropa|Eiropā]], gan citos kontinentos. Suga ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug visdažādākajās vietās kultūrainavā un [[Ūdenstilpe|ūdenstilpju]] krastos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
'''Salīdzināmo uzņēmumu un darījumu metode''' (sastopami nosaukumi '''multiplikatoru metode''', '''salīdzinošā vērtējuma metode''', '''tirgus datu salīdzināšanas metode''') ir otra biežāk izmantotā pieeja uzņēmuma (biznesa) vērtības noteikšanai pēc diskontētās naudas plūsmas metodes.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Corporate Finance Institute |url=https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/valuation/valuation-methods/}}</ref> To izmanto investīciju banku, korporatīvo finanšu nozarēs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus kiang holdereri.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus kiang
|       suga_lv = Kiangs
|        pasuga = Equus kiang holdereri
|     pasuga_lv = Austrumu kiangs
|      binomial = Equus kiang holdereri
}}
'''Austrumu kiangs''' (''Equus kiang holdereri'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') pasuga, kas ir vislielākais no visām kianga pasugām. Augums skaustā ir apmēram 1,42 m.<ref>http://www.earthscape.org/p3/ES14412/equid_ch6.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sjaņtao
 | native_name              = 仙桃
 | settlement_type          = apriņķa līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | image_skyline            = Xiantao, Hubei, China - panoramio (24).jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Hubei
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 30| latm  = 19| lats  = 41| latNS  = N
 | longd = 113| longm = 26| longs = 35| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Hubei]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | seat_type = Centrs
 | seat =
 | parts_type               =
 | parts                    =
 | p1 =
 | p2 =
 | p3 =
 | area_total_km2           = 2538
 | area_urban_km2           = 240
 | elevation_m              = 31
 | population_total         = 1175085
 | population_urban         = 553029
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 204
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_urban_km2 = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.xiantao.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}
'''Sjaņtao''' ({{val|zh|仙桃}}, {{zh-p|Xiāntáo}}) ir apriņķa līmeņa municipalitāte [[Hubei]] provincē [[Ķīna]]s vidienē. Sjaņtao ir subprefektūras līmeņa municipalitāte un ir tiešā provinces administrācijas pakļautībā — neietilpst nevienā prefektūras līmeņa administratīvajā vienībā. Izvietojusies provinces vidusdaļā [[Dzjanhaņas līdzenums|Dzjanhaņas līdzenumā]]. Robežojas rietumos ar provinces galvaspilsētu [[Uhaņa|Uhaņu]], dienvidos — ar [[Dzjindžou]], rietumos — ar [[Cjaņdzjana|Cjaņdzjanu]], bet ziemeļos — ar [[Tiaņmeņa|Tiaņmeņu]] un [[Sjaogaņa|Sjaogaņu]].

sentences: '''13. oktobris''' ir gada 286. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (287. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 79 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktā audzināšana
| operators =
| attēls = La mala educacion film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = * [[Augustins Almodovars]]
* Pedro Almodovars
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Fele Martiness]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La mala educación''
| studija = * ''El Deseo''
* ''TVE''
* ''Canal+''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Sogefilms]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|3|19}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1581614593/|title=Bad Education (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktā audzināšana"''' ({{Val|es|La mala educación}}) ir 2004. gada [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gaels Garsija Bernals]] un [[Fele Martiness]].

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences:
{{citas nozīmes|Abula pieteku|Lisa|Lisa}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lisa
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = uz dienvidiem no Gaiķiem
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Abuls]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 31,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences: '''Fēlinga šķīdums''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] un [[ketoni|ketonu]] funkcionālo grupu noteikšanai šķīdumā. Metodi 1849. gadā izstrādāja vācu ķīmiķis [[Hermanis Fēlings]].

sentences: '''13. maijs''' ir gada 133. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (134. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 232 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences: '''Kaučuks''' ir elastīga lielmolekulāra [[viela]], ko iegūst no dažu augu [[piensula]]s vai arī sintētiski. Līdz ar to kaučuku iedala [[dabiskais kaučuks|dabiskajā kaučukā]] un [[sintētiskais kaučuks|sintētiskajā kaučukā]]. [[Vulkanizācija|Vulkanizējot]] kaučuku, iegūst [[gumija|gumiju]]. Dabiskais kaučuks ir trans-1,4-[[poliizoprēns]], ko iegūst no [[Brazīlijas heveja]]s vai [[kaučuka gumijkoks|gumijkoka]] piensulas.

sentences: '''Fullerēns''' ir [[ogleklis|oglekļa]] alotropiskais veids - slēgta tipa [[molekula]]s C32, C60, C70, C90 u.c. Vispazīstamākais un visplašāk pielietotais fullerēns ir C60, kas savas [[simetrija]]s un stabilitātes dēļ ir izraisījis lielu interesi daudzos zinātniekos.

sentences:
{{citas nozīmes|upi Francijā|Šēra (nozīmju atdalīšana)|Šēra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šēra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Cher
| attēls            = Chateau_de_Chenonceau_2008E.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šēra pie Šenonso pils
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=00 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 367,8
| iztekas_augstums  = 762
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 13 718
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Norsk rikskringkasting AS
|logo               = Norsk-rikskringkasting-Logo.svg
|logo izmērs        = 250px
|formāts            = Valsts raidorganizācija
|valsts             = {{flag|Norvēģija}}
|valoda             = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1933
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Norvēģija]]s valsts
|ģenerāldirektors   =
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[televīzija]], [[radio]], [[internets]]
|kanāli             =
|tirgus-daļa        =
|mājas-lapa         = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
}}

sentences: '''Psihiskie procesi''' ir visdinamiskākās psihiskās parādības, kas tieši realizē psihisko dzīvi. Izšķir [[izziņa]]s jeb kognitīvos (sajušana, uztveršana, atcerēšanās un priekšstatīšana, [[domāšana]] un iztēlošanās), emocionālos un [[griba]]s [[process|procesus]]. Psihiskajiem procesiem atkārtojoties, sintezējoties un nostiprinoties, veidojas [[psihiskās īpašības]], kas savukārt izpaužas ar psihisko procesu starpniecību. Psihisko procesu norise ietekmē [[personība]]s [[attīstība|attīstību]].

sentences: '''Parakstu konkurss''' ir sacensība starp vairākiem dalībniekiem, kurā jāizdomā apraksts konkursa uzdevumā dotajam [[Attēls|attēlam]]. Attēlu, kā arī noteikumus un informāciju par konkursa norisi sniedz konkursa rīkotājs.

sentences: '''Dialekts''' ({{Val-el|διάλεκτος}} (''dialektos''); no {{gree|διαλέγομαι}} — ‘runāt, izskaidroties’) ir [[valoda]]s paveids, kas vēsturiski radies samērā plašā apvidū, un tajā var būt ietvertas vairākas [[izloksne]]s vai izlokšņu grupas. Dialekts ir pilnvērtīga [[runa]]s (ne obligāti rakstveida) sazināšanās sistēma ar savu leksikonu un [[gramatika|gramatiku]].

sentences:
s spektrā]]
'''Absorbcijas spektrs''' ir [[gāze|gāzu]], šķidrumu, cietu vielu absorbēto [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko viļņu]] sadalījums pa viļņu garumiem vai [[frekvence|frekvencēm]]. Absorbcijas līnijspektrā uz nepārtrauktā baltās gaismas spektra fona redzamās tumšās līnijas atbilst [[atoms|atoma]] absorbēto gaismas [[kvantu enerģija]]i.

sentences:
koncerts]]
[[File:Межапарк Большая эстрада.jpg|thumb|Mežaparka Lielā estrāde 1955. gadā]]
'''Mežaparka Lielā estrāde''' (arī '''Dziesmu svētku estrāde''') ir kultūrvēsturiska būve [[Rīga]]s [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparkā]]. Kopš [[1955]]. gada tā ir pastāvīga [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Latvijas dziesmu svētku]] pasākumu norises vieta. 2022. gadā atklāja rekonstruēto Mežaparka estrādi "Sidraba birzs".

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Brūnaboina
| native_name    =  Brú na Bóinne
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Brú_na_Bóinne_-_20170705121104.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Ņūgreindža
| map            =
| map_type       = Īrija#Eiropa
| map_relief  = jā
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 53.69284 | latNS  = N
| longd = 6.44932 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Īrija|Mītas grāfiste}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = ap 32. gadsimtu p.m.ē.
| abandoned      = ap 20. gadsimtu p.m.ē.
| epochs         = [[neolīts]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 1962–1975
| archaeologists = Maikls O'Kellijs
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.worldheritageireland.ie/bru-na-boinne/built-heritage/newgrange/}}
| architectural_styles =
| architectural_details =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Brūnaboina - Boinas Loka arheoloģiskais ansamblis
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv
|        designation1_date = 1993. gads <small>(17. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/659 659]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{IRL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| notes          =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Švarcmuiža
| native_name         = Schwarzhof, Schwartzenhof
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Švarcmuiža.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Daugavgrīvas iela 19/21|3s=Daugavgrīvas iela (Rīga)}}
| pushpin_map         = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 52.86 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  4 | longs = 36.48 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = M. Holsts
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Švarcmuižas dzīvojamā ēka
|      numurs = 7716
|       grupa = Vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''Švarcmuiža''' ({{val|de|Schwartzenhof}}), agrāk '''Hāgena muiža''' (''Hagenshof'') ir arhitekta M. Holsta celta muižas īpašnieka ēka [[Daugavgrīvas iela (Rīga)|Daugavgrīvas ielā]] 19/21 [[Āgenskalns|Āgenskalnā]]. Ēka nodega 1812. gadā, restaurēta 1872, 1997. un 2017. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://manasvietas.blogspot.com/2019/06/svarcmuiza-hagenu-muiza-hagenshof.html|title=Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas: Švarcmuiža (Hāgenu muiža, Hāgena muiža, Hagenshof, Schwarzhof, Schwartzenhof) Rīgā|last=Landsberga|first=Līga|website=Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas|access-date=2021-12-06|date=2019-06-20}}</ref>

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Pasta nodaļas protokola versija 3''' jeb '''POP3''' ({{val-en|Post Office Protocol version 3}})<ref>{{AkadTerm|term=POP3|lang=EN}}</ref> ir [[interneta protokols]], kas paredzēts [[e-pasts|elektroniskā pasta]] saņemšanai no [[e-pasta serveris|servera]] ar [[e-pasta klients|klienta programmas]] palīdzību. Protokols aprakstīts {{RFC|1939}}. Lai gan ir izstrādāts protokols ([[IMAP]]) ar plašāku funkcionalitāti, POP3 vēl joprojām tiek plaši izmantots.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Mendess''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia decaocto
|           autors = [[Imre Frivaldszky|Frivaldszky]], 1838
|           attēls = Dove Flight.jpg
|       att_izmērs = 220px
|           attēls2 = Кольчатая Горлица.ogg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|      apakšdzimta = Columbinae
|   apakšdzimta_lv = Tipiskie baloži
|            ģints = Streptopelia
|         ģints_lv = Ūbeles
|             suga = Streptopelia decaocto
|          suga_lv = Gredzenūbele
|      kategorijas = nē
|        izplatība =

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sems Kendrikss
 |      vārds_orig = ''Sam Kendricks''
 |          attēls = Sam Kendricks Rio 2016b.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sems Kendrikss 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|9|7}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Oušensaida}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ASV}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 185 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 79 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,06 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 5,90 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|ASV}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Bronze|{{oss|V=2016|teksts=Rio 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|Vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|[[2016. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Portlenda 2016]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2018. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Kārtslēkšana}}
}}

sentences: [[Rīgas Grebenščikova lūgšanu nams|Grebenščikova baznīca]] [[Rīga|Rīgā]] (2002)]]

sentences:
[[Kategorija:Austrālija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Austrālija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia
| attēls = Strelitzia juncea.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Strelitzia juncea''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Banks
}}'''Strelīcijas''' (''Strelitzia'') ir [[strelīciju dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika (reģions)|Āfrikas dienvidos]]. Ģintī it klasificētas piecas sugas,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:37365-1|title=Strelitzia Banks {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-23|language=en}}</ref> tās tautā tiek dēvētas par paradīzes putniem, jo to ziedi ir līdzīgi [[Paradīzes putnu dzimta|paradīzes putniem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.la.lv/paradizes-putns-istaba|title=Paradīzes putns istabā|website=LA.LV|access-date=2023-12-23|language=lv}}</ref> Dienvidāfrikā strelīcijas ir pazīstamas kā [[Dzērvju dzimta|dzērvju]] ziedi.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Igaunijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Igaunijas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ļaunais Santaklauss
|    oriģinālnos = ''Bad Santa''
|         attēls = Bad Santa film.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Komēdija]], melnais humors
|       režisors = [[Terijs Zvigofs]]
|     producents = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
|      scenārijs =
| galvenajās lomās         = * [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Tonijs Kokss]]
* [[Brets Kelijs]]
* [[Lorēna Grema]]
* [[Benijs Meks]]
* [[Džons Riters]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* [[Dimension Films]]
* [[Columbia Pictures]]
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{Filmas datums|2003|11|26|}} (ASV)
|         ilgums = 91 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badsanta.htm|title=Bad Santa|publisher=boxofficemojo|accessdate={{dat|2018|8|28||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|75,6 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā = [[Ļaunais Santaklauss 2]]
|           imdb = 0307987
}}
'''"Ļaunais Santaklauss"''' ({{val|en|Bad Santa}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Terijs Zvigofs]]. Galvenās lomas atveido [[Billijs Bobs Torntons]], [[Tonijs Kokss]], [[Brets Kelijs]], [[Lorēna Grema]], [[Benijs Meks]] un [[Džons Riters]].  Filmas pirmizrāde notika 2003. gada 26. novembrī. 2016. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Ļaunais Santaklauss 2]]".

sentences: '''20. augusts''' ir gada 232. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (233. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 133 dienas.

sentences: '''23. aprīlis''' ir gada 113. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (114. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 252 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Galium odoratum
|        attēls = Waldmeister(Mai).JPG
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Gentianales
|      rinda_lv = Genciānu rinda
|        dzimta = Rubiaceae
|     dzimta_lv = Rubiju dzimta
|         ģints = Galium
|      ģints_lv = Madaras
|          suga = G. odoratum
|       suga_lv = Smaržīgā madara
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķežupīte
| attēls            = Ķežupīte pie Baldones kapsētas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ķežupīte pie Rīgas ielas Baldonē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie Asenberģiem
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ķekaviņa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=45 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=01 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=23 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Ķekavas novads]])
| garums            = 2,6
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = ~4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
{{Atsauces+}}
{{Vikisaites+}}
{{Slikts tulkojums}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
__ Na+     __ O2−
Nātrija superoksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = nātrija peroksiperoksīds
nātrija dioksīds
|           CAS numurs = 12034-12-7
|      ķīmiskā formula = NaO2
|              molmasa = 54,989
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 552 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija superoksīds''' (NaO2) ir oranždzeltena kristāliska viela, kas satur [[superoksīdi|superoksīda]] jeb peroksiperoksīda [[anjons|anjonu]] O2−. Veidojas kā starpprodukts, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]].

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{sadalīt|Fotoluminiscence|halogēnā spuldze|Roberts Vuds}}
'''Fotoluminiscence''' rodas fotoierosmes iespaidā, izmantojot redzamā un [[ultravioletais starojums|UV]] diapazona starojumu [[gāze|gāzu]], šķidrumu, [[stikls|stiklu]], [[dielektriķi|dielektriķu]], [[pusvadītāji|pusvadītāju]] un citu materiālu ierosināšanai. Tā ir viens no [[luminiscence]]s veidiem.
== Fizikālā būtība ==
Stiklu un cietvielu [[luminiscence]]s centri ir pamatvielā speciāli ievadīti [[jons|joni]] vai [[molekula]]s. Piemēram, [[neodīms|neodīma]] stiklā ievada nelielās devās neodīma jonus Nd3+, mākslīgajā [[rubīns|rubīnā]] — [[hroms|hroma]] jonus Cr3+. Praksē ļoti bieži izmanto kristālfosforus. Tie ir dielektriķu vai pusvadītāju kristāli, kuros ievadīti piemaisījumi — aktivatori, kas veido luminiscences centrus. Luminiscences centrs var būt arī [[kristāliskais režģis|kristāliskā režģa]] defekts.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Akumulatoru baterija''' ir [[baterija]]s tips, kuru ir iespējams atkārtoti uzlādēt.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sergejs Bubka
 |      vārds_orig = ''Сергій Бубка''
 |          attēls = Sergei Bubka (2007) cropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = S. Bubka 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|4}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vorošilovgrada}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 80 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk = [[1981]]
 |        kar_beig = [[2001. gads|2001]]
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]])
 |            pc-a = 6 ([[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1983]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1991]], [[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1993]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1995]], [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]])
 |            pc-t = 4 ([[1985. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1985]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1991]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|1995]])
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 6,14 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 6,15 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpas)
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Sergejs Bubka''' jeb '''Serhijs Bubka''' ({{val|uk|Сергій Назарович Бубка}}; {{val|ru|Сергей Назарович Бубка}}; dzimis {{dat|1963|12|4}} [[Vorošilovgrada|Vorošilovgradā]], [[Ukrainas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijušais [[Ukraina|ukraiņu]] [[vieglatlētika|vieglatlēts]], startējis [[kārtslēkšana]]s sacensībās. S. Bubka profesionāli ar kārtslēkšanu nodarbojās un startēja sacensībās laika posmā no 1981. līdz 2001. gadam. Līdz 1991. gadam pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]]. Viņš bija pasaules rekorda īpašnieks stadionā (6,14 m), bijis arī rekordists telpās (6,15 m). Kopumā uzstādījis 35 pasaules rekordus (17 stadionā un 18 telpās).<ref>[http://news.bbc.co.uk/sport2/low/athletics/1153086.stm Bubka says farewell] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.iaaf.org/statistics/toplists/inout=i/age=n/season=0/sex=M/all=y/legal=A/disc=PV/detail.html Top Lists: Pole Vault (Indoor)] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.iaaf.org/statistics/toplists/inout=o/age=n/season=0/sex=M/all=y/legal=A/disc=PV/detail.html Top Lists: Pole Vault (Outdoor)] {{en ikona}}</ref> Pirmais vīrietis pasaulē, kas spējis pārvarēt 6,10 m augstumā novietotu latiņu, tāpat bijis pirmais, kas pārvarējis 6,00 m atzīmi, kopumā 6 metru atzīmi ir pārvarējis 45 sacensībās. [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988. gada Seulas vasaras olimpisko spēļu]] čempions, seškārtējs [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|pasaules čempions]] ([[1983. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1983]], [[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1987]], [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1991]], [[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1993]], [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1995]], [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]]). PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars (1983). Vairākkārt ticis atzīts par labāko vieglatlētu pasaulē.<ref>[http://www.olympic.org/uk/organisation/ioc/members/bio_uk.asp?id=103 Mr. Sergey BUBKA] {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Саюз беларусаў Латвіі
| nombre nativo       =
| founder             = [[Valentīna Puskunova]]
}}

sentences: izstrādāja pirmo [[algoritms|algoritmu]] ar lietojumu datorsistēmās]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Janka Kupala
|     vārds_orig    = ''Янка Купала''
|         attēls    = Yanka Kupala.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1882
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 7
|       dz_vieta    = Vjazinka, [[Minskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Maladzječnas rajons]], [[Minskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 28
|        m_vieta    = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un publicists
|rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda]]
|        periods    = 1903—1940
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[neoromantisms]], [[simbolisms]], [[socreālisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Raktes pilskalns
| native_name    =
| image          = Zagares 2 piliakalnis is rytu puses 2.jpg
| image_size     =
| caption        = Raktes pilskalns (mūsdienās kapsēta).
| map_type       = Lietuva
| relief = jā
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 56| latm = 21| lats = 25| latNS = N
| longd = 23| longm = 14| longs = 28| longEW = E
| location       = {{vieta|Lietuva}}
| region         = [[Zemgale (valsts)|Zemgale]]
| type           = Pils
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Zemgaļu
| excavations    = no 1966. gada
| archaeologists = E.Vasiļauskas
| condition      = Pilskalns (kapsēta)
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| notes          =
| designation    =
}}
'''Rakte''' jeb '''Raktene''' (vāciskajos rakstu avotos saukta par ''Ratten, Racken, Rakel, Racketen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] pilskalns [[Žagare]]s pilsnovadā - tagadējās [[Žagare]]s pilsētas apkārtnē Lietuvas un Latvijas pierobežā. 1285. gadā pēc sava ķēniņa [[Nameitis|Nameiša]] nāves un nesekmīgiem mēģinājumiem ieņemt [[Svētkalns|Svētkalna pili]], zemgaļi nolēma nodedzināt Tērvetes pili un kā galveno pilskalnu turpmāk izmantot Rakti.
Līdz 15. gadsimtam Raktes pilskalns atradās Livonijas ordeņa zemē.
Raktes pilskalns (''berg Rattow, Rattowschen bergh'') minēts arī nosakot jauno robežu starp [[Livonijas Konfederācija|Livonijas Konfederāciju]] un Lietuvas valsti pēc [[Melnas līgums|Melnas līguma]] noslēgšanas 1426. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Nicolas Appert''
|         attēls = Appert Nicolas.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Šalonenšampaņa|Šalonenšampaņā]]
|         m_gads = 1841
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Masī]], netālu no [[Parīze]]s
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, konditors, izgudrotājs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Maleīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1590
|kušanas temperatūra=130,5 °C
|viršanas temperatūra=135 °C (sadalās)
}}
'''Maleīnskābe''' (''cis''-butēndiskābe, ''cis''-1,2-etilēndikarbonskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''trans''-[[izomērs]] ([[fumārskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Maleīnskābe ir ūdenī šķīstoša balta kristāliska viela. Maleīnskābes esterus un sāļus sauc par '''maleātiem'''.

sentences: '''Tibeteika''' ({{val|ru|тюбетейка}}, {{val|ba|түбәтәй}}, {{val|kk|төбетей}}, {{val|ky|тебетей}}, {{val|tt|tübätäy}}, {{val|uz|doʻppi}}, {{val|az|Araxçın}}) ir daudzu [[Tjurku tautas|tjurku tautu]] iecienīta galvassega. Nosaukums ir cēlies no tjurku vārda ''tibe'' (virsotne) ar [[krievu valoda]]s [[deminutīvs|deminutīvu]] galotni (''-ka'').

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Roberts Virens
| vārds_orig = ''Роберт Вирен''
| attēls = Портрет к статье «Вирен, Роберт Николаевич». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1857
| dz_mēnesis = 01
| dz_diena = 06
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Novgoroda}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1917
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 14
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kronštate|Petrograda}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| nodarbošanās = [[militārpersona]]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zilākalna pagasts
| karte             = Zilākalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Zilaiskalns
| platība           = 29,4
| iedzīvotāji       = 757 <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/2883/download** |title=PMLP-2021-iedzivotaju-statistika |access-date={{dat|2022|02|03||bez}} |archive-date={{dat|2022|02|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220203014546/https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/2883/download }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2021
| blīvums           = {{#expr: 757 / 29.4 round 1}}
| izveidots         = 1950
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zilākalna pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļu daļā [[Briede]]s krastos. Robežojas ar sava novada [[Dikļu pagasts|Dikļu]], [[Bērzaines pagasts|Bērzaines]] un [[Kocēnu pagasts|Kocēnu]] pagastiem.

sentences: {{Bijušās valsts infokaste|||||||||||||||<!--- Legislature --->||<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->|vietējais_nosaukums=''خلافة إسلامية''|nosaukums_latv_val=Arābu Kalifāts|sugasvārds=632|kontinents=Āzija, Eiropa, Āfrika|reģions=|valsts=Arābu Kalifāts|laikmets=|statuss=|statusa_teksts=|impērija=|valdības_veids=teokrātiskā [[monarhija]]|gads_sākums=632|gads_beigas=1258|year_exile_start=<!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->|year_exile_end=<!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->|event_start=|date_start=|event_end=|date_end=|event1=|date_event1=|event2=|date_event2=|event3=|date_event3=|event4=|date_event4=|event_pre=|date_pre=|event_post=|date_post=|p1=<!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->|flag_p1=|image_p1=|p2=|flag_p2=|p3=|flag_p3=|p4=|flag_p4=|p5=|flag_p5=|s1=|flag_s1=|s2=|flag_s2=|s3=|flag_s3=|s4=|flag_s4=|s5=|flag_s5=|s6=|flag_s6=|image_flag=|flag=|flag_type=|image_coat=|symbol=|symbol_type=|image_map=Map_of_expansion_of_Caliphate.svg|image_map_caption=|galvaspilsēta=|national_motto=|national_anthem=|kopīgas_valodas=[[arābu valoda]]|reliģija=[[Islāms]]|nauda=|leader1=|leader2=|leader3=|leader4=|year_leader1=|year_leader2=|year_leader3=|year_leader4=|title_leader=|representative1=|representative2=|representative3=|representative4=|year_representative1=|year_representative2=|year_representative3=|year_representative4=|title_representative=|deputy1=|deputy2=|deputy3=|deputy4=|year_deputy1=|year_deputy2=|year_deputy3=|year_deputy4=|title_deputy=|legislature=|house1=|type_house1=|house2=|type_house2=|stat_year1=|stat_platība1=<!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->|stat_pop1=|stat_year2=|stat_platība2=|stat_pop2=|stat_year3=|stat_platība3=|stat_pop3=|stat_year4=|stat_platība4=|stat_pop4=|stat_year5=|stat_platība5=|stat_pop5=|footnotes=}}'''Arābu Kalifāts''' ([[Arābu valoda|arābu]]: ''خلافة إسلامية'') bija teokrātiska [[Islāms|islāma]] valsts, kas izveidojās pēc musulmaņu iekarojumiem 7.-9. gadsimtā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/place/Caliphate|title=Caliphate {{!}} History, Empire, Meaning, & Definition {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-04-10|language=en}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Konrāds fon Grīnevalds
|     vārds_orig = ''Konrad von Grünewaldt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
({{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dzelzceļa būves inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lotariuss fon Malcāns
|     vārds_orig = ''Johann Lotharius von Maltzahn''
|         attēls = Johann Lotharius Friedrich von Maltzahn tot 1756.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Grūbenhāgenas pils, [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1756
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Boldvins''' ({{val|en|Baldwin}}) var būt:

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences: '''Trīspusējā komisija''' jeb '''Trilaterālā komisija''' (''Trilateral Commission'') ir nevalstiska diskusiju grupa, kuru 1973. gadā dibinājis Deivids Rokefellers.

sentences: '''Prizma''' ({{val|grc|πρίσμα}}, ''prísma'' — ‘sazāģētais’) [[optika|optikā]] ir caurspīdīgs ķermenis, kuru veido viendabīga vide un izmanto dažādos [[optisks instruments|optiskos instrumentos]]. Bieži prizma ir izgatavota no [[stikls|stikla]], bet tikpat labi var izmantot arī citus caurspīdīgus materiālus. Pēc ārējā izskata tā līdzinās ģeometriskajai figūrai [[prizma]]i. No tā arī ir radies šī priekšmeta nosaukums. Ir arī tādas prizmas, kas pēc ārējā izskata neizskatās tādas pašas kā ģeometriskās figūras prizmas. Galvenais, lai prizmai ir divas plakanas šķeļošās virsmas, jo, gaismas staram nonākot uz šīs virsmas, gaisma tiek [[gaismas laušana|lauzta]] un [[dispersija (optika)|dispersija]]s rezultātā izkliedēta, veidojot [[spektrs|spektru]].

sentences:
un [[uguns]]).]]
'''Jiņ un jan'''<ref>{{Staburova|110}}</ref> ({{val|zh|陰陽}} (''yīnyáng'') — 'tumšs-gaišs', 'negatīvs-pozitīvs'), ir [[simbols]] un [[jēdziens]] [[ķīnieši|ķīniešu]] [[filozofija|filozofijā]], [[daoisms|daoismā]], kas parasti iekļauj atziņu, ka divi šķietami pretēji spēki vai divas atšķirīgas īpašības dziļākā izpratnē viena otru papildina un vieno.<ref>[http://www.goldenelixir.com/taoism/yin_and_yang.html ''Yin and Yang''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150924022909/http://www.goldenelixir.com/taoism/yin_and_yang.html |date={{dat|2015|09|24||bez}} }} {{angliski}}</ref> Jēdziens plaši piesaukts [[kosmoloģija|kosmoloģijā]], [[metafizika|metafizikā]], [[medicīna|medicīnā]] un vairākās ikdienas jomās.

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krustpils pagasts
| karte             = Krustpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Krustpils pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Krustpils pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Spuņģēni
| platība           = 86,12
| iedzīvotāji       = 895<ref name="zv" />
| iedzīvotāji_gads  = 2011
| blīvums           = {{#expr: 978 / 86.12 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
Dažādās Vikipēdijās lieto [[meta:Interwiki_sorting_order|atšķirīgus veidus]], kā kārtot starpviki saites, piemēram:
* pēc (latīņu) alfabēta – pēc Vikipēdiju (valodu) kodiem;
* pēc alfabēta – pēc attiecīgās Vikipēdijas valodas nosaukuma attiecīgajā valodā;
* pirmā saite uz angļu Vikipēdiju, pārējās pēc alfabēta pēc kodiem u.c.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Apstākļa vārds''' jeb '''adverbs'''<ref>[http://www.latvianforyou.com/cgi-bin/l.pl?word=adverbs&pos=3253 Latviešu vārdnīcas šķirklis vārdam ''adverbs'']{{Novecojusi saite}}</ref> ir patstāvīga, nelokāma [[vārdšķira]], kas nosauc darbības, īpašības un apstākļu pazīmes. Apstākļa vārdi tuvāk paskaidro [[darbības vārds|darbības vārdu]], [[īpašības vārds|īpašības vārdu]] vai citu apstākļa vārdu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| attēls                   =  Guide to recognizing your saints.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Guide to Recognizing Your Saints''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               =
* [[Klāra Markovica]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Trūdija Stailere]]
* [[Treviss Svordss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Stings]]
| scenārija autors         = [[Dito Montiels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Rozārija Dosone]]
* [[Melonija Diaza]]
* [[Ēriks Robertss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Šia Lebafs]]
| mūzika                   = [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Madman Films]]''
| izplatītājs              = ''[[First Look International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|29|Ierobežots vietu skaits|2007|1|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/guide-recognizing-your-saints-2006|title=A Guide to Recognizing Your Saints|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]2 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=guidetorecognizingyoursaints.htm|title=A Guide to Recognizing Your Saints (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Guide to Recognizing Your Saints''''' ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Rozārija Dosone]], [[Melonija Diaza]], [[Ēriks Robertss]], [[Čenings Teitums]] un [[Šia Lebafs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|29||bez}}.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mežotnes pagasts
| karte             = Mežotnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Mežotne parish.png
| ģerboņa_nosaukums = Mežotnes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Mežotnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Mežotne
| platība           = 75,32
| iedzīvotāji       = 1563<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās pagastu dalījumā]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1563 / 75.32 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.mezotne.lv
}}

sentences: '''Pseidooolīti''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[termins]], ar ko vieni autori var apzīmēt dažādas izcelsmes [[Oolīti|oolītveidīgus]] veidojumus bez koncentriski čaulainas struktūras, bet citi [[sedimentācija]]s procesā nogludinātus lodveidīgus [[karbonāti]]sku [[Ieži|iežu]] gabalus, kas atrodas citu iežu sastāvā.<ref>Геологический словарь, Том второй: Псевдооолиты. Москва, Недра. 1978; 156. lpp</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences:
[[Kategorija:Iznīcinātāji]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes ieroči]]

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gandrīz kā mīlestība
| attēls                   = A Lot Like Love poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Lot Like Love''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Naidžels Kouls]]
| producents               =
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Ermians Bērnsteins]]
| scenārija autors         = [[Kolins Patriks Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Amanda Pīta]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|4|21|Izraēla|2005|4|22|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005|title=A Lot Like Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414171311/http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lotlikelove.htm|title=A Lot Like Love (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gandrīz kā mīlestība"''' ({{val|en|A Lot Like Love}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Naidžels Kouls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|21||bez}} Izraēlā.

sentences: '''Osciloskops''', agrāk saukts par oscilogrāfu un neoficiāli zināms kā skops vai katodstaru osciloskops, ir [[Elektronika|elektronisks]] testa instruments, kas ļauj pastāvīgi novērot dažādu signālu [[Spriegums|spriegumu]], parasti uzrādot to kā divdimensiju līkni viena vai vairāku signālu uzrādīšanai. Osciloskopi tiek izmantoti, lai novērotu elektronisko signālu maiņu konkrētā [[Laiks|laika]] posmā. Novērotos rādījumus var analizēt pēc tādām īpašībām kā [[amplitūda]], [[frekvence]], pieauguma laiks, laika intervāls, [http://www.slideshare.net/gnoris/deformcijas deformācija]{{Novecojusi saite}} un citām. Mūsdienu oscilogrāfi var aprēķināt un parādīt šīs īpašības precīzi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://learn.sparkfun.com/tutorials/how-to-use-an-oscilloscope|title=How to Use an Oscilloscope - learn.sparkfun.com|website=learn.sparkfun.com}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
[[Kategorija:Tautasdziesmas]]
[[Kategorija:Dziesmas latviešu valodā]]
[[Kategorija:Latvijas mūzika]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Brižita Bardo
| vārds_orig = ''Brigitte Bardot''
| attēls = Brigitte Bardot - 1962.jpg
| att_izmērs =
| komentārs = Brižita Bardo 1962. gadā
| dz vārds = Brižita Annemarija Bardo
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1934|9|28}}
| dz vieta = {{flagicon image|Flag of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Trešā republika|Francija]]
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[modele]], [[dziedātāja]], [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] aktīviste
| darbības gadi = 1952—1973
| vecāki = Luijs Bardo<br />Annemarija Musela
| brāļi =
| māsas = Mižanū Bardo
| dzīvesbiedrs = * [[Rožē Vadims]] (1952—1957)
* [[Žaks Šarjē]] (1959—1962)
* [[Ginters Zakss]] (1966—1969)
* Bernards d'Ormals (1992—pašlaik)
| bērni = Nikolā Žaks Šarjē
| mājaslapa = https://www.fondationbrigittebardot.fr/
| paraksts = Brigitte Bardot Signature.svg
| paraksts_izm =
| apbalvojumi =
| dzimums = s
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox stadium
| name = Rubē velodroms
| services engineer =
| scoreboard =
| estimated_cost =
| suites =
| architect =
| project_manager =
| structural engineer =
| general_contractor =
| operator =
| main_contractors =
| capacity = 2000
| record_attendance =
| executive_suites =
| dimensions = 500 m treks
| acreage =
| surface = [[betons]]
| owner = Rubē pilsēta
| native_name = ''Vélodrome André-Pétrieux''
| former_names =
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Vélodrome André Pétrieux Roubaix 08.JPG
| caption = Velodroms 2012. gadā
| fullname =
| location = {{vieta|Francija|Nora|Rubē|2s=Nora (departaments)}}
| demolished =
| coordinates = {{coord|50.6781|N|3.2052|E|type:landmark|display=inline,title}}
| broke_ground =
| built =
| opened = 1936
| renovated =
| expanded =
| closed =
| tenants = ''Vélo Club Roubaix Lille Métropole''
}}
'''Rubē velodroms''', oficiāli '''Andrē-Petrjē velodroms''' ({{Val-fr|Vélodrome André-Pétrieux}}) ir velodroms [[Rubē]], Francijā, [[Nora (departaments)|Noras departamentā]]. Tas tika atklāts 1936. gadā, un kopš 1943. gada tajā notiek viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskā]] velobrauciena [[Parīze—Rubē]] finišs.<ref name="Müller-Schell2012">{{Grāmatas atsauce|last=Müller-Schell|first=Werner|title=Classic Cycle Routes of Europe: The 25 Greatest Road Cycling Races and how to Ride Them|url=https://books.google.com/books?id=k01xAwAAQBAJ&pg=PA53|year=2012|publisher=A&C Black|isbn=978-1-4081-5752-7|page=53}}</ref> <ref name="HeijmansMallon2011">{{Grāmatas atsauce|last=Heijmans|first=Jeroen|last2=Mallon|first2=Bill|title=Historical Dictionary of Cycling|url=https://books.google.com/books?id=ZdXCmwpk-SAC&pg=PA155|year=2011|publisher=Scarecrow Press|isbn=978-0-8108-7175-5|page=155}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 48
 | lv  = Četrdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Arnis Rumbenieks
 |          attēls = Arnis Rumbenieks.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Arnis Rumbenieks 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1988|4|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Valmiera|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/rumbenieks-arnis-1089465/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081634/http://www.london2012.com/athlete/rumbenieks-arnis-1089465/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Aivars Rumbenieks]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Arnis Rumbenieks''' (dzimis {{dat|1988|4|4}} [[Valmiera|Valmierā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās, dažkārt arī [[maratons|maratona]] skrējienā. Viņa treneris ir tēvs [[Aivars Rumbenieks]],<ref name="londona-2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/15-arnis-rumbenieks|title=Arnis Rumbenieks|publisher=Olimpiade.lv|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2012|07|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120727011728/http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/15-arnis-rumbenieks}}</ref> savulaik bijis soļotājs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aglona
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Aglona Basilica.jpg
| image_caption = [[Aglonas bazilika]]
| pushpin_map = Latvija#Aglonas novads
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2 = [[Aglonas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 3,87
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=475 |title=Informācija par objektu: Aglona |accessdate={{dat|2018|03|02||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total = 841
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 07
| lats = 24
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 01
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 145
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5304 Aglona
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kumola struktūrformula

Kumola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = izopropilbenzols,
 2-fenilpropāns
|           CAS numurs = 98-82-8
|ķīmiskā formula=C6H5CH(CH3)2
|molmasa=120,19
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-96 °C
|viršanas temperatūra=152 °C
|        šķīdība ūdenī = zem 0,01%
}}
[[Kumols]] jeb '''izopropilbenzols''' (C6H5CH(CH3)2) ir [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisks ogļūdeņradis]] — [[benzols|benzola]] atvasinājums. Tas ir bezkrāsains, degtspējīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar asu smaku. Ūdenī praktiski nešķīst, labi jaucas ar [[etilspirts|spirtu]], [[ēteris|ēteri]], benzolu.

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Ilindenas-Preobražēnijas sacelšanās
| width             =
| partof            = [[Cīņa par Maķedoniju|Cīņas par Maķedoniju]]
| image             = Ilinden-Preobrazhenie-Krastovden-Rhodope Uprising.PNG
| image_size        = 300px
| caption           = Sacelšanās karte Maķedonijas un Traķijas reģionos. Mūsdienu robežas ir redzamas kopā ar Osmaņu robežām tajā laikā.
| date              = 1903. gada 2. augusts – 1903. gada novembris
| place             = [[Osmaņu impērija]]
*[[Monastiras ils]]
*[[Saloniku ils]]
*[[Kosovas ils]]
*[[Adrianopoles ils]]
| coordinates       =
| map_type          =
| map_relief        =
| latitude          =
| longitude         =
| map_size          =
| map_marksize      =
| map_caption       =
| map_label         =
| territory         =
| result            = Sacelšanās apspiešana.
*Osmaņu represijas pret kristiešiem.
*30 000 bēgļu devās uz [[Bulgārijas cariste|Bulgārijas caristi]].<ref name="IMARO_memoir">{{grāmatas atsauce | title = [[:File:Makedonija-i-Odrinsko-1893-1903.pdf|Македония и Одринско 1893–1903. Мемоар на Вътрешната организация.]] |trans-title = Macedonia and Adrianople Region 1893–1903. A Memoir of the Internal Organization.| publisher = [[IMARO|Internal Macedonian-Adrianople Revolutionary Organization]]|language=bg |year = 1904 |place = Sofia}}</ref>
| status            =
| combatants_header =
| combatant1        = {{flagicon image|Flag of the IMRO.svg}} [[Iekšējā Maķedonijas-Adrianopoles Revolucionārā organizācija|IMARO]]
  [[Maķedonijas-Adrianopoles Augstākā komiteja|SMAC]]
  [[Kruševas Republika]]
  [[Strandžas Republika]]
| combatant2        = {{flaga|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērija]]
| combatant3        =
| commander1        = {{Plainlist |
* [[Dame Gruevs]]<ref name="DPerry">{{grāmatas atsauce | title = The Politics of Terror. The Macedonian Revolutionary Movements, 1893–1903 | last=Perry |first=Duncan | publisher=Duke University Press|date=1988|place=Durham and London|isbn=0-8223-0813-4|page=136}}</ref>
* [[Boriss Sarafovs]]<ref name="DPerry"/>
* [[Nikola Karevs]]<ref name="FAdanir">{{grāmatas atsauce | last = Adanir |first = Fikret |title = Die Makedonische Frage. Ihre Entstehung und Entwicklung bis 1908 | trans-title=The Macedonian Question. Its Genesis and Development Until 1908| publisher = Franz Steiner Verlag |place = Wiesbaden | year = 1979 |isbn=3-515-02914-1}}</ref>
* [[Georgijs Sugarevs]]<ref name="FAdanir"/>
* [[Mihails Gerdžikovs]]
* [[Lazars Madžarovs]]
* [[Stamats Ikonomovs]]
* [[Ivans Cončevs]] ([[Maķedonijas-Adrianopoles Augstākā komiteja]])
}}
| commander2        = {{Plainlist |
* [[Huseins Hilmi Pašā]]<ref name="DPerry"/>
* Omers Ručidi Pašā<ref name="DPerry"/>
}}
| commander3        =
| units1            =
| units2            =
| units3            =
| strength1         = 26 408 (IMARO kaujinieki)<ref name = "IMARO_memoir"/>
| strength2         = 350 931<ref name = "IMARO_memoir"/>
| strength3         =
| casualties1       = IMARO kaujinieki:<ref name = "IMARO_memoir"/> {{Plainlist |
* 994 kaujinieki nogalināti vai ievainoti
* 4694 civilpersonas nogalinātas
* 3 122 sievietes un meitenes izvarotas
* 176 sievietes un meitenes nolaupītas
* 12 440 mājas nodedzinātas
* 70 835 cilvēki palika bez pajumtes
}}
| casualties2       =  5 328 nogalināti vai ievainoti<ref name = "IMARO_memoir"/>
| casualties3       =
| notes             =
| campaignbox       =
}}

sentences: s teritorija 1576. gadā (K. Henneberga zīmēta karte).]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Zvīņainā anona
|         binomial = Annona squamosa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Sugar apple on tree.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Zvīņainās anonas auglis
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Annonaceae
|        dzimta_lv = Anonu dzimta
|            ģints = Annona
|         ģints_lv = Anonas
|             suga = A. squamosa
|          suga_lv = Zvīņainā anona
|         sinonīmi = {{ubl|''Annona asiatica'' L.|''Annona cinerea'' Dunal|''Guanabanus squamosus'' (L.) M.Gómez|''Xylopia glabra'' L.|''Annona forskahlii'' DC.}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūpe
| abbreviation = Pup
| name_latin = Puppis
| RA = 7,5
| dec = −30
| areatotal = 673
| arearank = 20. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ζ Pup''
| starmagnitude = 2,25
| neareststarname = ''HD 69830''
| stardistance = 41
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Pī Pupīdas]]
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Lielais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
pirms 300 miljoniem gadu.]]
s [[Kembrijs|Kembrija]] periodā pirms 550 miljoniem gadu.]]
 daļa karbona periodā pirms 300 miljoniem gadu.]]
'''Baltika''' bija sens [[kontinents]], kas radās pirms apmēram 1800 miljoniem gadu un pastāvēja gan atsevišķi, gan kā vairāku [[superkontinents|superkontinentu]] daļa no [[Proterozojs|proterozoja]] līdz [[Paleozojs|paleozojam]]. Tas veido [[Austrumeiropas kratons|Austrumeiropas kratona]] pamatdaļu, kas sastāv no trīs vairogiem: [[Baltijas vairogs|Baltijas]] jeb Fenoskandijas ziemeļrietumos, Volgas-Urālijas austrumos un Sarmatijas dienvidos.

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Sloka|Sloka}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sloka
| tips                = stacija
| attēls              = File:Slokas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Slokas stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = kravas, pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 5 + strupceļi un pievedceļi
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 50.73 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 37 | longs = 4.94 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (10 km)
 [[Ķemeri (stacija)|Ķemeri]] (9 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vaivari (stacija)|Vaivari]] (3 km)
[[Kūdra (stacija)|Kūdra]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 35
}}

sentences: '''Paralēlskaldnis''' ir [[heksaedrs|heksaedra]] paveids, kuram ir sešas [[skaldne]]s, kas ir pa pāriem paralēlas. Paralēlskaldni var uzskatīt arī par [[paralelograms|paralelograma]] [[prizma|prizmu]]. Izplatītākie ir taisnstūra paralēlskaldņi, kuru skaldnes ir taisnstūri, kas savstarpēji krustojoties veido taisnus [[leņķis|leņķus]]. Taisnstūra paralēlskaldnim, tāpat kā [[kubs|kubam]], ir 6 skaldnes, 12 šķautnes un 8 virsotnes.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pektusans
| Nosaukums2       = 백두산
长白山
| Photo            = Laika ac Mt. Paekdu (7998657081).jpg
| Paraksts         = Kalderas ezers Pektusana virsotnē
| Augstums         = 2744
| Relatīvais_augstums = 2593
| karte            = Ziemeļkoreja#Ķīna#Dzjiliņa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 41 |latm= 59 |lats= 36|latNS= N
| longd= 128 |longm= 04 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Ziemeļkoreja|Rjangando}}
{{vieta|Ķīna|Dzjiliņa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1903}}
| First ascent         =
}}

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences: '''Miera Kursa''' ({{val|la|Vredecuronia}}, [[senvācu valoda|senvācu]]: ''dat Vredecuren land'') bija apzīmējums tām [[Bandava]]s un [[Vanema]]s zemēm ({{val|la|terra}}), kas 1230. gadā slēdza miera līgumu ar Rīgas krustnešiem. Šo nosaukumu sastop tikai 1252.—1258. gada dokumentos, kad pēc [[Durbes kauja]]s (1260.) kurši atkal sacēlās un atteicās no miera līguma ar krustnešiem. Tagad tās teritorijā daļēji atrodas [[Talsu novads]], [[Tukuma novads]] un [[Ventspils novads]].

sentences: '''Artemīdas templis''' bija grieķu [[templis]], kas tika veltīts medību un šķīstības dievietei [[Artemīda]]i. Tas atradās [[Efesa|Efesā]], mūsdienu [[Turcija]]s pilsētas [[Selsuka]]s teritorijā. Tempļa būvniecība tika pabeigta aptuveni 550. gadā p.m.ē. Tas bija 110x55 m liels; tempļa arhitekts bija Hersifons. Artemīdas templis ir viens no [[septiņi pasaules brīnumi|septiņiem pasaules brīnumiem]]. 356. gadā p.m.ē. [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra Lielā]] dzimšanas dienā to nodedzināja [[Hērostrats]]. Vēlāk templis tika atjaunots, taču [[268|268. gadā]] to izpostīja [[goti]]. No visām pusēm tas izskatījās līdzīgi. Tam kopumā bija 127 kolonas kuras bija 18 m augstas. Tanī arī bija 15 m augstā dieviete Artemīda kura tika veidota no tīra zelta.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Niger|Vietas Nigērā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
s sīpols]]
'''Bumbuļsīpols''' ir īpašas struktūras pazemes [[vasas pārveidne]], kurai raksturīgs palielināts reducēts [[stumbrs]]. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida [[lapas]]. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt [[ūdens]] zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, [[Gladiolas|gladiolām]] ''(Gladiolus)'' un [[Krokusi|krokusiem]] ''(Crocus)''.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Altāris
| abbreviation = Ara
| name_latin = Ara
| RA = 17,39
| dec = −53,58
| areatotal = 237
| arearank = 63. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Ara''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''41 Ara''
| stardistance = 28,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Vainags]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences: Skaitļa '''dalītājs''' ir jebkurš tāds [[skaitlis]], kas ar doto skaitli dalās bez atlikuma. Piemēram, 3 ir skaitļa 12 dalītājs, 7 ir skaitļa 35 dalītājs, 1 ir skaitļa 5 dalītājs, utt. Viegli saprast, ka skaitlis 1 ir jebkura [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] dalītājs.

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Griničas laiks''' ir [[pasaules laiks]]. Griničas laiks ir [[laika josla]], kura nosaukta arī par 0. laika joslu, šīs joslas meridiāns ir Sākummeridiāns jeb Griničas meridiāns, kas iet caur [[Karaliskā Griničas observatorija|Karalisko Griničas observatoriju]] [[Londona|Londonā]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Skaitlis
 | num = 79
 | lv  = Septiņdesmit deviņi
}}

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences: '''Ksenofobija''' ({{val|grc|ξένος}}, ''xénos'' — ‘svešais’, ‘ārzemju’) ir [[fobija]] pret visu, kas ir svešs, nepazīstams. Tās parasti ir iracionālas [[bailes]] un [[naids]] pret svešiniekiem. Ksenofobija parasti izpaužas pret kādu personu grupu, piemēram, citu reliģiju pārstāvjiem, [[rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]], ciltīm, [[etniskā grupa|etniskajām grupām]], ārzemniekiem. Mūsdienu [[socioloģija|socioloģijā]] un [[sociālā psiholoģija|sociālajā psiholoģijā]] šīs parādības tiek aprakstītas skaidrākos analītiskajos terminos ([[starpgrupu konflikts]], [[etnocentrisms]], etniskie [[stereotips|stereotipi]] un [[aizspriedums|aizspriedumi]], sociālā [[neiecietība]] un tamlīdzīgi), taču tiem ir visiem vairākas kopīgas īpašības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastais baziliks
|         binomial = Ocimum basilicum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Ocimum basilicum CG NBG LR.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Ocimum
|         ģints_lv = Baziliki
|             suga = O. basilicum
|          suga_lv = Baziliks
|         sinonīmi = {{bulleted list|saldais baziliks|dārza baziliks}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = {{bulleted list|[[Dienvidāzija]]|[[Vidējie Austrumi]]}}
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastais baziliks'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/kolekcijas/28/skirklis/141471 | title= Parastais baziliks | publisher= LZA TK Terminoloģija 9. Agronomijas terminu vārdnīca. R.: Zinātne, 1973. | accessdate= 2019. gada 5. jūnijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605092542/https://termini.gov.lv/kolekcijas/28/skirklis/141471 | archivedate= {{dat|2019|06|05||bez}} }}</ref> jeb '''saldais baziliks''' (''Ocimum basilicum'') ir viengadīgs [[lūpziežu dzimta]]s lakstaugs, kura [[lapas]] tiek izmantotas kā [[garšviela]]s. Bazilika lapas bieži tiek izmantotas [[Vidusjūra]]s valstu virtuvēs. Baziliks sasniedz 30–60 cm augstumu.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://averto.lv/lv/blog/garsaugi/baziliks-ocimum-basilicum-394/ | title= Baziliks (saldais jeb parastais baziliks) | publisher= Averto | accessdate= 2019. gada 5. jūnijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605092557/https://averto.lv/lv/blog/garsaugi/baziliks-ocimum-basilicum-394/ | archivedate= {{dat|2019|06|05||bez}} }}</ref> [[Lapas]] ir olveida. [[Zieds|Ziedi]] ir baltā, sārtā vai purpura krāsā. Par bazilika izcelsmes vietu uzskata [[Indija|Indiju]], [[Pakistāna|Pakistānu]] un [[Irāna|Irānu]], bet tas tiek plaši kultivēts arī [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Maroka|Marokā]], [[Indonēzija|Indonēzijā]] un [[Kalifornija|Kalifornijā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.floridata.com/ref/O/ocim_bas.cfm | title= Ocimum basilicum | publisher= Floridata | language= en | accessdate= 2019. gada 5. jūnijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110130184006/http://www.floridata.com/ref/O/ocim_bas.cfm | archivedate= {{dat|2011|01|30||bez}} }}</ref>

sentences:
.]]
'''Kultūras nams''' ir [[Latvijas PSR|padomju laikā]] ieviests apzīmējums valsts/arodbiedrību/uzņēmumu/pašvaldību paspārnē esošām daudzfunkcionālām [[kultūra]]s amatiermākslas iestādēm. Mūsdienu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikā]] par dominējošo (un apkopojošo) šāda tipa iestāžu nosaukumu tiek lietots '''kultūras centrs''', lai gan līdztekus tiek izmantots ne tikai kultūras nams, bet arī '''tautas nams''', klubs, '''saieta nams''' u.c. modifikācijas.<ref>[http://www.kulturaskarte.lv/lv/kulturas-centrs Latvijas Digitālā kultūras karte] </ref>
Nereti kultūras namu (centru) ēkās izvietotas arī [[bibliotēka]]s, [[muzejs|muzeji]], [[mūzikas skola|mūzikas]] un [[mākslas skola|mākslas]] skolas.
Pirmskara Latvijā līdzīgas iestādes visbiežāk tika dēvētas par tautas vai saieta namiem, un tās visbiežāk bija dažādu biedrību veidotas un uzturētas.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Grobiņas
| Image = Grobinas-karogs.jpg
| Nickname = Grobiņas karogs
| Design = Uz diagonāli dalīta lauka ar augšējo kreiso pusi sarkanu un apakšējo labo pusi baltu centrā izvietots Grobiņas ģerbonis - melnā laukā pa kreisi pagriezusies sudraba dzērve paceltā kreisā kājā tur zelta akmeni.
| Designer = [[Grobiņa]]s pilsēta 2023. gadā
}}'''Grobiņas pilsētas karogs''' ir viens no [[Grobiņa]]s pilsētas oficiālajiem simboliem. Izveidots par godu, sagaidot pilsētas 328. dzimšanas dienu 2023. gada 27. februārī.

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Smagi iemīlējies
| attēls                   = Shallowhalmovieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shallow Hal''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Čārlzs B. Veslers]]
* Pīters Farelijs
* Bobijs Farelijs
* [[Bredlijs Tomass]]
| scenārija autors         =
* Pīters Farelijs
* Bobijs Farelijs
* [[Šons Moinihens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Džeisons Aleksandrs]]
* [[Tonijs Robinss]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   =
* [[Viljams Gūdrams]]
* ''Ivy''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|11|9||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shallow-hal-2001|title=Shallow Hal|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923205630/https://www.bbfc.co.uk/releases/shallow-hal-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shallowhal.htm|title=Shallow Hal (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|128,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Smagi iemīlējies"''' ({{val|en|Shallow Hal}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džeks Bleks]], [[Džeisons Aleksandrs]], [[Tonijs Robinss]] un [[Brūss Makdžills]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|11|9||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 235px
|            attēls = Pangolin borneo.jpg
|     att_nosaukums = [[Javas zvīņnesis]] (''Manis javanica'')
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|         virsklase = Tetrapoda
|      virsklase_lv = Četrkājaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|        apakšklase = Theria
|     apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|        infraklase = Eutheria
|     infraklase_lv = Placentāļi
|    augstākā kārta = Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv = Ziemeļu placentāļi
|         virskārta = Laurasiatheria
|      virskārta_lv = Laurāzijas placentāļi
|             kārta = Pholidota
|          kārta_lv = Zvīņnešu kārta
|            dzimta = Manidae
|         dzimta_lv = Zvīņnešu dzimta
|       kategorijas = nē
|          binomial = Manidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
}}
'''Zvīņnešu dzimta''' (''Manidae'') ir [[zvīņnešu kārta]]s (''Pholidota'') vienīgā [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas apvieno mūsdienu zvīņnešu sugas. Zvīņnešu kārtā ir arī vairākas izmirušās aizvēsturiskās dzimtas un ģintis. Zvīņneši ir vienīgie [[zīdītāji]] pasaulē, kuru ķermeni aizsargā lielas keratīna zvīņas, pateicoties kurām, dzīvnieki ir ieguvuši savu nosaukumu.<ref>The Encyclopedia of World Wildlife. Paragon Books. 2006. pp. 63.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kruķu auto
| operators =
| attēls = Cop Car poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Votss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* Džeimss Frīdsons-Džeksons
* Heiss Velfords
* [[Kemrina Manheima]]
* [[Šejs Vigems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cop Car''
| studija = * ''Audax Films''
* ''Park Pictures''
* ''Dark Arts Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features|Focus World]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|7|ASV}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|143,658}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cop-Car#tab=summary|title=Cop Car (2015) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kruķu auto"''' ({{Val|en|Cop Car}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Votss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], Džeimss Frīdsons-Džeksons, Heiss Velfords, [[Kemrina Manheima]] un [[Šejs Vigems]].

sentences:
{{infokaste+}}
 1380. gadā (17. gadsimta miniatūra)]]
'''Mamajs''' (ﻣﺎﻣﺎﻲ, {{val|tt|Мамай}}, ap 1335—1380) bija [[Zelta Orda]]s [[emīrs]], kurš iekšējo karu laikā no 1361. gada valdīja vismaz 13 īslaicīgi ieceltu hanu vārdā, dzīves noslēgumā cīnoties pret hanu [[Tohtamišs|Tohtamišu]].

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = ''Wikimedia Foundation, Inc.''
| Non-profit_logo   =
''Wikimedia Foundation'' logo
| Non-profit_type   =
| founded_date      = {{vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}
{{dat|2003|6|20}}
| founder           = [[Džimijs Veilss]]
| location          =
| key_people        = Marija Sefidari, valdes priekšsēdētāja<ref name="bot">{{tīmekļa atsauce | accessdate =July 21, 2018 | url = https://blog.wikimedia.org/2018/07/20/wikimedia-foundation-board-appointments-wikimania/ | title = Wikimedia Foundation announces Tanya Capuano as new Trustee, alongside leadership appointments at 14th annual Wikimania | author = Wikimedia Foundation | publisher = Wikimedia Foundation }}</ref>
[[Marjana Iskandera]], izpilddirektore
| area_served       = Visa pasaule
| focus             =
| method            = ''[[Wikipedia]], [[Wiktionary]], [[Wikiquote]], [[Wikibooks]], [[Wikisource]], [[Wikimedia Commons]], [[Wikispecies]], [[Wikinews]], [[Wikiversity]], [[Wikidata]], [[Wikivoyage]], [[meta:Wikimedia Incubator|Wikimedia Incubator]]'' un ''[[Wikipedia:Meta|Meta-Wiki]]''
| revenue           = {{increase}} 109,9 miljoni [[US$]] (2017)
81,9 miljoni (2015)<ref name=2016-2017 />
| num_volunteers    = 350 000 (2005)<ref>{{fr ikona}} Open for business (2007), Jaap Bloem & Menno van Doorn (trad. Audrey Vuillermier), éd. VINT, 2007 ({{ISBN|978-90-75414-20-2}}), p. 93. [http://stats.wikimedia.org/WikimediaProjectsGrowth.png No official number available since 2006]</ref>
| num_employees     = ap 300 darbinieku (2018)<ref name="WMF staff">{{tīmekļa atsauce |url=https://wikimediafoundation.org/wiki/Staff_and_contractors|title=Staff and contractors page (Wikimedia Foundation website)|date=September 21, 2017|accessdate=August 8, 2018|publisher=Wikimedia Foundation}}</ref>
| num_members       =
| owner             =
| Non-profit_slogan =
| homepage          = {{URL|https://wikimediafoundation.org}}
| footnotes         =
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
", vēsturiska fotogrāfija, kas uzņemta [[Nagasaki]], [[Japāna|Japānā]], 1945. gada septembrī, īsi pēc [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombombardēšanas]] 1945. gada 9. augustā. Fotogrāfijā redzams apmēram 10 gadus vecs zēns ar piesprādzētu pie muguras savu mirušo brāli, gaidot savu kārtu pie [[krematorija]]s.]]
'''Hibakuša''' ({{val|ja| 被爆者}}) ir no japāņu valodas ņemts apzīmējums [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|Hirosimas un Nagasaki atombumbu uzlidojumu]] upuriem. Hibakuša japāņu valodā nozīmē "sprādziena skarti cilvēki". Pēc 2014. gada 31. marta datiem vēl dzīvi bija 192 719 hibakušas (galvenokārt dzīvoja Japānā).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014|title=Hiroshima marks 69th anniversary of A-bombing - AJW by The Asahi Shimbun|website=web.archive.org|access-date=2023-07-22|date=2014-08-10|archive-date=2014-08-10|archive-url=https://web.archive.org/web/20140810085226/http://ajw.asahi.com/article/behind_news/social_affairs/AJ201408060014}}</ref> Saskaņā ar Japānas valdības datiem 1% no tiem bija nopietnas [[Onkoloģija|onkoloģiskas]] saslimšanas, ko izraisīja radiācijas iedarbība pēc bombardēšanas.<ref>[https://archive.today/20120529180254/http://www.japantimes.co.jp/text/ed20070815a2.html The Japan Times. Relief for A-bomb victims]</ref>

sentences: '''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences:
{{Infobox flag
|Name = Skotijas
|Article =
|Nickname =
|Image = Flag of Scotland.svg
|Use = 111000
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = 16. gadsimts<ref name='Bartram'>{{publikācijas atsauce| first=Graham | last=Bartram| contribution=The Story of Scotland's Flags| title=Proceedings of The XIX The XIX International Congress of Vexillology| editor-first=| editor-last=| editors=| publisher=Fédération internationale des associations vexillologiques| place=York, United Kingdom| pages=167–172| date=| year=2001 | contribution-url=http://www.flaginstitute.org/pdfs/Graham%20Bartram.pdf| format=PDF}}</ref>
|Design =
|Type = National
}}
'''Skotijas karogs''' ({{val-gd|Bratach na h-Alba}}, {{val-sco|Banner o Scotland}}), pazīstams arī kā '''Svētā Andreja krusts''', ir viens no [[Skotija]]s nacionālajiem [[karogs|simboliem]].

sentences:
krēpēm pēc šķirnes standartiem ir jābūt biezām un garām]]
Jēdziens '''"šķirne"''' tiek lietots, lai apzīmētu cilvēku selekcionētu grupu, kas var būt gan [[mājdzīvnieki]], gan [[kultūraugi]].

sentences:
{{cita nozīme|kukaiņiem|metalurģisku maisījumu|termīts (metalurģijā)}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coptotermes formosanus shiraki USGov k8204-7.jpg
| att_nosaukums=[[Formosas pazemes termīts|Formosas pazemes termīti]] (''Coptotermes formosanus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips = Hexapoda
| apakštips_lv = Seškāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase =Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Dictyoptera
| virskārta_lv=Prusakveidīgie
| kārta=Blattaria
| kārta_lv=Prusaki
| virsdzimta=Termitoidae
| virsdzimta_lv=Termīti
| kategorijas = nē
| binomial=Termitoidae
| sinonīmi=
* ''Isoptera''
}}
'''Termīti''' (''Termitoidae'') ir sociālu [[kukaiņi|kukaiņu]] grupa, kas vēl nesenā pagātnē tika sistematizēta kā '''termītu kārta''' (''Isoptera''), bet mūsdienās saskaņā ar jaunākajiem atklājumiem tā tiek sistematizēta [[prusaki|prusaku kārtā]] (''Blattaria'') kā '''termītu virsdzimta'''.<ref name="bugguide"/> Termītiem izšķir 4000 [[suga]]s, no kurām apmēram 2800 ir aprakstītas un klasificētas 7 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Futbols aiz restēm
| attēls                   = Longest yard ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Longest Yard''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               = [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         = [[Šeldons Tērnerss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Džeimss Kromvells]]
* [[Viljams Fičtners]]
* [[Deivids Patriks Kellijs]]
* [[Nelly]]
* [[Treisijs Morgans]]
* [[Bērts Renoldss]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Callahan Filmworks]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|5|27||bez}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005|title=The Longest Yard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 11, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126224435/http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=longestyard05.htm|title=The Longest Yard (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|190,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Futbols aiz restēm"''' ({{val|en|The Longest Yard}}) ir 2005. gada sporta komēdija, kas veidota kā 1974. gada tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks. Filmas režisors ir [[Pīters Segals]], bet galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Kriss Roks]], [[Džeimss Kromvells]], [[Viljams Fičtners]], [[Deivids Patriks Kellijs]], [[Nelly]], [[Treisijs Morgans]] un [[Bērts Renoldss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|5|27||bez}}.

sentences: '''COROT-7b''' ir relatīvi neliela [[citplanēta]], kas riņķo ap [[zvaigzne|zvaigzni]] [[COROT-7]] [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradža zvaigznājā]], aptuveni 489 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.

sentences:
{{Cita nozīme|programmas kodu|2011. gada filmu|Pirmkods (filma)}}
 pirmkoda attēlojums ar ievadkomentāriem sarkanā, iekškomentāriem zaļā krāsā un programmas kodu zilā krāsā]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[File:11. Температурата и вриењето на течност.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kurā demonstrēta viršanas temperatūras atkarība no spiediena]]
'''[[Viršana]]s''' jeb '''vārīšanās temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrā]] [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] pāriet gāzveida stāvoklī (pievadot enerģiju) (vai [[kondensēšanās|kondensējas]] (aizvadot enerģiju)). Parasti ar jēdzienu "viršanas temperatūra" saprot viršanas temperatūru atmosfēras spiedienā. Viršanas temperatūra ir temperatūra, kurā [[gāze|tvaika]] [[spiediens]] virs [[šķidrums|šķidruma]] kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu.

sentences: '''Grāmatojums''' [[grāmatvedība|grāmatvedībā]] ir ieraksts grāmatvedības kontos, lai fiksētu kādu izejošu vai ienākošu transakciju. Piemēram, kad finanšu institūcija izsniedz aizdevumu klientam, šī summa tiek iegrāmatota grāmatvedības kontā.<ref>{{Cite web|url=https://financial-dictionary.thefreedictionary.com/booking|title=booking|via=The Free Dictionary}}</ref> Transakcijas grāmatošana ir ne tikai ieraksta veikšana grāmatvedības kontos, bet arī līdzekļu norakstīšana no viena grāmatvedības konta un ierakstīšana citā kontā, lai varētu noteikt, kādi ir atsevišķu līdzekļu atlikumi noteiktā datumā, kā arī lai redzētu uzņēmuma līdzekļu kustību un varētu sastādīt tā darbības pārskatu.<ref>{{Cite web|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls}}</ref> Pēc grāmatvedības standartiem katram grāmatojumam jābūt gan kredīta, gan debeta pusē [[Galvenā grāmata|Galvenajā grāmatā]]. Grāmatojumam jābūt sabalansētam, visām debeta summām jāsakrīt ar kredīta summām.<ref>{{Cite web|url=https://blog.paytraq.lv/debets-un-kredits-gramatvedibas-ierakstos-vai-tiesam-tik-sarezgiti/|title=Debets un kredīts grāmatvedības ierakstos. Vai tiešām tik sarežģīti?|date=2017. gada 24. marts|website=PayTraq Blogs|access-date=2019. gada 2. Marts|archive-date=2018. gada 12. Jūnijs|archive-url=https://web.archive.org/web/20180612085117/http://blog.paytraq.lv/debets-un-kredits-gramatvedibas-ierakstos-vai-tiesam-tik-sarezgiti/}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dziedātāju|sengrieķu mēness dievieti|Selēne}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selēna
|      Vārds_orig = ''Selena''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1971|4|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Teksasa|Leikdžeksona}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1995|3|31|1971|4|16}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Teksasa|Korpuskristi}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Tehano mūzika]], [[meksikāņu kumbija]], [[rančera]], [[latīņamerikāņu mūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dejotāja, modele, dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1982–1995
|Izdevējkompānija = ''Freddie Records'', ''Cara Records'', ''GP Productions'', ''EMI Latin'', ''Q-Productions'', ''SBK Records''
|   Darbojies_arī = ''Selena y Los Dinos''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Orkneju salas
| official_name           = ''Orkney''
| other_name              =
| settlement_type         = pašvaldību apgabals
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           = Šetlendas karogs
| image_flag              = 2007 Flag of Orkney.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Orkney_Islands_Arms.jpg
| shield_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Kērkvola]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Orkney Islands in Scotland.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GBR}}
| subdivision_type1        = Valsts daļa
| subdivision_name1        = {{SCO}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 990
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         = 447
| population_footnotes    =
| population_total        = 22100
| population_as_of        = 2017
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                =
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://www.orkney.gov.uk/}}
| footnotes               =
}}
'''Orkneju salas''' ({{val-en|Orkney Islands}}, {{val-gd|Arcaibh}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajai Karalistei]] piederošs salu [[arhipelāgs]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļaustrumu daļā.

sentences: '''Uzņēmējdarbības globālais monitorings''' (''Global Entrepreneurship Monitor'' jeb GEM) ir starptautisks pētniecības projekts, kura mērķis ir aprakstīt un analizēt [[uzņēmējdarbība]]s aktivitātes un procesus visdažādākajās pasaules valstīs. [[Latvija]] šajā projektā piedalās kopš 2005. gada. Latvijas GEM ziņojums sniedz detalizētu informāciju par uzņēmējdarbības garu un jaunākajām uzņēmējdarbības aktivitātes tendencēm Latvijā, kā arī piedāvā starptautisku salīdzinājumu ar pārējām ES valstīm, kas piedalās šajā projektā. Latvija ir viena no 69 valstīm, kuras piedalījās GEM pētījumā 2012. gadā. Jaunākajā Latvijas GEM ziņojumā aprakstīts Latvijas uzņēmējdarbības profils, apskatīti vairāki uzņēmējdarbības aktivitātes un motivāciju veidi, un salīdzināta uzņēmējdarbības dinamika pēdējo astoņu gadu laikā (2005.- 2012. gads), kā arī papildus iekļautas agrīnās stadijas uzņēmējdarbības līdzības un atšķirības trijās [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], jo 2012. gadā projektā pirmo reizi piedalījās arī [[Lietuva]].<ref>[http://biceps.org/assets/docs/gem/GEM_2012.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131107043035/http://www.biceps.org/assets/docs/gem/GEM_2012.pdf |date={{dat|2013|11|07||bez}} }} Latvijas GEM 2012./2013. gada ziņojums</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Kalvo''' var būt:

sentences:
(''Acer saccharum'')]]
'''Lapu koki''' ir koki ar plakanām [[Lapas|lapām]], kam [[sēkla]]s attīstās [[Auglis|augļos]]. Visi lapu koki ir [[segsēkļi]]. Lielākā daļa vasarzaļo koku ir lapu koki,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html|title=Trees and Water|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2016-09-21|archive-date=2016-09-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20160921154303/http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html}}</ref> lai gan ir arī daži vasarzaļi [[skujkoki]], piemēram, [[lapegles]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.usda.gov/rmrs/why-do-larches-turn-yellow|title=Why do larches turn yellow? {{!}} Rocky Mountain Research Station|website=www.fs.usda.gov|access-date=2023-02-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagakaulo
|attēls          =
|image_caption   = Tagakaulo sieviete tradicionālā tērpā
|native_name     = ''Tagakaulo''
|skaits          = 152 604 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagakaulo valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Tagakaulo''' (''Tagakaulo'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Mindanao]] salas dienvidus [[Apo]] vulkāna apkārtnē. Kopskaits ap 150 tūkstošiem (0,1 % no valsts iedzīvotāju skaita). Lielākā daļa tagakaulo mīt [[Rietumdavao]] (86 318 cilvēki; 27,2 % no provinces iedzīvotāju kopskaita) un [[Sarangani]] (31 149; 5,6 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[tagakaulo valoda|tagakaulo valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/tagakaulo/ Ethnic Groups of the Philippines. Tagakaulo]</ref> [[Etnonīms]] tulkojumā nozīmē ‘[upju] iztekas iedzīvotāji’. Pēc reliģiskās piederības galvenokārt [[politeisms|politeisti]]; neliela daļa [[kristieši]] un [[musulmaņi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
| vārds = Nikolajs fon Bušens
| vārds_orig = ''Nikolai von Buschen''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = [[1748]]. gadā
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1807
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 23
| m_vieta = (apbedīts {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Dikļi}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[karavīrs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Nikolajs fon Bušens''' ({{val|de|Nikolai von Buschen}}, {{val|ru|Никола́й Миха́йлович фон Бушен}}; dzimis [[1748]]. gadā, miris {{dat|1807|9|23}}) bija [[Rīga|Rīgā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas impērija|Krievijas Impērija]]s ģenerālmajors. [[Svētā Jura ordenis|Svētā Jura ordeņa]] kavalieris. Apglabāts [[Dikļi|Dikļos]].

sentences:
{{Gadsimts2|17}}
'''17. gadsimts''' jeb '''XVII gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1601]]. līdz [[1700]]. gadam. Eiropā tas bija [[Jaunie laiki|jauno laiku]] periods un bija raksturīgs ar vairākiem lieliem kariem, kā [[Trīsdesmitgadu karš]], [[Lielais turku karš]] u.c.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Medicīniskais brīdinājums}}

sentences: '''Agregātstāvoklis''' ir [[viela]]s pastāvēšanas veids. Viela var atrasties četros dažādos agregātstāvokļos — [[cieta viela|cietā]] (ledus), [[šķidrums|šķidrā]] (ūdens), [[gāze|gāzveida]] (tvaiks), [[plazma]]s stāvoklī (uz Zemes dabā ļoti reti novērojams). Ūdens ir viela, kuru dabā var redzēt visos trijos agregātstāvokļos (cietā, šķidrā un gāzveida). Pārējās vielas parasti varam redzēt tikai vienā vai divos agregātstāvokļos.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Skanste]]
[[Kategorija:Skanste]]

sentences:
[[Kategorija:Latvijas PSR politiķi]]
[[Kategorija:Ministri]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Monblāns
| Nosaukums2           = {{ubl|''Mont Blanc''|''Monte Bianco''}}
| Photo                = Mont Blanc from Les Arcs 1950.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Alpi#Francija#Itālija#Eiropa
| plat_d = 45 | plat_m  = 49 | plat_s = 58 | plat_NS = N
| gar_d  =  6 | gar_m   = 51 | gar_s  = 54 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 4808,72
| Relatīvais_augstums  = 4696
| Atrašanās vieta      = {{FRA}}, {{ITA}}
| Kalnu grēda          = [[Monblāna masīvs]], [[Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Age                  =
| First ascent         = [[Žaks Balmats]] un [[Mišels Pakards]] 1786. gadā
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
}}
'''Monblāns''' ({{val|fr|Mont Blanc}}, {{izrunā|mɔ̃ blɑ̃}}; {{val|it|Monte Bianco}}, {{izrunā|ˈmonte ˈbjaŋko}}; tulkojumā — "Baltais kalns") ir [[Alpi|Alpu]] kalnu augstākā virsotne un augstākā virsotne [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]]. Monblāns atrodas Alpu rietumu daļā, [[Monblāna masīvs|Monblāna masīvā]], kas izvietojies uz [[Francija]]s un [[Itālija]]s robežas. Monblāns pēc [[relatīvais augstums|relatīvā augstuma]] ir 11. augstākā virsotne pasaulē, bet Eiropā otra augstākā aiz [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzā]] esošā [[Elbruss|Elbrusa]]. Pēc [[absolūtais augstums|absolūtā augstuma]] Monblāns ir 7. augstākā virsotne Eiropā (viss pirmais sešinieks atrodas Kaukāzā). Monblāna absolūtais augstums ir 4808,72 m, relatīvais augstums ir 4696 m. Tuvākā virsotne, kas ir augstāka par Monblānu, atrodas 2812 km attālumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Indian-Mynah444.jpg
 | att_nosaukums = [[Parastā maina]] (''Acridotheres tristis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Sturnidae
 |     dzimta_lv = Strazdu dzimta
 |         ģints = Acridotheres
 |      ģints_lv = Mainas
 |      binomial = Acridotheres <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1816)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Mainas''' (''Acridotheres'') ir viena no [[strazdu dzimta]]s (''Sturnidae'') ģintīm, kas apvieno 10 dziedātājputnu [[suga]]s. Dabīgi izplatītas [[Āzija]]s dienvidos un dienvidaustrumos.<ref name=ioc>[http://www.worldbirdnames.org/bow/nuthatch/ IOC World Bird List: Nuthatches, Wallcreeper, treecreepers, mockingbirds, starlings & oxpeckers, 2018]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šarāde
| operators =
| attēls = Charade movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, mistērija
| režisors = [[Stenlijs Donens]]
| producents = Stenlijs Donens
| scenārijs = [[Pīters Stouns]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Odrija Hepbērna]]
* [[Volters Matau]]
* [[Džeimss Kobērns]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''Charade''
| studija = ''Stanley Donen Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1963|12|5}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Charade#tab=summary|title=Charade (1963) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|2|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šarāde"''' ({{Val|en|Charade}}) ir 1963. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiskas komēdijas mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Stenlijs Donens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Odrija Hepbērna]], [[Volters Matau]] un [[Džeimss Kobērns]].

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Eglaines pagasts}}

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijai 15 gadi un Vikialus 85 000
| datums     = {{dat|2018|6|6}}
| laiks      = 18.00—22.00
| vieta      = Folkklubs Ala Pagrabs
| apraksts   = Vikipēdijas latviešu valodā 15. jubilejas un 85 000 rakstu sasniegšanas atzīmēšana
| virtuve    = latviešu ēdieni, uzkodas un dzērieni ([http://www.folkklubs.lv/_Resources/Persistent/97877e9069f2cf4a206a4bd6245c36450b54bd17/Edienkarte-LV-2014.pdf ēdienkarte]; [http://www.folkklubs.lv/lv/dzerieni dzērieni])
| wifi       = Jā
| adrese     = Peldu 19 (pagrabstāvs), Rīga [https://osm.org/go/0wJdcZ25l?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Zuiks}}
# {{u|Juzeris}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Egilus}}
}}

sentences:
{{citas nozīmes|kalnu|Stols|Stols}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Stols/Hohštūls
| Photo                = Lake_Bled_view_(3).jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Stols no [[Bledas ezers|Bledas ezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.433889 |latNS=N
| longd=14.173889 |longEW=E
| Augstums         = 2236
| Relatīvais_augstums  = 1021
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}<br>{{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences: '''64 bitu''' arhitektūra ir [[Procesors|mikroprocesoru]] arhitektūra un tai atbilstošs instrukciju kopums. 64 bitu arhitektūra ir x86 arhitektūras paplašinājums ar pilnīgu atpakaļsavienojamību. x86-64 (x86_64, AMD64) instrukciju kopumu šobrīd atbalsta Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2, Turion 64, Opteron, Pentium D, Pentium Extreme Edition, Celeron D, Core 2 Duo, Xeon, kā arī vēlīnie Pentium 4 un Sempron procesori. Šogad 64 bitu procesoru saimei ir pievienojies arī VIA Isaiah<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |title=Next-Generation VIA Isaiah x86 Processor Architecture |access-date={{dat|2008|05|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |archivedate={{dat|2008|05|11||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |date={{dat|2008|05|11||bez}} }}</ref>. [[Microsoft]] un Sun Microsystems 64 bitu instrukciju kopuma apzīmēšanai izmanto terminu x64.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Slovākijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Slovākijas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''1. janvāris''' ir pirmā gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 364 dienas (365 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Produkts''' ({{val|de|Produkt}}, kas savukārt no {{val|la|productus}} — ‘radīts, ražots’), šaurākā nozīmē arī '''izstrādājums''' vai '''ražojums''', ir [[priekšmets]], [[viela]], [[enerģija]], [[informācija]] utt., ko iegūst fiziskā un/vai garīgā darbā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Strauta nēģis
|     platums = 240px
|        attēls = File:Sorgenti del Pescara 21 (RaBoe) (cropped).jpg
| att_nosaukums = Strauta nēģis (''Lampetra planeri'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Cyclostomata
|      klase_lv = Apaļmutnieki
|         kārta = Petromyzontiformes
|      kārta_lv = Nēģveidīgie
|        dzimta = Petromyzontidae
|     dzimta_lv = Nēģu dzimta
|         ģints = Lampetra
|      ģints_lv = Upes nēģi
|          suga = Lampetra planeri
|       suga_lv = Strauta nēģis
|      binomial = Lampetra planeri <small>([[Markus Elieser Bloch|Bloch]], 1784)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Strauta nēģis''' (''Lampetra planeri'') ir [[Latvija|Latvijā]] dzīvojošu, neparazītisku, nemigrējošu nēģu suga, kurai viss dzīves cikls notiek [[saldūdens]] baseinos. Sugu [[1784. gads|1784. gadā]] aprakstīja vācu naturālists un ihtiologs [[Markus Blohs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Subaru
| native_name = スバル
| type = [[Meitas kompānija]]
| logo = Subaru (2019).svg
| logo_caption = Logotips kopš 2019. gada
| image = Ebisu Subaru Building 2017-07.jpg
| image_caption = Galvenā ēka
| founder = [[Kendži Kita]]
 [[Čikuhei Nakadžima]]
| predecessor = [[Nakadžimas Aviobūves kompānija]]
| foundation = {{start date and age|1953|07|15|df=yes}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.subaru.co.jp/en/outline/profile.html |title=Corporate Profile {{!}} Subaru Outline |publisher=SUBARU |access-date=2018-03-18}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.fhi.co.jp/english/outline/inoutline/index.html |title=Corporate Information {{!}} Overview |publisher=Fuji Heavy Industries Ltd. |date=2015-03-31 |access-date=2016-02-16 |archive-date=2017-02-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170223133153/http://www.fhi.co.jp/english/outline/inoutline/index.html |dead-url=yes }}</ref>
| location_city = [[Ebisu, Šibaja]], [[Tokija]]
| location_country = Japāna
| key_people = Kazuo Hosoja ([[Priekšsēdētājs]])
Tomomi Nakamura ([[Prezidents (uzņēmuma)|Prezidents]] & [[Galvenais izpilddirektors]])
| industry = [[Autobūve]]
| area_served = Globāli
| products = [[Automobilis|automobiļi]]
| production = {{decrease}} 744 787 vienības (-15.8% Jan-Dec 2021)<ref>{{publikācijas atsauce|url=https://www.subaru.co.jp/en/ir/finance/pdf/performance/pfo_2021_e.pdf |title=Subaru Corporation Announces Production, Japan Sales and Export Results for December 2021 and CY 2021 (Flash Report)| format=PDF|publisher=Subaru |location=Japan |date=2022-01-28 |access-date=2022-06-12|page=12| archive-url=https://web.archive.org/web/20220403121626/https://www.subaru.co.jp/en/ir/finance/pdf/performance/pfo_2021_e.pdf| archive-date=2022-04-03 | dead-url=no}}</ref>
| parent = [[Subaru Corporation]]
| divisions = [[Subaru Tecnica International]]
| homepage = {{URL|https://www.subaru.co.jp/en/|www.subaru.co.jp}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestības daba
| attēls          = Milestibas daba lv.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Simple comme Sylvain''
| žanrs          = [[komēdijdrāma]]<br />romantiska filma
| režisors       = [[Monija Šukri]]
| producents       = * Nensija Grānta
* Silvēns Korbeils
| scenārija autors         = Monija Šukri
| galvenajās lomās       = * [[Magalija Lepina-Blondo]]
* [[Pjērs Īvs Kardināls]]
| mūzika = Emils Sornāns
| operators =
| montāža        = Polina Gaijāra
| studija        = ''Metafilms''
| izplatītājs    = ''MK2 Productions''
| izdošana       = {{Filmas datums|2023|5|18|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivāls]]|2023|11|8|Francija|2023|9|22|Kanāda}}
| ilgums        = 110 minūtes<ref>[https://www.unifrance.org/film/56508/simple-comme-sylvain Simple comme Sylvain (2023)] ''Unia Films S.A.'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valsts        = * {{CAN}}<ref>[https://letterboxd.com/film/the-nature-of-love/ The Nature of Love (2023)] ''Letterboxd.com'' 2024. gada 16. martā</ref>
* {{FRA}}<ref>[https://www.allocine.fr/film/fichefilm_gen_cfilm=313750.html Simple comme Sylvain – Film 2023] ''AlloCiné'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valoda       = franču
| budžets         =
| ienākumi          =
}}
'''"Mīlestības daba"'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=https://rigaiff.lv/lv/films-2023/milestibas-daba/|title=Mīlestības daba  |publisher=[[Rīgas Starptautiskais kino festivāls]] |access-date=2024-03-16 |language=lv-LV}}</ref> ({{lang-fr|Simple comme Sylvain}}) ir 2023. gada [[Kanāda]]s un [[Francija]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore ir [[Monija Šukri]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ici.radio-canada.ca/nouvelle/1971308/simple-comme-sylvain-un-certain-regard-cannes-monia-chokri|title=Simple comme Sylvain, de Monia Chokri, ira à Cannes|last=ICI.Radio-Canada.ca|first=Zone Arts-|website=Radio-Canada|access-date=2024-03-16|date=2023-04-13|language=fr-ca}}</ref> 2024. gada Cēzara balvu pasniegšanas ceremonijā filma saņēma [[Cēzara balva|Cēzara balvu]] kategorijā "Labākā ārzemju filma".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lefigaro.fr/cinema/ceremonie-cesar/cesar-2024-le-palmares-complet-de-la-49e-ceremonie-20240223|title=César 2024: Anatomie d'une chute sacré meilleur film. Le palmarès complet de la 49e cérémonie|website=Le Figaro|access-date=2024-03-16|date=2024-02-23|language=fr}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Dņestras limāns
|attēls=Белгород-Днестровский15.jpg
|paraksts=
|karte=Dniester liman.jpeg
|kartes_paraksts=Dņestras limāns no kosmosa
| map = Ukraina#Odesas apgabals
| plat_d=46 | plat_m=14| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=30| gar_m=21| gar_s= | gar_EW=E
| vieta = {{UKR}}
| vieta2 = [[Odesas apgabals]]
|platība=360
|garums=42,5
|platums = 12
|Vid_dziļums=1,8
|Max_dziļums=2,7
| tilpums = 0,387
|augstums_vjl=0
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Bilhoroda-Dņistrovska]], [[Ovidiopole]]
}}
'''Dņestras limāns''' ({{val|uk|Дністровський лиман}}) ir [[limāns]] [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļrietumu piekrastē, [[Ukraina]]s [[Odesas apgabals|Odesas apgabalā]]. Izveidojies [[Dņestra]]s upes grīvā, tai applūstot. Limāns izstiepts 42,5 km garumā ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā; no jūras to norobežo 40—500 m plata Buhazas strēle. Notece jūrā pa 210 m plato Carehradas hirlu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas baznīca (2010.gada 23.maijs)
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Etiopija]]s valsts vadītāji''' kopš [[1974]]. gada, kad tā no [[Etiopijas Impērija]]s kļuva par republiku. Prezidents ir Etiopijas [[valsts vadītājs]]. Uzskaitījumā iekļauti arī Etiopijas valsts vadītāji [[Dergs|Derga]] periodā (1974 — 1987).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Dot TK''
|sponsors              = Tokelau valdība un ''Teletok''
|domātais-pielietojums = ar [[Tokelau]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.dot.tk/ www.dot.tk]
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Kurzemes muižnieku|Manteifels|Manteifels}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

sentences: '''Pacients''' ir [[persona]], kas tiek ārstēta vai kura ir reģistrēta pie kādas no [[ārstniecības persona|ārstniecības personām]] un, ja nepieciešams, tiek ārstēta.

sentences: '''Organisms''' ({{val|el|οργανισμός}}, ''organismós'') [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] ir [[dzīvība|dzīva]] būtne, dzīvs ķermenis. Organismu izcelšanās vēl joprojām ir strīdīgs un diskutējams jautājums. Visi organismi tiek dalīti divās lielās organismu kategorijās — [[eikarioti|eikariotos]] un [[prokarioti|prokariotos]]. Tiek uzskatīts, ka prokariotiem var izšķirt divas atšķirīgas sfēras: [[baktērijas]] un [[arheji|arhebaktērijas]], kuras savā starpā nav tuvākas kā ar [[eikarioti]]em. Intervāls starp [[prokarioti]]em un eikariotiem ir plaši aplūkojis galvenās trūkstošās atšķirības [[evolūcija]]s vēsturē. Divi eikariotiskie organoīdi — mitohondriji un hloroplasti parasti tiek uzskatīti par atvasinātiem no endosimbiotiskām baktērijām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Revolūcijas ceļš
| attēls                   = Revolutionary road.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Revolutionary Road''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Skots Radins]]
* [[Džons Hārts]]
* Sems Mendess
| scenārija autors         = [[Džastins Heitss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Neal Street Productions]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|15|ASV|2009|1|30|Apvienotā Karaliste|2009|2|6|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/revolutionary-road-2008|title=Revolutionary Road|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=revolutionaryroad.htm|title=Revolutionary Road (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Revolūcijas ceļš"''' ({{val|en|Revolutionary Road}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Sems Mendess]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Keita Vinsleta]], [[Maikls Šenons]], [[Ketrīna Hāna]], [[Deivids Harbors]] un [[Ketija Beitsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|15||bez}} ASV.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Konfūcijs
|          vārds_orig = 孔子, ''Kǒng zǐ''
|              attēls = Confucius Tang Dynasty.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = [[551. gads p.m.ē.|551. gadā p.m.ē.]]
|            dz_vieta = [[Cjuifu]], [[Lu vasaļvalsts|Lu vasaļvalstī]], [[Džou impērija|Džou impērijā]]
|           m_dat_alt = [[479. gads p.m.ē.|479. gadā p.m.ē.]]
|             m_vieta = Cjuifu, Lu vasaļvalstī, Džou impērijā
|        dzīves_vieta =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[konfūcisms|konfūcisma]] dibinātājs
|           intereses = [[ētika]], [[sociālā filozofija]], [[morālā filozofija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Datne''' jeb '''fails''' ({{val|en|file}}) ir datu kopa, kas glabājas datu nesējā un ko datu glabāšanā, pārsūtīšanā vai apstrādē uzskata par vienotu veselumu. Datnē var ietilpt jebkāda veida [[cipardati]]. Parasti datu nesēju (disku) noformatē kādā [[failsistēma|failsistēmā]], lai arī tas nav obligāti. (Teorētiski būtu iespējams failu datiem piekļūt sākot nolasīt vai ierakstīt noteiktu datu nesēja vietu) Lielākajā daļā failsistēmu datnes satur datus (failā esošie dati) un metadatus (faila vārds, izveidošanas un izmainīšanas datumi, piekļuves tiesības, utt).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Alnpeke Dītlebs''' bija [[Vecākā atskaņu hronika|Atskaņu hronika]]s viltus autors.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lorenzo's Oil''
| attēls                   = Lorenzo's Oil.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]
| producents               =
* [[Dags Mičels]]
* Džordžs Millers
| scenārija autors         =
* Džordžs Millers
* [[Niks Enraits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Niks Nolte]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Pīters Ustinovs]]
* [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Kenedy Miller]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|12|30|}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archive-date={{dat|2019|05|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190517172315/https://bbfc.co.uk/releases/lorenzos-oil-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lorenzosoil.htm|title=Lorenzo's Oil|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lorenzo's Oil''''' ir 1992. gada drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Niks Nolte]], [[Sūzana Sarandona]], [[Pīters Ustinovs]] un [[Zaks O'Mallijs Grīnburgs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|12|30||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Bebrene
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Bebrene.jpg
| image_caption            = Bebrenes centrs
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Bebrenes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1562
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,91
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=55754&p_back=0*4*1 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 402
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 4 | lats = 1 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 7 | longs = 51 | longEW = E
| elevation_m              = 130
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5439 Bebrene
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Bebrene''' (arī '''Bebrine''') ir apdzīvota vieta [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Bebrenes pagasts|Bebrenes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Dviete (upe)|Dvietes]] pieteku [[Pastaune]]s un [[Akmiņupe (upe)|Akmeņupe]]s krastos pie autoceļa [[P72]] 39,5 km no novada centra [[Daugavpils]] un 195 km no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{novecojis}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Togg''
| logo             = TOGG logo.svg
| caption          =
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2018. gads|2018. gadā]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = Gebze
| location_country = [[Turcija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 1000+ (2022)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.togg.com.tr/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Togg''''' jeb '''''Türkiye'nin Otomobili Girisim Grubu A.Ş.''''' ir [[Turcija]]s [[autobūve]]s uzņēmums, kas 2018. gadā izveidots kā kopuzņēmums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.teslask.com/togg/about-the-togg-car.html?amp=1|title=About the Togg car|website=teslask.com|language=en|access-date={{dat|2022|11|01||bez}}|archive-date={{dat|2022|10|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20221031164003/https://www.teslask.com/togg/about-the-togg-car.html?amp=1}}</ref>

sentences: '''Barbarismi''' (no {{val|grc|βαρβαρισμός}} (''varvarismós'')) ir nestandarta, [[valoda]]s sistēmai neatbilstoši vārdi, kas bieži vien ir leksiski aizguvumi no kādas [[svešvaloda]]s, kam aizguvējvalodā ir literārs [[sinonīms]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves
| operators =
| attēls = Boonmee-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, fantāzija
| režisors = [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]
| producents = * Saimons Fīlds
* Kīts Grifits
* Šarls de Meo
* Apičhatpons Vīrasethakuls
| scenārijs = Apičhatpons Vīrasethakuls
| aktieri = * Thanapats Saisajmars
* Jendžira Pongpasa
* Sakda Kaevbuade
| mūzika =
| oriģinālnos = ''ลุงบุญมีระลึกชาติ''
| studija = ''Kick the Machine''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kick the Machine''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2010|6|25|Taizeme}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{THA}}
| valoda = * [[Isana valoda|isana]]
* [[Taju valoda|taju]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tēvocis Bunmī, kas var atcerēties savas iepriekšējās dzīves"''' ({{Val|th|ลุงบุญมีระลึกชาติ}}) ir 2010. gada [[Taizeme]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Apičhatpons Vīrasethakuls]]. Filmā galvenās lomas atveido Thanapats Saisajmars, Jendžira Pongpasa un Sakda Kaevbuade. Filmu iedvesmoja budistu abata Phra Sriparijativeti 1983. gada grāmata ''A Man Who Can Recall His Past Lives''.

sentences: '''23. marts''' ir gada 82. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (83. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 283 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Sura<br />''Сура''
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = River Sura OM3.JPG
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Sura Panzas apgabalā
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            = [[Pievolgas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Čeboksaru ūdenskrātuve]], [[Volga]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 841
  | iztekas_augstums  = 301
  | ietekas_augstums  = 60
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 67 500
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=46 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=7 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=45 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
}}
'''Sura''' ({{val|ru|Сура}}, [[čuvašu valoda|čuvašu]]: ''Сăр'', [[kalnu mariešu valoda|kalnu mariešu]]: ''Шур'', {{val|myv|Сура лей}}) ir upe [[Krievija|Krievijā]], [[Volga]]s labā krasta pieteka. Sura iztek [[Pievolgas augstiene|Pievolgas augstienē]]. Tek cauri [[Uļjanovskas apgabals|Uļjanovskas apgabalam]], [[Penzas apgabals|Penzas apgabalam]], [[Mordvija]]i, [[Čuvašija]]i, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apgabalam]] un [[Marijela]]i. Upe ietek  [[Volga]]s [[Čeboksaru ūdenskrātuve|Čeboksaru ūdenskrātuvē]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=160| sāk_gar_m=48| sāk_gar_s=10| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=30| iet_plat_s=28| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=56| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| garums            = 8
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 0,2
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 500
| gada_notece       = 15.78
| baseins           = 107 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Boļšojaņuja]], [[Malijaņuja]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lauce
| attēls            =Lauces upe ziemā.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lauce pie [[Sērene]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Mazsunākste]]s
| augštece          =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=6| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25| sāk_gar_m=31| sāk_gar_s=9| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56| iet_plat_m=35| iet_plat_s=26| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25| iet_gar_m=12| iet_gar_s=26| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 33
| iztekas_augstums  = 91,7
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 57,5
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 206
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Secene]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Lauce''' (arī '''Laucese''', '''Laucesīte'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97627 |title=Informācija par objektu: Lauce |accessdate={{dat|2016|04|12||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>, agrāk '''Sece''', ''Sezze''<ref>{{Livlandkarte}}</ref>) ir [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Sākas purvainā apvidū [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalnī]] austrumos no [[Mazsunākste]]s. Tek ziemeļrietumu virzienā pa [[Taurkalnes līdzenums|Taurkalnes līdzenumu]], vidustecē un lejtecē — pa [[Lauces ieleja|Lauces ieleju]] paralēli Daugavai. Ietek Daugavā lejpus [[Pļaviņu HES]]. Upes augštece līdz [[dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgavas—Krustpils dzelzceļam]] regulēta, uz tās izbūvēti vairāki dīķi. Lielākās pietekas ir [[Kazupīte]], [[Secene]] (labās), [[Ellīte]] (kreisā).<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Upi šķērso Jelgavas—Krustpils dzelzceļš un autoceļš [[P76]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Sunākste]] un [[Sērene]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šumava
|attēls                 = Ulrichsberg Böhmerwald 2013.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šumavas ainava no Ulrihsberga [[Austrija|Austrijā]]
|lat_dir =N |lat_deg =49|lat_min =7|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =18|lon_min =8|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
{{CZE}}
{{DEU}}
|ģeo_apgabals           = [[Bohēmijas masīvs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 120—190
|platums                = 50
|kalns                  = [[Groserarbers]]
|augstums               = 1456
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Šumava''' ({{val|cs|Šumava}}) jeb '''Bohēmijas Mežs''' ({{val|de|Böhmerwald}}) ir kalnu grēda uz [[Čehija]]s robežas ar [[Vācija|Vāciju]] un [[Austrija|Austriju]].<ref>{{PZT|676}}</ref> Daļa no [[Bohēmijas masīvs|Bohēmijas (Čehu) masīva]] tā dienvidaustrumu daļā. Ziemeļrietumos Šumavai piekļaujas [[Čehu Mežs]] vai Augšpfalcas Mežs. Šumavu veido divas paralēlas grēdas; Vācijas pusē daļu no grēdas tās dienviddaļā dēvē arī par [[Bavārijas Mežs|Bavārijas Mežu]]. Augstākā virsotne ir [[Groserarbers]] (1456 m vjl). Grēda veidota no granītiem, gneisiem, kristāliskajiem slānekļiem. Apaugusi ar skujkoku (egles, baltegles) un platlapju mežiem. Grēdas dienviddaļā pierobežā izveidoti [[Šumavas nacionālais parks]] (Čehijas pusē) un [[Bavārijas Meža nacionālais parks]] (Vācijas pusē). [[Boubīns|Boubīna]] kalnā Čehijā pirmatnējā meža rezervāts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alise šeit vairs nedzīvo
| operators =
| attēls = Alice Doesn't Live Here Anymore.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Elena Bērstina]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Alfreds Luters]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Alice Doesn't Live Here Anymore''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|9}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alise šeit vairs nedzīvo"''' ({{Val|en|Alice Doesn't Live Here Anymore}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elena Bērstina]], [[Kriss Kristofersons]], [[Alfreds Luters]], [[Billijs Bušs]], [[Daiena Lada]], [[Viks Teibeks]], [[Džodija Fostere]] un [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Maranta leuconeura
| attēls = Maranta leuconeura 5zz.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Marantas
| ģints = Maranta
| autors = É.Morren
| suga = Maranta leuconeura
| suga_lv = Baltdzīslu maranta
}}'''Baltdzīslu maranta''' (''Maranta leuconeura'') ir suga [[Marantas|marantu]] ģintī. Šīs sugas dabiskais izplatības areāls ir centrālajā un austrumu [[Brazīlija|Brazīlijā]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:797361-1|title=Maranta leuconeura É.Morren {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref> taču plaši tiek audzēts arī kā [[telpaugs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thespruce.com/grow-maranta-inside-1902647|title=Prayer Plant: Indoor Plant Care & Growing Guide|website=The Spruce|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref> Tas ir apakškrūms un aug galvenokārt mitrā [[Tropi|tropu]] biomā.<ref name=":0" />

sentences: '''Cunami brīdinājuma sistēma''' ir [[brīdinājuma sistēma]], kura ir izveidota, lai laikus brīdinātu [[cilvēks|cilvēkus]] par [[cunami]] viļņa tuvošanos. Lai cunami brīdinājuma sistēma darbotos efektīvi, ir jābūt diviem ļoti svarīgiem [[priekšnoteikums|priekšnoteikumiem]]: 1) laikus jāatklāj, ka tuvojos cunami vilnis; 2) jābūt komunikāciju [[infrastruktūra]]i, kas ļautu noziņot cilvēkiem par tuvojošos [[dabas katastrofa|nelaimi]].

sentences:
{{Citas nozīmes|kinematogrāfijas darbu|filma|filma}}
s ielās]]
'''Kinofilma''' jeb vienkārši '''filma''' ir [[kinematogrāfija]]s darbs. Kinofilmas var iedalīt pēc dažādiem kritērijiem, piemēram, pēc satura: [[mākslas filma|mākslas filmās]] jeb spēlfilmās, [[dokumentālā filma|dokumentālajās filmās]], [[populārzinātniskā filma|populārzinātniskajās filmās]]; pēc ilguma: [[pilnmetrāžas filma|pilnmetrāžas filmās]] un [[īsfilma|īsfilmās]]. Filmas tiek uzņemtas ar [[kinokamera|kinokamerām]], bet izrādītas [[kinoteātris|kinoteātros]]. Pēc tam filmas var tikt izplatītas [[DVD]] ierakstos vai [[videokasete|videokasetēs]], rādītas [[televīzija|televīzijā]]. Kino pirmsākumos filmas bija bez [[skaņa]]s ([[mēmais kino]]), kā arī melnbaltas ([[melnbaltais kino]]), bet mūsdienās gandrīz ikviena filma ir ar skaņu un krāsām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teds Tērners
|     vārds_orig = ''Ted Turner''
|         attēls = Ted Turner at the LBJ Foundation.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teds Tērners 2015. gadā
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1938|11|19}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = mediju magnāts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = tēvs: Roberts Edvards Turners II
māte: Florensa Rūnija
|          brāļi =
|          māsas = Mērija Džeina Tērnere
|   dzīvesbiedrs = Džūlija Geila Naja (1960–1964)
 Džeina Šērlija Smita (1964–1988)
 [[Džeina Fonda]] (1991–2001)
|          bērni = 5
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=Zelta epipremns|binomial=Epipremnum aureum|autors=(Linden & André) G.S. Bunting|attēls=Money Plant (Epipremnum aureum) 4.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=Nobriedis Zelta epipremns savvaļā|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Araceae|dzimta_lv=Kallu dzimta|ģints=Epipremnum|ģints_lv=Epipremni|suga=Epipremnum aureum|suga_lv=Zelta epipremns|kategorijas=nē}}

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences: '''Demonīms''' ({{val-el|demos (δῆμος) - "tauta"}}) ir termins, kurš apzīmē kādas vietas [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]]. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar [[valoda]]s nosaukumu, piemēram, demonīms ''amerikānis'' var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un tā tālāk.

sentences: '''28. marts''' ir gada 87. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (88. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 281 diena.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jaroslavs Seiferts
|     vārds_orig = ''Jaroslav Seifert''
|         attēls =File:Jaroslav_Seifert_1981_foto_Hana_Hamplov%C3%A1.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Žižkova]], [[Austroungārija]]
(tagad [[Čehija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Prāga]],  [[Čehoslovākija]]
(tagad [[Čehija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = čehs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = poēma "Mēra stabs"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Okeāna dibens''' (arī '''jūras dibens''') ir [[okeāns|okeāna]] vai [[jūra]]s apakšējā daļa. Okeāna dibens nav mazāk daudzveidīgs kā [[sauszeme]]. Arī jūras dibenā, tāpat kā uz sauszemes, atrodas [[kalnu grēda]]s, [[aiza]]s un [[ieleja]]s. Jūras dibens tiek iedalīts vairākās daļās. Šīs daļas ir [[kontinentālais šelfs]], [[kontinentālā nogāze|nogāze]], [[kontinentālā pakāje|pakāje]], [[okeāna gultne]], [[okeāna vidusgrēda]]s un [[dziļvaga]]s.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aizkraukles pagasts
| karte             = Aizkraukles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aizkraukles pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aizkraukles pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs2           = [[Aizkraukle (Aizkraukles pagasts)|Aizkraukle]]
| platība           = 90,5
| iedzīvotāji       = 1111<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1111 / 90.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.aizkraukle.lv
}}

sentences:
saka monologu 1984. gadā|250x250px]]
'''Monologs''' ({{val-el|μονόλογος}} (''mónológo''s), no ''μόνος'' (''mónos'') — 'viens' un ''λόγος'' (''lógos'') — 'runa') ir vienas personas publiska [[runa]] literārā darbā, domu atstāsts vai [[dziedājums]], kas nav saistīts ar citu personu [[Replika|replikām]] vai [[Dialogs|dialogu]]. Monologs ir samērā gara nepārtraukta vienas personas runa, kas veidota pēc noteiktas kompozīcijas, piemēram, daiļdarbā, uz [[Skatuve|skatuves]] vai dziedājums [[Opera|operā]]. Tas ir saziņas veids, kurā tiek akcentēts runas autors, tajā ir svarīgi izmantot tos valodas līdzekļus un izteiksmes paņēmienus, kas tam ir raksturīgi.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 56. lpp.</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Austria}}

sentences: '''Difrakcija''' ir viļņu [[Elektromagnētisko viļņu skala|(elektromagnētisko]], [[Mehāniskie viļņi|mehānisko]] u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja [[viļņa garums]] ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]] uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un [[Svārstības|svārstās]] vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis|vārds=Hebridean Sky|attēls=Hebridean Sky in Riga 2022-08-14.jpg|attēla paraksts=|kuģa tips=''Hebridean Sky'' Rīgā 2022. gadā|īpašnieks=''[[Noble Caledonia]]''|pieraksta osta=[[Naso]], [[Bahamu Salas]]|līnija=|ražotājs=[[Nuovi Cantieri Apuania]], [[Karara]], [[Itālija]]|pirmais brauciens={{dat|1991|4|13}}|pēdējais brauciens=|statuss=kruīzu kuģis|kuģa klase=1C ledus klase|tonnāža=4200|mezgli=14,5|garums=90,36 m|iegrime=4,05 m|pasažieri=120|gultas vietas=|kajītes=|līnijmetri=|dzinējs=|ātrums=|apkalpe=72}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džekija Brauna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jackie-Brown#tab=summary|title=Jackie Brown |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 154 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|8}}
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija =
* ''[[A Band Apart]]''
* ''[[Mighty Mighty Afrodite Productions]]''
* ''[[Lawrence Bender Productions]]''
| operators = [[Giljermo Navarro]]
| oriģinālnos = ''Jackie Brown''
| mūzika =
| aktieri =
* [[Pema Grīra]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Bridžita Fonda]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Roberts De Niro]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| producents = * [[Lorenss Benders]]
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Jackie Brown (1997).png
| imdb =
}}
'''"Džekija Brauna"''' ({{Val|en|Jackie Brown}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pema Grīra]], [[Semjuels Džeksons]], [[Roberts Forsters]], [[Bridžita Fonda]], [[Maikls Kītons]] un [[Roberts De Niro]].

sentences: '''Tualete''' jeb '''ateja''' ir speciāla telpa [[māja|mājā]] vai [[dzīvoklis|dzīvoklī]], kuru izmanto dabisko vajadzību ([[urinēšana]]s un [[izkārnīšanās]]) veikšanai un sevis sakārtošanai. Dažviet [[lauku mājas|lauku mājās]] šim nolūkam ir uzbūvētas speciālas mazmājiņas, kuras sauc par sausajām tualetēm. Sabiedriskās tualetes mēdz apzīmēt ar [[abreviatūra|abreviatūru]] '''WC''' ({{val-en|water closet}} — ‘ūdens tualete’). Vidēji cilvēks no savas dzīves tualetē pavada aptuveni trīs gadus.<ref name="BBC"/>

sentences: '''Oss''' (no {{val|sv|ås}} — 'valnis, grēda') jeb '''kangars''' ir šaura, 5—10 m augsta, 0,1—10 km gara vaļņveida grēda ar stāvām nogāzēm, kas būtiski paceļas virs apkārtējās teritorijas. Osi ir veidojušies [[Ledus laikmets|ledus laikmetā]]: [[ledājs|ledāja]] kušanas ūdeņu zemledāja tuneļos un ledāju kušanas ūdeņu straumēs. Sastāv no ledāja kušanas ūdeņu nogulumiem: [[oļi]]em, [[grants]] un [[smilts]].

sentences: '''Leksikoloģija''' ({{val-el2|lexikos}} — ‘ar vārdu saistīts’, ''logos'' — ‘jēdziens, mācība’) ir [[valodniecība]]s nozare, kas pēta [[leksika|leksiku]].<ref name="sv">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |last=Cepurniece |first=S. |last2= Gūtmanis|first2= A.|last3=Lukstiņš |first3= G.|last4= Strazdiņa|first4= V.|last5=Vīlipa |first5= R.|last6= Feldhūns|first6= A. |year=1978 |publisher=Liesma |location=Rīga |page=425}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=2}}</ref>

sentences:
]]
'''Mūzika''' ({{val|grc|μουσῐκή}}, ''mousikḗ'' — ‘[[mūzas|mūzu]] māksla’) ir [[māksla]]s veids,<ref name="tezaurs"/> kurā ir ar [[auss|ausi]] uztvertas, īpaši izveidotas vai nejauši radušās priekšmetu vai parādību izraisītas gaisa [[svārstības]], kas ar [[asociācija|asociāciju]], [[analoģija|analoģiju]] un [[sinestēzija|sinestēziju]] palīdzību iedarbojas uz cilvēka [[psiholoģiskais stāvoklis|psiholoģisko stāvokli]]<ref name="LPA"/> kā intelektuāli vai emocionāli stimulējošs, organizējošs, terapeitisks vai sakrāls līdzeklis.

sentences: '''Ekspertsistēma''' ir [[datorprogramma]], kas spēj aizstāt cilvēku-[[eksperts|ekspertu]] noteiktu problēmsituāciju risināšanā. Piemēram, ir tādas ekspertsistēmas, kuras spēj noteikt diagnozi [[cilvēks|cilvēku]] [[slimība|slimībām]], citas veic [[finanses|finansu]] prognozes vai arī izstrādā maršrutus piegādes [[transports|transportam]]. Ekspertsistēmas ne tikai ir paredzētas cilvēku—ekspertu aizstāšanai, ir arī tādas sistēmas, kuras ir paredzētas kā palīgs tiem. Pirmās ekspertsistēmas tika izstrādātas [[mākslīgais saprāts|mākslīgā saprāta]] [[pētījums|pētījumu]] rezultātā 1960. gados. 1980. gados tās rada komerciālu pielietojumu.

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Damasijs I
| vārds_orģ           =
| attēls              = Saintdamasus.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = 336. gada oktobris
| term_beigas         = {{dat|384|12|11|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = apmēram 305. gadā
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|384|12|11}}
| mir_vieta           =
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Damasijs I''' (dzimis apmēram 305. gadā, miris {{dat|384|12|11}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] no 366. gada oktobra līdz nāvei 384. gadā un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]].

sentences:
ar [[Svētais Juris|Svēto Juri]].]]
'''Etiopijas Ortodoksālā baznīca''' ({{val|am| የኢትዮጵያ ኦርቶዶክስ ተዋሕዶ ቤተ ክርስቲያን}} / ''Yäityop'ya ortodoks täwahedo bétäkrestyan'') ir lielākā baznīca [[Etiopija|Etiopijā]] un lielākā no [[Austrumu Baznīcas|Austrumu Baznīcām]]. Tai pieder 45—50 miljoni cilvēku.

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Trigeris''' [[datu bāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu pārvaldības sistēmā]] ir [[glabāta procedūra]], kas automātiski tiek izpildīta, mainot datus [[datu bāze|datu bāzē]]. Trigeri var tikt izpildīti pirms vai pēc pieprasītā [[vaicājums|vaicājuma]] (t.i. ierakstu atlases, iespraušanas, maiņas, dzēšanas) vai arī pieprasītā vaicājuma vietā.

sentences:
[[Kategorija:Astrologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences: '''Oglekļa dioksīda (CO2) uztveršana un uzglabāšana zemes dzīlēs''' (angl. ''сarbon capture and storage'', CCS) ir process, kas iekļauj sevī CO2 atdalīšanu no rūpnieciskiem un enerģētiskiem avotiem, transportēšanu uz uzglabāšanas vietu un ilglaicīgu izolāciju no [[atmosfēra]]s. Tā, kā oglekļa dioksīda atdalīšanas rezultātā no atmosfēras tiek tā sastāvā esošais [[ogleklis]], tad šādu darbības veidu sauc arī par '''ģeoloģisko oglekļa sekvestrāciju'''. CCS galvenais mērķis ir cīņa ar [[Globālā sasilšana|globālo sasilšanu]], kā arī apkārtējās [[vides piesārņošana|vides piesārņošanu]]. Pašlaik CO2 koncentrācija sastāda 379 [[promile]]s<ref name="promilles">[http://www.planetseed.com/ru/node/15634 Klimata izmaiņas]{{Novecojusi saite}}</ref> un turpina intensīvi palielināties. Pēdējo reizi šāda koncentrācija bija pirms 600 000 gadiem, iespējams, stipras [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskās darbības]] rezultātā.

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences:
* B — [[izvirpošana]] ar [[Grieznis|griezni]] griežņturī * C — urbuma [[paplašināšana]] ar [[Paplašinātājurbis|paplašinātājurbi]] * D — [[izrīvēšana]] ar [[Rīvurbis|rīvurbi]] * E un F — norīvēšana ar [[Norīvis|norīvi]] * G — gremdēšana ar [[Gremdurbis|gremdurbi]] * H — [[Vītne|vītnes]] izveidošana ar [[Vītņurbis|vītņurbi]]]]
'''Urbšana''' ir materiālu mehāniskās apstrādes veids, kurā ar [[Urbis|urbi]] tiek izveidots [[urbums]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,2-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHOHCH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1036
|kušanas temperatūra=-59 °C
|viršanas temperatūra=188,2 °C
}}
'''1,2-Propāndiols''' (propilēnglikols, CH3CHOHCH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, eļļains šķidrums. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. Tas ir higroskopisks un labi šķīst ūdenī, [[acetons|acetonā]] un [[hloroforms|hloroformā]]. 1,2-Propāndiols ir relatīvi maztoksisks (salīdzinot ar [[etilēnglikols|etilēnglikolu]]). 1,2-propāndiolam eksistē arī [[izomēri|izomērs]] — [[1,3-propāndiols]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vahša
| citvaloda         =
| oriģinālnosaukums =
| citvaloda1        =
| oriģinālnosaukums1=
| citvaloda2        =
| oriģinālnosaukums2=
| citvaloda3        =
| oriģinālnosaukums3=
| attēls            = Nurek dam july.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Norakas HES ūdenskrātuve
| vietaskarte       = Tadžikistāna
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Kizilsū]], [[Muksu]]
| ieteka            = [[Amudarja]]
| baseina_valstis   = {{TJK}}<br/>{{KGZ}}
| tek_caur          = {{TJK}}
| garums            = 524
| iztekas_augstums  = 1834
| ietekas_augstums  = 310
| kritums           = 1524
| caurtece          = 621
| gada_notece       =
| baseins           = 39 100
| pietekas          =
| sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=71 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=6 | iet_plat_s=39 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=68 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
}}
'''Vahša''' ({{val-tg|Вахш}}; {{val-fa|وخش}}), augštecē — '''Surhoba''' ({{val-tg|Сурхоб}}; {{val-fa|سُرخ‌آب}}), ir upe [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], viena no [[Amudarja]]s satekupēm [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|746}}</ref> Sākas [[Pamirs|Pamira]] ziemeļrietumu priekškalnēs, satekot no [[Alaja ieleja]]s tekošanajai [[Kizilsū]] un [[Muksu]]. Līdz satecei ar [[Obihingou]] saucas par Surhobu, zemāk — Vahša. Upes garums ir 524 km, kopā ar Kizilsū — 786 km. Uz Vahšas izbūvētas vairākas [[hidroelektrostacija]]s, lielākā no kurām ir [[Norakas HES]]. Lejtecē tek pa [[Vahšas ieleja|Vahšas ieleju]], upe kuģojama. Saplūstot ar [[Pandža|Pandžu]] veido [[Amudarja|Amudarju]]. Ūdens resursi plaši izmantoti apūdeņošanai. Lielākās pilsētas krastos ir [[Kurgontepa]] un [[Noraka]]. Upes grīvā izveidots rezervāts «Tīģeru grava», kur 1950. gados pēdējoreiz redzēts izmirušais [[Kaspijas tīģeris]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2496''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2496''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|23|SK}} 05:27:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2497]]'', ''[[Kosmos-2498]]'', ''[[Kosmos-2499]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2014" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,44°
| Periods                = 115,88 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 1480 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2490]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2497]]''
}}
'''''Kosmos-2496''''' (''Космос-2496'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2014. gada maijā.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2010. gada Čīles zemestrīce
|attēls            = 2010 Chile earthquake - Building destroyed in Concepción.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Čīle
|kartes_paraksts   = Zemestrīces epicentra atrašanās vieta
| plat_d = 35 | plat_m  = 54 | plat_s = 32.4 | plat_NS = S
| gar_d  = 72 | gar_m   = 43 | gar_s  = 58.8 | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|datums            = {{Dat|2011|2|27|N|bez}}<ref name=sismologia>{{Atsauce |url=http://www.sismologia.cl/events/sensibles/2010/02/27-0634-28L.S201002.html |language=Spanish |title=Informe de sismo sensible |at=sismologia.cl |publisher=Servicio Sismológico, [[University of Chile|Universidad de Chile]] |date=27 February 2010 |accessdate=20 January 2013 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304031953/http://www.sismologia.cl/events/sensibles/2010/02/27-0634-28L.S201002.html }}</ref>
|laiks             = 03:34 [[CST]] ([[UTC-03:00]])
|ilgums            =
|stiprums          = 8,8 balles pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 35<ref name="USGS"/> vai 30,1<ref name="sismologia"/> km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   =
* {{flag|Čīle}}
* {{flag|Argentīna}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 0,65 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          =
* 525 bojāgājušie
* 25 bez vēsts pazudušie<ref name="muertos">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.interior.gob.cl/filesapp/listado_fallecidos_desaparecidos_27Feb.pdf |title=Subsecretaría del Interior de Chile (31 January 2011). «Informe final de fallecidos y desaparecidos por comuna» |access-date={{dat|2015|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121114043429/http://www.interior.gob.cl/filesapp/listado_fallecidos_desaparecidos_27Feb.pdf |archivedate={{dat|2012|11|14||bez}} }}</ref>
}}
'''2010. gada Čīles zemestrīce''' bija {{dat|2010|2|27||bez}} plkst. 3.34 pēc vietējā laika (06.34 UTC) notikusi [[zemestrīce]] ar 8,8 [[magnitūda|magnitūdu]].<ref name="reuters 1">{{ziņu atsauce|url=http://www.reuters.com/article/idUSTRE61Q0S920100227|title=Reuters earthquake report|work=[[Reuters]]|accessdate=27 February 2010|date=10 June 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100228184435/http://www.reuters.com/article/idUSTRE61Q0S920100227|archivedate={{dat|2010|02|28||bez}}|deadurl=no}}</ref><!---<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.jma.go.jp/en/quake/|title=Japan Meteorological Agency report|work=[[Japan Meteorological Agency]]|accessdate=27 February 2010}} Information of this link almost changes</ref>---><ref name="sismologia"/><ref name="USGS">{{tīmekļa atsauce|url=http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010tfan/|title=USGS Earthquake Details|publisher=[[United States Geological Survey]]|accessdate=27 February 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100301114502/http://earthquake.usgs.gov/earthquakes/eqinthenews/2010/us2010tfan/|archivedate={{dat|2010|03|01||bez}}|deadurl=no}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.unavco.org/community_science/science_highlights/2010/M8.8-Chile.html |title=Science Highlights 2010 – UNAVCO Event Response – Mw=8.8 Chile Earthquake Feb. 27, 2010 |publisher=UNAVCO |date= |accessdate=23 March 2011 |archive-date={{dat|2014|04|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140418034203/http://www.unavco.org/community_science/science_highlights/2010/M8.8-Chile.html }}</ref> Tās epicentrs bija Čīles dienvidcentrālās daļas piekraste. Tā ir astotā spēcīgākā ar [[seismogrāfs|seismogrāfu]] fiksētā zemestrīce pasaules vēsturē.

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|           attēls = Unshorn_alpaca_grazing.jpg
|    att_nosaukums = ''Huacaya'' šķirnes alpaka
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|            ģints = Vicugna
|         ģints_lv = Vikunjas
|             suga = V. pacos
|          suga_lv = Alpaka
|           suga_r = Alpaka
|         binomial = Vicugna pacos <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mora sāls formulvienības modelis

Mora sāls struktūrformula

Mora sāls paraugs
|       citi nosaukumi = amonija dzelzs(II) sulfāts
|           CAS numurs = 10045-89-3
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Fe(SO4)2·6H2O
|              molmasa = 392,13
|              blīvums = 1864
|  kušanas temperatūra = 100—110 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (heksahidrātam)
|                 citi =
}}
'''Mora sāls''' jeb '''amonija dzelzs(II) sulfāts''' ((NH4)2Fe(SO4)2·6H2O) ir [[amonija jons|amonija]] un divvērtīgās [[dzelzs]] [[sērskābe]]s sāls [[kristālhidrāts]] — [[amonija sulfāts|amonija sulfāta]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs(II) sulfāta]] [[dubultsāls]]. Mora sāls ir [[paramagnētisms|paramagnētiski]], gaiši zilganzaļi, [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Līdzīgi citiem dzelzs(II) sāļiem, Mora sāls šķīdums ir zaļgans oktaedriskā akvokompleksa [Fe(H2O)6]2+ veidošanās dēļ.<ref>Greenwood, Norman N.; Earnshaw, Alan (1997). ''Chemistry of the Elements (2nd ed.)''. Butterworth-Heinemann. {{ISBN|0-08-037941-9}}. {{angliski}}</ref> Atšķirībā no daudziem citiem kristālhidrātiem, šis sāls gaisā ir stabils.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 299. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
molekulas modelis. Šis [[koferments]] ir vielmaiņas starpnieks un galvenais [[enerģija]]s pārnesējs [[šūna|šūnā]]]]
'''Vielmaiņa''' jeb '''metabolisms''' ({{val|el|μεταβολή}}, ''metabolē'' — ‘pārvēršanās’, ‘pārmaiņa’) ir [[Bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju kopums, kas norisinās katrā organismā [[dzīvība]]s uzturēšanai. Šie procesi ļauj ķermenim augt, atjaunoties, saglabāt savu struktūru un atsaukties uz ārējās vides iedarbību. Vielmaiņas ķīmiskie procesi ir nepārtraukti un dinamiski. Vielmaiņa iedalās [[katabolisms|katabolismā]] (enerģētiskajā vielmaiņā) un [[anabolisms|anabolismā]] (plastiskajā vielmaiņā). Katabolismā noārdās organiskās vielas uz vienkāršākiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|CO2]], [[ūdens|H2O]], [[amonjaks|NH3]]), lai iegūtu enerģiju. Anabolismā enerģija tiek izmantota, lai veidotu tādas šūnām nepieciešamas vielas kā [[olbaltumvielas]], [[nukleīnskābes]] un citas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Volčeks''' var būt:

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada janvārī,}}

sentences:
'''Mezanīns''' (''mezzanine'') ir [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] apzīmējums un samērā jauns finansējuma veids.
Mezanīns vairāk līdzinās parāda instrumentam pēc tā būtības, jo uzņēmums saņem kredītu ar paaugstinātu procenta likmi un tieši darījumi ar [[akcija|akcijām]] nenotiek.

== Raksturojums un vēsture ==
Pirmsākumi meklējami 1980. gadu sākumā, kad mezanīna finansējumu ASV sāka piedāvāt apdrošināšanas kompānijas un [[krājaizdevu sabiedrība]]s. 1990. gadu sākumā mezanīnu sāka piedāvāt šim mērķim īpaši dibināti fondi, kas pēc savas struktūras sāka līdzināties [[riska kapitāls|riska kapitāla]] un privātā kapitāla fondiem. Tāpat kā jau aprakstītie fondi, arī mezanīna sniedzēji apkopo no institucionālajiem un privātajiem investoriem (''high-net worth individuals'') saņemtos līdzekļus, lai veiktu investīcijas dažāda veida [[uzņēmums|uzņēmumos]].

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences: '''Oranžā krāsa''' jeb vienkārši '''oranžs''' ir [[krāsa]], kura [[redzamā gaisma|redzamajā gaismā]] atrodas starp [[sarkanā krāsa|sarkano]] un [[dzeltenā krāsa|dzelteno]] krāsu, kura [[viļņa garums]] ir no 585 līdz 620 [[nanometrs|nanometriem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences: '''Egejas civilizācija''' ir [[jēdziens]], kuru lieto, lai apzīmētu [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] [[Civilizācija|civilizāciju]], kura ap 3000.—1200. gadu p.m.ē. apdzīvoja [[Egejas jūra]]s reģionu, galvenokārt tās salas — [[Krēta|Krētu]], [[Kiklādes salas|Kiklādes]] u.c. —, kā arī atsevišķas sauszemes [[Grieķija]]s teritorijas. Egejas civilizācijas jēdziens apvieno dažādas šī reģiona kultūras, kuras pastāvēja dažādos bronzas laikmeta laika posmos, ieskaitot arī [[Dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] sākumu.

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C3H6O2
|molmasa=74,08
|blīvums=1082
|kušanas temperatūra=-17 °C
|viršanas temperatūra=146 °C (sadalās)
}}
'''Acetols''' (oksiacetons, acetilkarbinols, 1-oksi-2-propanons, CH3COCH2OH) ir vienkāršākais oksiketons jeb [[ketoli|ketols]]. Acetols ir bezkrāsains šķidrums ar saldu un vienlaicīgi asu garšu. Labi jaucas ar ūdeni. Šķīdumos acetols eksistē pārsvarā [[tautomērija|tautomērā]] formā kā ciklisks [[pusacetāli|pusacetāls]].

sentences: '''Viļakas vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Viļakas pils]] dibināšanas [[Atzele]]s zemē. Īpaša nozīme [[Viļaka]]s vēsturē ir [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Marienhauzenas pils|Marienhauzenas pilij]], kas kalpoja par [[Inflantijas vaivadija]]s Marienhauzenas stārastijas centru.

sentences: '''Gremdvirzulis''' jeb '''plunžeris''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''plunge'' — 'nirt, gremdēties') ir [[Cilindrs|cilindrisks]] [[virzulis]], kura garums ir ievērojami lielāks par tā diametru.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Ļubļana
| official_name             = Ljubljana
| settlement_type           = galvaspilsēta
| image_skyline             =
| image_flag                = Flag of Ljubljana.svg
| shield_link               = Ļubļanas ģerbonis
| flag_link                 = Ļubļanas karogs
| image_shield              = Blason ville si Ljubljana (Slovénie).svg
| pushpin_map               = Slovenia#Eiropa
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flaga|Slovēnija}} [[Slovēnija]]
| established_title         = Pirmoreiz minēta
| established_date          = [[1144]]
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| leader_title              = Mērs
| leader_name               = Zorans Jankovičs
| area_total_km2            = 163.8
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
| population_as_of          = 2020
| population_footnotes      =
| population_total          = 295504
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset                = +1
| timezone_DST              = [[Centrāleiropas laiks|CEST]]
| utc_offset_DST            = +2
| latd =46| latm =3| lats =5| latNS = N
| longd =14| longm =30| longs =20| longEW = E
| elevation_m               = 298
| postal_code_type          =
| postal_code               =
| website                   = {{url|http://www.ljubljana.si}}
| footnotes                 =
}}

sentences:
'''Latvijas laukaugu selekcijas muzejs''' ir [[Agroresursu un ekonomikas institūts|Agroresursu un ekonomikas institūta]] muzejs [[Priekuļi|Priekuļos]]. Tas tika atklāts Valsts Priekuļu laukaugu selekcijas institūta simts gadu jubilejas svinībās 2013. gadā. Muzejs atrodas Priekuļos, Selekcijas ielā 3,  t.s. "selekcijas ēkā", kura ir valsts nozīmes industriālais piemineklis.
Muzejā iespējams aplūkot vēsturiskos selekcijā izmantojamos instrumentus, iekārtas, tehnoloģijas, var iepazīties ar dokumentiem, agrākām darba metodēm, selekcionāriem un viņu darbu.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.arei.lv/lv/muzejs|title=Muzejs | Agroresursu un ekonomikas institūts|website=www.arei.lv}}</ref>
2018. gada 28. septembrī muzejā Zinātnieku nakts ietvaros bija iespējams iepazīties ar selekcionāriem un piedalīties dažādās spēlēs un darbnīcās.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.priekuli.lv/pasakumi-kultura/942-zinatnieku-nakts-zinatne-latvijai/event_details|title=Zinātnieku nakts “Zinātne Latvijai” AREI Laukaugu selekcijas muzejā|website=Priekuļu novads}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Aldaris
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = akciju sabiedrība
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1992|05|06}} (pirmsākumi 1865. gadā)
| Sēdeklis            = [[Tvaika iela (Rīga)|Tvaika iela]] 44, [[Rīga]], [[Latvija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Ināra Šure (valdes priekšsēdētāja)
Toms Kučinsks (padomes priekšsēdētājs)
Tomass Panteli (izpilddirektors)
| Darbinieku_skaits   = vairāk nekā 200 (2013)<ref>[http://www.lsm.lv/lv/raksts/ekonomika/zinas/aldaris-atlaidiis-59-darbiniekus-bruves-ekskluziivu-alu-papildin.a66813/ «Aldaris» atlaidīs 59 darbiniekus; brūvēs ekskluzīvu alu]lsm.lv</ref>
| Apgrozījums         = Ls 36,4 miljoni (2008)
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = Ls 3,32 miljoni (2008)
| Nozare              = [[pārtikas rūpniecība]]
| Produkti            = [[alus]], [[sidrs]], kokteiļi, bezalkoholiskie dzērieni
| Mājaslapa           = [http://www.aldaris.lv/ www.aldaris.lv]
}}
'''AS Aldaris''' ir [[alus]] un bezalkoholisko dzērienu ražotājs [[Latvija|Latvijā]]. Līdz 2013. gadam "Aldaris" bija uzskatāms par Latvijas alus tirgus līderi. 2008. gadā "Aldara" produkcija aizņēma 46,1 procentu alus tirgus Latvijā.<ref>[http://www.nra.lv/zinas/22962-krizes-laika-mekle-letu-alu.htm Krīzes laikā meklē lētu alu], nra.lv, {{dat|2009|05|20|SK}}</ref> 2013. gadā uzņēmums veica restrukturizāciju, samazinot ražošanu, kā arī atlaižot 59 darbiniekus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hāzentēters
|          vārds_orig = ''Johann Hasentöter''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1517
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Austrumprūsija|Vācu ordeņa valsts]] (tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1586
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Danciga]], [[Austrumprūsija|Karaliskā Prūsija]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Senprūši|prūsis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Livonijas apraksts, <br />pirmā iespiestā latviešu tēvreize (1550)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hanss Johans Hāzentēters''' ({{val-de|Hans Johann Hasentöter}}, arī ''Hasentödter'', ap 1517 – ap 1586) bija [[Austrumprūsija|Prūsijā]] dzimis vācu dzejnieks un hronists, kas dzīvoja [[Reformācija|Reformācijas laikmetā]] un jaunības laikā strādāja par sekretāru arī [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]]. Viņš [[latviešu valoda|latviešu valodā]] pārtulkoja vai pierakstīja jau agrāk tulkoto [[tēvreize|tēvreizi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Toluilskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C8H8O2
|molmasa=136,15
|blīvums=1050 - 1060
|kušanas temperatūra=''o''-toluilskābei 105 °C
''m''-toluilskābei 108 - 110 °C
''p''-toluilskābei 177 - 180 °C
|viršanas temperatūra=''o''-toluilskābei 259 °C
''m''-toluilskābei 263 °C
''p''-toluilskābei 274 - 275 °C
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nemeja
| native_name    = {{gree|Νεμέα}}
| image          = Temple of Zeus - Nemea, Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Zeva tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 48| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 38| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolida]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1924. gada
| archaeologists = Berts Hills, Karls Blegens
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Nemeja''' ({{val|grc|Νεμέα}}) bija sens [[Zevs|Zeva]] kulta centrs [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, senās [[Kleonas|Kleonu]] pilsētas teritorijas daļa (atradās ~7 km no Kleonām), [[Argolida|Argolidā]]. Mūsdienās atrodas [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Blakus arheoloģiskajai zonai dienvidrietumu virzienā atrodas neliels ciems [[Arhaja Nemeja]] (''Αρχαία Νεμέα''), iepriekš saukts Irakliona, savukārt, jaunā [[Nemeja (pilsēta)|Nemeja]] atrodas apmēram 5 km uz rietumiem.

sentences:
jau gadsimtiem ilgi tiek izmantots kulinārijā kā dabisks emulgators]]
'''Emulgatori''' (no {{val|la|emulgeo}} — 'slaukt') — vielas, kas nodrošina [[emulsija]]s veidošanos no nesajaucamiem [[šķidrums|šķidrumiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{Infobox military conflict
| conflict          = Operācija "Mūru sargs"
| partof            = [[Izraēlas — Palestīnas 2021. gada konflikts|Izraēlas—Palestīnas 2021. gada konflikta]]
| image             = [[File:The Israeli bombing of civilian neighborhoods in the Gaza Strip 2021 (cropped).jpg|The Israeli bombing of civilian neighborhoods in the Gaza Strip 2021 (cropped)|300px]]
| caption           = Apdzīvotā vietā esošu teroristisko organizāciju objektu punktveida bombardēšana
| date              = {{dat|2021|05|10|N}}–{{dat|2021|05|21|N}}
| place             = {{vieta|Izraēla}} un {{vieta|Palestīna}}
| result            = Puses vienojās par uguns pārtraukšanu
| combatant1        = {{flag2|Israel}}
* [[File:Badge of the Israel Defense Forces.svg|15px]] [[Izraēlas Aizsardzības armija]]
* [[Šabak]]
| combatant2        = [[File:Flag of Hamas.svg|border|22px]] [[Hamās]]
* [[Iz ad-Dīna al-Kasāma brigādes]]
[[File:Flag of the Islamic Jihad Movement in Palestine.svg|22px]] [[Palestīnas islāmiskais džihāds]]
[[Palestīnas atbrīvošanas tautas fronte]]
| commander1        = {{flaga|Israel}} [[Benjamins Netanjahu]]
{{flaga|Israel}} [[Benijs Gancs]]
| commander2        = [[File:Flag of Hamas.svg|border|22px]] [[Ismails Hanija]]

sentences: {{Izolēts raksts|date=2012. gada maijā,}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zēni malā
| operators =
| attēls = Boys on the Side poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Herberts Ross]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vūpija Goldberga]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boys on the Side''
| studija = * ''[[Le Studio Canal+]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|2|3}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zēni malā"''' ({{Val|en|Boys on the Side}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Herberts Ross]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vūpija Goldberga]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Drū Berimora]] un [[Metjū Makonahijs]]. Šī bija pēdējā režisētā Rosa filma.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sicista_betulina_01.JPG
| att_nosaukums =
|    att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|    virsdzimta = Dipodoidea
| virsdzimta_lv = Lēcējpeļu virsdzimta
|  virsdzimta_r = Lēcējpeļu dzimta
|        dzimta = Dipodidae
|     dzimta_lv = Lēcējpeļu dzimta
|   apakšdzimta = Sicistinae
|apakšdzimta_lv = Sicistu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Sicistas
|         ģints = Sicista
|      ģints_lv = Sicistas
|          suga = Sicista betulina
|       suga_lv = Meža sicista
|      binomial = Sicista betulina <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1779)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
|    iedalījums =
}}
'''Meža sicista''' (''Sicista betulina'') ir viena no [[lēcējpeļu dzimta]]s (''Dipodidae'') grauzēju sugām.<ref>[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12900062 Mammal Species of the World: Subfamily Sicistinae]</ref> Izplatīta [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Āzija]]s ziemeļos.<ref name=iuc>[https://www.iucnredlist.org/species/20184/115156920 IUCN: Sicista betulina]</ref><ref>[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12900065 Mammal Species of the World: Sicista betulina]</ref> [[Eiropa|Eiropā]] aizsargājama suga.<ref name=lat/>

sentences: '''24. marts''' ir gada 83. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (84. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 282 dienas.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from the United Kingdom}}

sentences: 1910. gadā [[impresionisms|impresionisma]] stilā ar [[eļļas glezniecība|eļļas krāsām]] uz audekla gleznotais darbs "Ziema"]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Jaunciems
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Jaunciems, Northern District, Riga, Latvia - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Ķīšezers|Ķīšezera]] piekraste pie [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1|  lats = 44 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 11 | longs = 9 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Rīga]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=353}}
 |     established = 1999
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Jaunciems''' ir [[dabas liegums]] [[Rīga|Rīgā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/jaunciems/ |title=Dabas aizsardzības pārvalde. Jaunciems |access-date={{dat|2017|04|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150619154135/http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/jaunciems/ |archivedate={{dat|2015|06|19||bez}} }}</ref> Izvietojies pilsētas ziemeļaustrumos, [[Ķīšezers|Ķīšezera]] krastā. Lieguma teritorija veidojas no trijiem atsevišķiem apgabaliem: ezera ziemeļu piekrastē pie [[Trīsciems|Trīsciema]] un Zundaga kaktā, ezera austrumu piekrastē pie [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]] un ezera dienvidaustrumu piekrastē ap Pilskaktu. 58% platības ir sauszemes teritorija, bet 42% — ezera akvatorija. Dabas liegums izveidots 1999. gadā, lai nodrošinātu aizsardzību Latvijas un Eiropas Savienības nozīmes īpaši aizsargājamiem biotopiem un īpaši aizsargājamām augu un dzīvnieku sugām, kā arī nodrošinātu rekreācijai un izglītībai piemērotu teritoriju aizsardzību pilsētvidē un kultūrvēsturiskās ainavas saglabāšanu. Ķīšezera krastā sastopams tāds aizsargājams biotops, kā eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju. Reljefa īpatnību dēļ dabas liegumam un tā apkārtnei piemīt ainaviska vērtība. Lielāko daļu teritorijas aizņem dažādi zālāji. Sausie — piejūras un smiltāju zālāji, mēreni mitrie — vilkakūlas zālāji (tukšaiņu zālāji), applūstošie un slapjie zālāji — eitrofas augsto lakstaugu audzes un palieņu zālāji. Plašāk pārstāvēti ir mēreni mitri, mitri un slapji zālāji, kas sastopami visā dabas lieguma teritorijā. Būtiskākie ainavas elementi ir Ķīšezera piekraste, parks pie Mangaļu mežniecības, Beltes parks, Ķīšezera piekraste ezera vidusdaļā, kas izceļas ar reljefa formu daudzveidību, un vietām augstu ezera krasta terasi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Jaunciems_16.pdf |title=DABAS LIEGUMS “JAUNCIEMS”. DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2017|04|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201001175701/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Jaunciems_16.pdf }}</ref> ''[[Natura 2000]]'' teritorija.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Haralds Blaus
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Harald Blaus 1926.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Haralds Blaus 1926. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1885|2|5}}
 |             dz_viet = [[Mēdzūlas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Liezēres pagasts]] {{LAT}})
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1945|6|4|1885|2|5}}
 |            mir_viet = {{vieta|Vācija|Augsburga}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts =
 |        sporta veids = [[Šaušana]]<br />[[Daiļslidošana]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ({{oss|V=1912}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |                 PR1 =
 |               PR1_d =
 |                 PR2 =
 |               PR2_d =
 |                 PR3 =
 |               PR3_d =
 |                 PR4 =
 |               PR4_d =
 |                 PR5 =
 |               PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalSport|Vīriešu [[šaušana]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Krievijas Impērija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1912|teksts=Stokholma 1912}}| }}
}}
'''Haralds Kārlis Ādolfs Blaus''' ({{val|de|Harald Carl Adolf Blau}}, {{val|ru|Гарольд Блау}}, ''Гарри Блау''; {{dat VS|{{dat|1885|02|5}}|{{dat||01|24}}}} — {{dat|1945|6|4|N}}) bija sportists (daiļslidotājs, šāvējs), mednieks, arhitekts, suņu audzētājs, sporta biedrību un sekciju vadītājs. Startēdams [[Krievijas Impērija]]s komandā, kļuva par pirmo olimpiskās medaļas ieguvēju no [[Latvija]]s [[1912. gada vasaras olimpiskās spēles|1912. gada Stokholmas vasaras olimpiskajās spēlēs]], daudzkārtējs Latvijas rekordists un Latvijas meistars [[Stenda šaušana|stenda šaušanā]] un [[Daiļslidošana|daiļslidošanā]].

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

sentences: '''Krāslavas pils''' jeb '''Plāteru pils''' ({{val|pl|Pałac Platerów w Krasławiu}}) ir 18. gadsimtā celta [[Krāslava]]s [[muiža]]s kungu māja, pie kuras atrodas muižas saimniecības ēkas un baroka stila parks.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Džeremijs Korbins
 |       vārds_orģ = ''Jeremy Corbyn''
 |          attēls = Official portrait of Jeremy Corbyn crop 2, 2020.jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts =

 |           amats = Opozīcijas līderis
 |     term_sākums = {{dat|2015|9|12|N|bez}} — {{dat|2020|4|4|N|bez}}
 |     term_beigas =
 |         monarhs = [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]]
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers = [[Deivids Kamerons]]
[[Terēza Meja]]
[[Boriss Džonsons]]
 |     priekštecis = [[Harieta Harmana]]
 |        pēctecis = [[Kīrs Stārmers]]

 |          amats2 = [[Leiboristu partija (Apvienotā Karaliste)|Leiboristu partijas]] vadītājs
 |    term_sākums2 = {{dat|2015|9|12|N|bez}} — {{dat|2020|4|4|N|bez}}
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = [[Eds Milibends]]
 |       pēctecis2 = [[Kīrs Stārmers]]

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Čipenhema}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Leiboristu partija (Apvienotā Karaliste)|Leiboristu]]
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
* Džeina Čepmena (1974—1979)
* Klaudija Brakčita (1987—1999)
* Laura Alvaresa (2013—tagad)
 |           bērni = 3 dēli
 |       profesija =
 |      alma_mater = Ziemeļlondonas Universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Eubalaena glacialis with calf.jpg
| att_nosaukums =[[Ziemeļu gludvalis]] (''Eubalaena glacialis'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| sīkkārta =Mysticeti
| sīkkārta_lv=Plātņvaļi
| dzimta = Balaenidae
| dzimta_lv = Polāro vaļu dzimta
| binomial=Balaenidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
| kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Lopdārzi
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = <!-- miesta attēls -->
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2        = [[Krustpils pagasts]]
| established_title        = Luopudārzi
| established_date         = [[1885]] (rakstos)
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2009
| population_footnotes     = <ref name="lopu" />
| population_total         = 48
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 50 | longs = 45 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5204 Lopdārzi
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lopdārzi''' (arī '''Lopudārzi''', '''Kaķit-Lapudārzi''') ir [[mazciems]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]]  [[Dienvidi|dienvidu]] daļā, [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgavas—Krustpils]] [[dzelzceļš|dzelzceļa]] kreisajā malā.

sentences: '''Nevienādība''' ir apgalvojums vai izteiksme, kurā tiek salīdzināta divu lielumu savstarpējā vērtība.

sentences: '''Kālis''' ir sakņu dārzenis, kas attīstās ''Brassica napus'' pasugas augiem. Kālis ir ļoti tuvi radniecīgs ar [[Rapsis|rapsi]], kas ir cita ''Brassica napus'' pasuga''.'' Kāļi radās kā [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīds]] starp [[Dārza kāposts|kāpostiem]] (''Brassica oleracea'') un [[Rācenis|rāceņiem]] (''Brassica rapa''). To saknes tiek plaši lietotas uzturā un arī lapas ir ēdamas. Gan saknes, gan lapas izmanto arī kā [[Mājlops|mājlopu]] barību.

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
'''Temps''' ir kādas norises [[ātrums]]. [[mūzika|Mūzikā]] temps ir atskaņošanas ātrums. [[Dziesmas]], [[spēles]], izrādes temps, izpildīšanas ātrums. [[rūpniecība]]s attīstības tempi. Uzņemt strauju tempu. Skrējiena temps palēninās. Veikt (kaut ko) trieciena tempā — iespējami ātri.

sentences: '''Detrīts''' (lat. ''detritus'' — saberzts) ir organogēns [[drupu materiāls]] nogulumos vai [[Nogulumieži|nogulumiežos]].<ref>Геологический словарь, Том первый: Детрит. Москва, Недра. 1978; 219. lpp</ref> Detrīts veidojas no [[Augi|augu]] šūnu fragmentiem, [[Čaula|čaulām]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Skelets|skeletu]] daļām un dažādiem izdalījumiem. Pēc sasmalcinājuma pakāpes detrītu dala smalkajā detrīta un rupjajā detrītā. Dabā detrīts var būt uz [[sauszeme]]s dzīvnieku [[Ekskrementi|ekskrementu]] veidā, vai jebkādu mirušu organisko palieku vai dzīvnieku kaulu veidā u.t.l. Ūdenī sīku nesadalījušos augu vai dzīvnieku organismu daļiņu vai izdalījumu kopums (no dažiem μm līdz dažiem cm) var atrasties peldošā stāvoklī vai arī nosēsties ūdenstilpju dibenā. Dzīvniekus, kas pārtiek no detrīta, sauc par [[detritofāgi]]em.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Kallavesi
|attēls=Koski-laiva.JPG
|paraksts=Izbraucienu kuģītis Kallavesi ezerā
| map = Somija
| plat_d=62 | plat_m=50 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=45 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=473
|garums=50
|Vid_dziļums=8,9
|Max_dziļums=102
|tilpums=
|augstums_vjl=82
|izteka=[[Unnuka]]
|baseins=16 270
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Kuopio]]
}}
'''Kallavesi''' ({{val|fi|Kallavesi}}) ir liels [[ezers]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Ziemeļsavo]] reģionā. Dziļākais ezers Somijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Eihe
|     vārds_orig =
|         attēls = Eikhe_RI.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dobeles pagasts|Dobeles pagasta]] "Avotiņi", [[Kurzemes guberņa]] , [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Džona Lenona siena''' (arī '''Lenona siena''') ir siena [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]]. Kopš 1980. gadiem siena tiek apzīmēta ar [[Džons Lenons|Džona Lenona]] iedvesmotiem [[grafiti]] zīmējumiem un uzrakstiem no ''[[The Beatles]]'' un Lenona dziesmu vārdiem. Sienas krāsojums nemitīgi mainās, sākotnējais Džona Lenona portrets jau ilgu laiku ir ticis pārkrāsots ar jauniem zīmējumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.prague-information.eu/prague_monuments/lesser_town/john_lennon_wall |title=Prāgas tūrisma objekts: Džona Lenona siena |access-date={{dat|2016|10|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810073556/http://www.prague-information.eu/prague_monuments/lesser_town/john_lennon_wall |archivedate={{dat|2014|08|10||bez}} }}</ref> Siena atrodas [[Neatkarīgais Maltas Bruņinieku ordenis|Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa]] īpašumā, kas ļauj grafiti entuziastiem turpināt uz sienas zīmēt. Pat tad, ja siena tika pārkrāsota, nākamajā dienā tā atkal tiek pārklāta ar dzeju un ziediem. Mūsdienās Džona Lenona siena kalpo kā [[mīlestība]]s un [[miers|miera]] simbols.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lonelyplanet.com/czech-republic/prague/sights/historic/john-lennon-wall |title=Pasaules kultūras pieminekļi: Lenona siena |access-date={{dat|2016|10|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160610204323/http://www.lonelyplanet.com/czech-republic/prague/sights/historic/john-lennon-wall |archivedate={{dat|2016|06|10||bez}} }}</ref>

sentences:
— gan istabas, gan dārza augs]]
]]
 ''dekoratīvā miza]]

sentences:
[[Kategorija:Dmitrija Šostakoviča skaņdarbi]]
[[Kategorija:Simfonijas]]

sentences:
[[Kategorija:Ukraina]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Ukrainā]]

sentences: '''Programmējama tikai lasāma atmiņa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''programmable read-only memory — PROM'') ir lasāmatmiņas atmiņas veids, kurā katra bita iestatīšanai tiek izmantoti drošinātāji, iestatītie biti ir patstāvīgi un tos nevar mainīt. PROM izmanto digitālajās elektroniskajās ierīcēs, lai uzglabātu pastāvīgus datus, parasti zema līmeņa programmas, piemēram, [[programmaparatūra|programmaparatūru]] vai mikrokodu. Galvenā atšķirība no standarta [[Lasāmatmiņa|ROM]] ir tā, ka ražošanas laikā dati tiek ierakstīti [[ROM]], savukārt ar PROM dati tajos tiek ieprogrammēti pēc izgatavošanas. Tādējādi ROM parasti izmanto tikai lieliem ražošanas cikliem ar labi pārbaudītiem datiem, savukārt PROM tiek izmantoti, lai ļautu programmatūru izstrādātājiem pārbaudīt datus uz ierīču apakškopu, pirms datu ierakstīšanas visās ierīcēs.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         = Rocket Lab Launch Complex 1
| former_names        =
| alternate_names     = Māhijas starta komlepkss
| status              = aktīvs
| image               = Rocket Lab Launch Complex 1 (Sept 2016).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = ''Rocket Lab Launch Complex 1'' Māhijas pussalā 2016. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Rocket Lab]]
| current_tenants     = [[Rocket Lab]]
| location            = {{NZL}}, Māhijas pussala
| address             =
| location_town       =
| location_country    = [[Jaunzēlande]]
| pushpin_map         = Jaunzēlande
| latd  = 39| latm  = 15| lats  = 39.06| latNS  = S
| longd = 177| longm = 51| longs = 57.1| longEW = E
| map_caption         = Atrašanās vieta
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 2016
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Virulence''' (no {{val|la|virulentus}} — 'indīgs') ir [[mikroorganismi|mikroorganismu]] [[patogēns|patogenitātes]] pakāpe. Tā atkarīga no [[infekcija|infekciju]] ierosināšanas īpatnībām, kā arī inficējamā [[organisms|organisma]] uzņēmības. Par virulences vienību uzskata mazāko daudzumu baktēriju, kas nogalina visus eksperimenta dalībniekus, bet mēra ar devu, kura pietiek, lai nogalinātu 50% eksperimenta dzīvnieku. Virulence samazinās nelabvēlīgu ārējās vides apstākļu ietekmē. Mikroorganismu virulences samazināšanos izmanto dažādu [[vakcīna|vakcīnu]] ieguvē.<ref>Populārā medicīnas enciklopēdija</ref>

sentences:
30 Rīgā]]
'''Raiņa un Aspazijas muzejs''' ir 2009. gadā dibinātās [[Memoriālo muzeju apvienība]]s daļa, ko veido [[Raiņa un Aspazijas māja]] [[Rīga|Rīgā]], [[Raiņa un Aspazijas vasarnīca]] [[Majori|Majoros]], [[Raiņa muzejs "Jasmuiža"]] un [[Raiņa muzejs "Tadenava"]].<ref>[https://literatura.lv/organization/977266?lang=lv literatura.lv]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Ņižņaja Taimira
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Taymyra river.png
| kartes_paraksts   = Ņižņaja Taimiras baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=74| sāk_plat_m=54| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=100| sāk_gar_m=31| sāk_gar_s=17| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=76| iet_plat_m=06| iet_plat_s=40| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=99| iet_gar_m=47| iet_gar_s=20| iet_gar_EW=E
| garums            = 187
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 6
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 6
| caurtece          = 1220
| gada_notece       =
| baseins           = 124 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Taimiras ezers]]
| ieteka             = [[Taimiras līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}
'''Ņižņaja Taimira''' ({{val|ru|Нижняя Таймыра}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, plūst pa [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonu]].

sentences:
{{Infobox
| bodyclass  = vcard
| bodystyle  = width:23em;
| above      = Eikarioti<br />''Eukaryota'' {{small|(''Whittaker & Margulis, 1978'')}}
| headerstyle= background-color: #E0D2B0;
| image      =
| caption    = Eikariotu daudzveidība

sentences:
'''Dzeltenā tēja''' pēc savām īpašībām ir diezgan tuva [[zaļā tēja|zaļajai tējai]], tomēr, pateicoties vieglajai [[fermentācija]]i, tējas uzlējumam piemīt viegli dzeltena krāsa. Dzeltenā tēja tiek uzskatīta par elitāru un dārgu tēju, ko līdz pat 20. gs sākumam bija aizliegts izvest no [[Ķīna]]s, par šī likuma pārkāpšanu draudēja nāvessods.
Dzeltenā tēja tiek ievākta un apstrādāta tikai ar rokām. Tās pagatavošanai tiek izmantoti tikai tējas pumpuri - lai iegūtu vienu kilogramu tējas nepieciešami 25 000 tējas pumpuru. Tējas iegūšanai tiek audzēts salīdzinoši jauns tējas krūms ar izturīgiem, lieliem un sulīgiem zeltaini-zaļas krāsas pumpuriem, nosegtiem ar maigiem, baltiem matiņiem. Dzeltenās tējas sagatavošanas laikā tējas lapas netiek pakļautas augstas temperatūras iedarbībai, tādējādi fermentācija ir diezgan maza.
Dzelteno tēju pagatavo, to aplejot ar 60-70 grādus siltu ūdeni un ļaujot ievilkties apmēram 3 minūtes. Gatavajai tējai piemīt maiga garša un spēcīgs, izsmalcināts aromāts.

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Tērzēšanas retranslēšana tīklā Internet''', '''Internetā retranslētā tērzēšana''' jeb '''IRC''' ({{val-en|Internet Relay Chat}})<ref>{{AkadTerm|term=IRC|lang=LV}}</ref> ir tūlītējās saziņas veids, izmantojot [[Internets|Internetu]]. Tas ir pamatā radīts grupu (''viens ar vairākiem'') saziņai diskusiju forumos, sauktos par ''kanāliem'', taču atļauj arī divpusēju (''viens ar vienu'') saziņu.

sentences: '''Sieviešu apgraizīšana''' ir rituāla dažu vai visu [[Vulva|sievietes ārējo dzimumorgānu]] likvidēšana. Parasti tas tiek veikts ar parastu asmeni vai skuvekli, ar vai bez [[anestēzija]]s. Tas visvairāk tiek praktizēts 27 Āfrikas valstīs, kā arī [[Jemena|Jemenā]] un [[Kurdistāna|Kurdistānas reģionā]] Irākā, praktizēts mazākā mērā citur Āzijā un visā pasaulē starp diasporas pārstāvjiem.<ref>[http://www.unicef.org/media/files/FGCM_Lo_res.pdf UNICEF 2013] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150405083031/http://www.unicef.org/media/files/FGCM_Lo_res.pdf |date={{dat|2015|04|05||bez}} }}, p. 44 (traditional circumciser), pp. 45–46 (anaesthesia), p. 46 (blade or razor), pp. 26–27 (for the 29 countries).</ref> Vecums, kādā tiek veikta apgraizīšana, svārstās no dažām dienām pēc dzimšanas līdz [[pubertāte]]s vecumam. Pusē valstu, kam pieejama statistika, tas tiek izdarīts meitenēm vecumā līdz 5 gadiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Manteifels-Cēge
|     vārds_orig = ''Georg Manteuffel-Szoege''
|         attēls = Georg Baron von Manteuffel gen Szoege.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Bonna]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Georgs fon Manteifels, Sofija fon Rīdigere
|          brāļi = [[Hanss fon Manteifels-Cēge]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus_comtulus_G4_(1).JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. comtulus
| suga_lv =Sīkā atmatene
| binomial = Agaricus comtulus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Ligzda''' ir dažādu dzīvnieku būvēts patvērums, kas kalpo par vietu gulēšanai, dzīvošanai un pēcnācēju iznēsāšanai. Galvenokārt ligzdas būvē [[putni]], bet par ligzdām tiek uzskatītas arī dažas [[zīdītāji|zīdītāju]] (migas; būvē, piemēram, [[vāveres]]), [[kukaiņi|kukaiņu]] (pūžņi; piemēram, [[lapsenes]], [[termīti]]), [[čūskas|čūsku]] un [[zivis|zivju]] sugu būves. Atkarība no dzīvnieku sugas un dzīvesvietas ligzdu veidošanai tiek izmantoti dažādi materiāli un būvēšanas vietas. Ligzdu būvei galvenokārt tiek izmantoti organiski materiāli ([[lakstaugs|zāle]], [[sūnas]], [[lapas]], [[zari]]), dzīvnieku pašu izdalījumi vai apspalvojums ([[siekalas]], [[dūnas]]), kā arī neorganiski vai cilvēku darināti materiāli ([[dubļi]], [[oļi]], [[papīrs]], [[audums]], [[plastmasa]]). Ligzdas var būt būvētas dažādās vietās — [[ala|alās]], zemes iedobēs, [[zāliens|zālē]], koku un krūmu zaros, koku dobumos, [[klints|klintīs]], smilšainās nogāzēs —, kā arī izmantojot dažādas antropogēnas būves — zem ēku jumtiem, stabu galos, caurulēs u.c. Dažkārt [[cilvēks]] atsevišķu sugu vairošanās stimulēšanai veido speciālas būves vai ierīces ligzdošanas atvieglošanai — [[putnu būrītis|putnu būrīšus]], pamatnes [[stārķis|stārķu]] ligzdām u.c.

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Varbūtība]]
[[Kategorija:Ētikas pamatproblēmas]]

sentences: '''Aritmētiskā progresija''' ir [[skaitlis|skaitļu]] virkne, kurā katrs loceklis (izņemot pirmo) tiek iegūts, iepriekšējam loceklim pieskaitot kādu konstantu vērtību, ko sauc par [[diference|diferenci]]. Piemēram, skaitļu virkne 5, 7, 9, 11, 13, 15... ir aritmētiskā progresija ar diferences vērtību 2.

sentences:
{{OSI protokolu steks}}
'''Vienkāršais tīkla pārvaldības protokols''' jeb '''SNMP''' ({{val|en|Simple Network Management Protocol}})<ref>{{AkadTerm|term=SNMP|lang=EN}}</ref> ir interneta standarta protokols, lai pārvaldītu ierīces IP tīklos. Ierīces, kas atbalsta SNMP, ietver maršrutētājus, komutatorus, serverus, darba stacijas, printerus utt.

sentences: '''Civilkodekss''' ir [[normatīvo aktu sistematizācija|vienots normatīvs akts]], kas ietver plaša civiltiesisko attiecību spektra regulējumu.

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Džidas bāka''' atrodas [[Džida|Džidā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]]. Bāka ir celta laika posmā no 1987. līdz 1990. gadam un ar aptuveno augstumu 133 m uzskatāma par augstāko [[bāka|bāku]] pasaulē,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.unc.edu/~rowlett/lighthouse/sau.htm |title=Saūda Arābijas lielākās bākas |access-date={{dat|2015|06|30||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150629105333/http://www.unc.edu/~rowlett/lighthouse/sau.htm }}</ref> bet ēka sākotnēji netika celta tikai bākas ierīkošanai. Bāka atrodas [[Džidas osta]]s ziemeļu daļā, [[Sarkanā jūra|Sarkanās jūras]] krastā. Ēka celta [[futūrisms|futūrisma]] stilā no [[betons|betona]] un [[dzelzs]], tajā atrodas arī ostas pārvaldes centrs,<ref>[http://www.emporis.com/building/jeddahportcontroltower-jeddah-saudiarabia Jeddah Port Control Tower]</ref> kā arī tās forma ir kā vertikāli sadalītam [[cilindrs|cilindram]], kura abas daļas savieno [[lode]]s formas objekts, kas atrodas cilindrisko daļu vidū. Bākas gaisma iedegas trīs reizes katras 20 sekundes un to var saredzēt 46 km rādiusā. 2014. gadā vairāki industriālie alpīnisti atjaunoja bākas izskatu un pārkrāsoja to no baltas krāsas uz nedaudz tumšāku baltās krāsas toni.<ref>[http://www.ports.gov.sa/English/SAPorts/Jeddah/Pages/Climbing-Experts-Restore-The-Marine-Control-Tower-In-Jeddah-Islamic-Port.aspx ''Climbing Experts Restore The Marine Control Tower In Jeddah Islamic Port'', ports.gov.sa]</ref>

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0085CA|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Mets Rūle|bg_color=#000000|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Carolina Panthers|logo=Carolina Panthers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Karolīnas "''Panthers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Šarlota}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Skots Fiterers|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Bank of America Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=74 867|krāsas=Melna, gaiši zila, pelēka<br />{{color box|#000000}} {{color box|#0085CA}} {{color box|#BFC0BF}}|īpašnieks=Deivids Tepers|prezidents=|divīzijas tituli=6}}'''Karolīnas "Panthers"''' ({{Val|en|Carolina Panthers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Šarlota|Šarlotā]], [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Panthers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Bank of America Stadium'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Wikimedia}}
'''''Wikimedia'' nodaļas''' ir nacionālas vai reģionālas [[bezpeļņas organizācija]]s, kas ir izveidotas, lai atbalstītu ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektu, kā [[Vikipēdija]], intereses vietējā mērogā. Nodaļas ir juridiski neatkarīgas no ''Wikimedia Foundation'' organizācijas. Pēc oficiālas atzīšanas ar fondu tās saista nodaļu vienošanās līgums. Nodaļām nav nekādas kontroles pār fonda tīmekļa vietnēm. Šīs organizācijas rīko reģionālās konferences, informatīvus un globālus pasākumus, kā ''[[Wikimania]]''.<ref name=Konieczny/><ref name=Morell/> 2015. gada janvārī bija 41 atzīta ''Wikimedia'' nodaļa.<ref name=Fontanills/><ref name=Meta/>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Stīvs Aoki
|Attēls           = File:Steve Aoki Robin Laananen photo.png
|Att_izm          = 280px
|Apraksts         = Stīvs Aoki 2014. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|30}}
|Žanrs            = [[elektroniskā deju mūzika]], [[hiphops]], [[hausmūzika]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
|Gadi             = [[1996]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Dim Mak]]'', ''[[Ultra Music]]'', ''[[Spinnin' Records]]''
|Mlapa            = https://www.steveaoki.com/
|Dzimums          = V
}}
'''Stīvens Hirojuki Aoki''' ({{val-en|Steven Hiroyuki Aoki}}, {{val-ja|スティーヴン・ヒロユキ・アオキ}}; dzimis {{dat|1977|11|30}}, [[Maiami]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])  ir japāņu izcelsmes amerikāņu [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]]. 2019. gadā žurnāls ''[[DJ Mag]]'' Aoki atzina par 10. labāko dīdžeju pasaulē.<ref>https://djmag.com/top100dj?year=2019 100 labākie dīdžeji 2019. gadā</ref> Sadarbojies ar ''[[will.i.am]]'', ''[[Afrojack]]'', ''[[Linkin Park]]'', [[Igija Azalija|Igiju Azaliju]], ''[[Backstreet Boys]]'', ''[[Blink-182]]'', ''[[BTS]]'', ''[[Dimitri Vegas & Like Mike]]'', ''[[Dons Diablo|Donu Diablo]]'', ''[[Hardwell]]'' un daudziem citiem māksliniekiem. Patlaban (2020) izdevis sešus studijas albumus.

sentences:
[[File:World 1914 empires colonies territory.PNG|thumb|Koloniālo un sauszemes impēriju karte visā pasaulē 1914. gadā]]
'''Koloniālisms''' ir kādas nācijas [[suverenitāte]]s paplašināšana ārpus savas teritorijas un politiskas kontroles ieviešana šajā teritorijā, tādējādi izmantojot kolonizētās teritorijas resursus, darbaspēku un iegūstot dažādus citus labumus un priekšrocības. Nereti kolonisti pakļautajai nācijai uzspiež savu valodu, kultūru, sociālās sistēmas atribūtus, morāli, ideoloģiju, reliģiju. Koloniālisms var izpausties [[imperiālisms|imperiālisma]] formā un mēdz būt cieši saistīts ar to. Kolonizācijai var tikt pakļautas nācijas, kuras vēl nav izveidojušas valstiskas formas, kā arī suverēnas valstis. Pēdējā gadījumā kolonizācija var sekot šīs valsts [[okupācija]]i un [[aneksija]]i.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Octopus vulgaris2.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus vulgaris|Astoņkājis}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv = Bilaterāļi
| apakšnod = Protostomia
| apakšnod_lv = Pirmmutnieki
| virstips = Lophotrochozoa
| virstips_lv = Spirālveidīgie
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| binomial= Mollusca <small>([[Cuvier]], 1797)</small>
| iedalījums =
* [[Bruņgliemeži|Bruņgliemji]] (''Polyplacophora'')
* {{TaksoSaite|Cephalopoda|Galvkāji}}
* {{TaksoSaite|Bivalvia|Gliemenes}}
* {{TaksoSaite|Gastropoda|Gliemeži}}
* {{TaksoSaite|Scaphopoda|Lāpstkāji}}
* {{TaksoSaite|Monoplacophora|Monoplakofori}}
* [[Rievvēdergliemju klase|Rievvēdergliemji]] (''Solenogastres'')
* [[Vairogkājgliemju klase|Vairogkājgliemji]] (''Caudofoveata'')<ref>Stalažs A., Dreijers E. ''Gliemju latviskie nosaukumi''. Scripta Letonica 2(1) © RPD Science, 2015.</ref>
}}
'''Gliemji''' jeb '''moluski''' (''Mollusca'') ir [[bilaterāļi|bilaterālo]] (''Bilateria'') [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kas apvieno 8 mūsdienu klases un 2 izmirušas [[Klase (bioloģija)|klase]]s. Pasaulē ir zināms ap 130 000 gliemju sugu, tādēļ sugu skaita ziņā gliemju tips ieņem otro vietu aiz [[posmkāji]]em.<ref name=lat>[http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/gliemji/ Gliemji]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Salacgrīva
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Salacgrīva, piemineklis jūrniekiem.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piemineklis jūrniekiem Salacgrīvā
| image_flag = Flag of Salacgrīva.svg
| flag_link = Salacgrīvas karogs
| image_shield = Salacgriva COA.svg
| shield_link = Salacgrīvas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 45
| lats = 06
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 21
| longs = 26
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Salacgrīvas apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Andris Zunde
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Salismünde}}
| area_total_km2 = 12.57
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Salacgrīva}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 4
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4033
| website = {{URL|www.salacgriva.lv}}
| footnotes =
}}
'''Salacgrīva''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]], [[Salaca]]s upes grīvā. Attālums no Salacgrīvas līdz [[Rīga]]i — {{nobr|103 km}}, līdz [[Limbaži]]em — {{nobr|50 km}}, līdz [[Valmiera]]i — {{nobr|95 km}}. Pilsētas saimniecībā liela nozīme ir koku eksportam, kokapstrādei, pārtikas ražošanai un tirdzniecībai.

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = ''Herzeleid Tour''
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = ''[[Rammstein]]''
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[Herzeleid]]''
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|1994|4|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|1996|10|12|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 113
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = -
| šī turneja                = '''''Herzeleid Tour'''''
(1994-1996)
| nākošā turneja            = ''[[Sennsucht Tour]]''
(1997-2000)
| Dažādi                    =
}}
'''''Herzeleid Tour''''' bija vācu grupas ''[[Rammstein]]'' pirmā koncerttūre, kas norisinājās grupas pirmā tāda paša nosaukuma [[Herzeleid|albuma]] atbalstam. Tūre sākās 1994. gada 14. aprīlī [[Leipciga|Leipcigā]] un noslēdzās 1996. gada 12. oktobrī. Kopsummā grupa nospēlēja 113 koncertus, katrā atskaņojot gandrīz visas dziesmas no sava debijas albuma, kā arī dažas demo dziesmas, kas vēlāk tika iekļautas grupas otrajā albumā ''[[Sehnsucht]]''.

Tūres laikā grupa ne tikai uzstājās ar solo koncertiem, bet arī bija kā iesildītāji tādām grupām kā ''[[Project Pitchfork]]'' (15 koncerti), ''[[Clawfinger]]'' (5 koncerti), ''[[Ramones]]'' — ''"Adios Amigos Tour"'' (8 koncerti).

''Herzeleid Tour'' koncertos kā ''Rammstein'' grupas iesildītāji bija ''[[DJ KOM]]'' (14 koncerti), ''[[Farmer Boys]]'' un ''[[Mink Stole]]'' (21 koncerti), ''[[Secret Discovery]]'' (13 koncerti), ''[[Eskimo & Egypts]]'' (17 koncerti).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences: {{cita nozīme|vīriešu dzimuma bērnu|mākslas filmu|Puika (filma)}}

sentences: '''Oglekļa pēdas nospiedums''' ir kopējais [[siltumnīcefekta gāzes|siltumnīcefekta gāzu]] izmešu apjoms, kas rodas no [[prece|precēm]] un [[pakalpojums|pakalpojumiem]] to radīšanas, izplatīšanas un lietošanas laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=|first=|authorlink=|coauthors=|title=What is a carbon footprint? {{en ikona}}|work=|publisher=UK Carbon Trust|date=|url=http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm|doi=|accessdate=2009-07-24|archive-date=2009-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20090511102744/http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dabas stihijas]]
[[Kategorija:Hidroloģija]]
[[Kategorija:Ūdens]]

sentences:
'' trupas turnejai]]
'''Kabarē''', '''kabarejs'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> (no {{val|fr|cabaret}} — 'krodziņš'), agrāk arī '''kabarets''',<ref>{{LKV|VIII.|14 830}}</ref> ir izklaides veids, kas satur [[mūzika|mūziku]], [[komēdija|komēdiju]], [[dziedāšana|dziedāšanu]], [[dejošana|dejošanu]], [[deklamācija|deklamāciju]] vai [[drāma|drāmu]]. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, [[restorāns|restorānos]], [[krogs|krogos]] vai [[naktsklubs|naktsklubos]], kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par [[konferansjē]]. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

sentences: '''Infraskaņa''' ir ļoti zemas [[frekvence]]s (mazāk nekā 20 [[hercs|Hz]]) skaņas [[svārstības]]. Infraskaņu cilvēkam nav iespējams sadzirdēt, taču to sadzird, piemēram, [[ziloņi]] un daži citi lielie pārnadži.<ref>{{Cite web|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/skana-6286/re-dc17a514-8474-4932-8792-5372531ff816|title=Ultraskaņa. Infraskaņa — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date={{dat|2021|05|15||bez}}|archive-date={{dat|2021|01|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210118204145/https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/skana-6286/re-dc17a514-8474-4932-8792-5372531ff816}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ihors Hrečaniks
| vārds_orig = Ігор Гречаник
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| alma_mater = [[Nacionālā tēlotājmākslas un arhitektūras akadēmija|Kijivas Valsts mākslas institūts]] (1984)
}}

sentences: '''ARPANET''' jeb '''Advanced Research Projects Agency Network''' bija pirmais [[pakešu komutācija]]s [[datortīkls]], kuru [[1960. gadi|1960. gados]] izstrādāja [[ASV Aizsardzības departaments|ASV Aizsardzības departamenta]] aģentūra [[DARPA|ARPA]]. Tas bija globālā [[internets|interneta]] priekštecis.

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
Vikipēdijā atrodamie raksti par kvantu mehāniku.
{{Commonscat|Quantum mechanics|Kvantu mehānika}}

sentences: '''Vienādmalu''' jeb '''regulārs trijstūris''' ir [[trijstūris]], kam visas malas ir vienādas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Deivids Frolijs
|         attēls = David Frawley.jpg
|     att_izmērs = 150px
|     vārds_orig = ''David Frawley''
|dzimšanas_vārds =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Lakrosa, [[Viskonsina]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|        tautība = amerikānis
|   nodarbošanās = [[Ājurvēda]], [[joga]], [[psiholoģija]], [[astroloģija]] rakstniecība
|          darbi =
}}

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences:
[[Kategorija:Militārpersonas pēc valsts]]
[[Kategorija:Austrijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Ungārijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Austroungārija]]

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Izolēts raksts|date=2012. gada novembrī,}}
'''Igauņu haika''' ir dzejas forma, kas ir īsāka par tradicionālo haiku. Ja Parastai haikai zilbju skaits ir 5+7+5, bet igauņu haikai trijās rindās tikai 4+6+4 zilbes.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Bokslafs
| image         = Vilhelms Bokslafs.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1858|10|12}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{mdv|1945|3|9|1858|10|12}}
| deathplace    = [[Poznaņa]]
(tagad {{POL}})
| nationality   = [[vācietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = eklektisms, [[jūgendstils]], [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālisms]]
| famous works  = vairāk nekā 30 projektētu namu, [[Latvijas Mākslas akadēmija]]s ēka
| patrons       = [[Johans Kohs]]
| awards        =
}}
'''Vilhelms Ludvigs Nikolajs Bokslafs''' ({{val|de|Wilhelm Ludwig Nikolai Bockslaff}}; {{dat|1858|10|12|N}} — {{dat|1945|03|09|N}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] arhitekts, projektējis vairākas Latvijas muižu ēkas un sabiedriskās celtnes Rīgā un [[Jūrmala|Jūrmalā]] ([[Dubultu luterāņu baznīca|Dubultu baznīcu]]).

sentences:
[[File:Pair programming 1.jpg|thumb|Divi kolēģi programmējot pārī]]
'''Programmēšana pāros''' ir [[spējā izstrāde|spējās izstrādes]] paņēmiens, kurā divi [[programmētājs|programmētāji]] kopīgi strādā pie vienas [[darbstacija]]s. Viens, ''vadītājs'', raksta [[pirmkods|kodu]], kamēr otrs, ''novērotājs'' vai ''navigators'',<ref>{{cite conference |last1=Williams |first1=Laurie |title=Integrating pair programming into a software development process |pages=27–36 |doi=10.1109/CSEE.2001.913816 |conference=14th Conference on Software Engineering Education and Training |date=February 19–20, 2001 |location=Charlotte |editor1-first=Dawn |editor1-last=Ramsey |editor2-first=Pierre |editor2-last=Bourque |editor3-first=Robert |editor3-last=Dupuis |isbn=0-7695-1059-0 |quote=One of the programmers, the driver, has control of the keyboard/mouse and actively implements the program. The other programmer, the observer, continuously observes the work of the driver to identify tactical (syntactic, spelling, etc.) defects, and also thinks strategically about the direction of the work.}}</ref> [[koda apskate|pārskata]] katru koda rindu, tās tapšanas brīdī. Pēc īsa laika intervāla programmētāji mainās lomām.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Novodevičjes kapsēta
| native_name = ''Новодевичье кладбище''
| image       = Moscow, Novodevichy cemetery, entrance gate.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     = Kapsētas ieeja
| established = 1898
| country     =
| location    = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| map_type            = Maskava
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 55 | latm  = 43 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 33 | longs = 15 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        = 7,5 ha
| graves      = Vairāk nekā 26 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  =
| political   =
}}
'''Novodevičjes kapsēta''' ({{val|ru|Новодевичье кладбище}}) ir kapsēta [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Atrodas blakus vienam no populārākajiem tūrisma objektiem — [[Novodevičjes konvents|Novodevičjes konventam]].<ref name="VorheesBerkmoes2003">{{grāmatas atsauce|author1=Mara Vorhees|author2=Ryan Ver Berkmoes|title=Moscow|url=http://books.google.com/books?id=INb_KUWwigIC&pg=PA116|year=2003|publisher=Lonely Planet|isbn=978-1-86450-359-3|page=116}}</ref> Viena no ievērojamākajām cilvēku apbedījumu vietām Maskavā.

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce
|attēls            = Post-and-Grant-Avenue-Look.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Kalifornija
|kartes_paraksts   =
| plat_d =  37 | plat_m  = 45 | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 122 | gar_m   = 33 | gar_s  =  | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  = 40
|datums            = {{dat|1906|4|18|N|bez}}
|laiks             =
|ilgums            = 48 sekundes
|stiprums          = 7,8 [[magnitūda]]s<ref name=BSL>[http://seismo.berkeley.edu/faq/1906_0.html Where can I learn more about the 1906 Earthquake?], Berkeley Seismological Laboratory.</ref>
|dziļums           = 8 km<ref name=lomax>[http://alomax.free.fr/posters/1906-focus/ Location of the Focal Region and Hypocenter of the California Earthquake of April 18, 1906]</ref>
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = {{USA}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = 3000+
|cietušie aptuveni =
}}
'''1906. gada Sanfrancisko [[zemestrīce]]''' notika {{dat|1906|4|18||bez}}, tā skāra [[Sanfrancisko]] pilsētu un Ziemeļkalifornijas krastu. Pilsētā pēc tam izcēlās postošs ugunsgrēks, kas ilga vairākas dienas. Zemestrīces un ugunsgrēka rezultātā mira apmēram 3000 cilvēku un vairāk nekā 80% Sanfrancisko tika iznīcināta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džeina Eira
| attēls                   =  Jane Eyre Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jane Eyre''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Kerijs Fukunaga]]
| producents               =
* [[Elisona Ouena]]
* [[Pols Tridžbitss]]
| scenārija autors         = [[Moira Bafini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džeimijs Bells]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = [[Dario Marianelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Ruby Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|9|Ņujorkas pirmizrāde|2011|3|11|ASV|2011|9|9|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011|title=Jane Eyre|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110155/https://bbfc.co.uk/releases/jane-eyre-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=janeeyre2011.htm|title=Jane Eyre|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džeina Eira"''' ({{val|en|Jane Eyre}}) ir 2011. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Šarlotes Brontē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kerijs Fukunaga]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Mija Vašikovska]], [[Džeimijs Bells]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|9||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences: '''Aiz ezera balti bērzi''' ir [[Latgale|latgaliešu]] [[Dainas|tautasdziesma]] [[Staņislavs Broks|Staņislava Broka]] apdarē. Tā pirmo reizi tikusi atskaņota [[XVIII Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|XVIII Vispārējos latviešu Dziesmu un Deju svētkos]] 1980.gadā, kopā atskanot 2 reizes [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Vispārējos latviešu Dziesmu svētkos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziesmusvetki.lndb.lv/songs/?key=Aiz+ezera+balti+b%C4%93rzi|title=Dziesmu svētku krātuve|website=dziesmusvetki.lndb.lv|access-date=2022-06-21}}</ref>

sentences: '''Tirgvedības pasākumu komplekss''' jeb vienkārši '''tirgvedības komplekss''' vai '''tirgvedības pasākumi''', dažkārt arī '''mārketinga mikss''' (no {{val|en|marketing mix}})<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Marketing%20mix Akadēmiskā terminu datubāze — Marketing mix]</ref>, ir [[tirgvedība]]s plānošanas modelis, kas tradicionāli koncentrējās uz 4P — produktu, [[Cena (ekonomika)|cenu]] (''price''), izvietojumu (''place'') un veicināšanu (''promoting''), kuru veiksmīga plānošana un īstenošana ļautu sasniegt [[Mērķa tirgus|mērķa tirgū]] nospraustos mērķus.<ref>[http://www.quickmba.com/marketing/mix/ The Marketing Mix]</ref> Tirgvedības kompleksa konceptu pirmo reizi aprakstīja Amerikas Tirgvedības asociācijas prezidents Nīls Bordens (''Neil Borden'').<ref>[http://www.guillaumenicaise.com/wp-content/uploads/2013/10/Borden-1984_The-concept-of-marketing-mix.pdf The Concept of the MArketing Mix]</ref>

sentences: '''Polijas Karalistes konstitūcija (1815)''' pasludināta [[Polijas Karaliste (1815.-1915.)|Polijas Karalistē]] 1815. gadā un bija spēkā līdz [[1832]]. gada Organisko Statūtu izsludināšanai. Sekojot [[Vīnes kongress|Vīnes kongresa]] lēmumiem, atjaunotajai Polijas Karalistei Krievijas imperators [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]] piešķīra vienu no liberālākajām konstitūcijām tā laika Eiropā. Taču jau dažus gadus vēlāk Krievijas administrācija sāka pārkāpt konstitūcijas normas un pēc 1830.-31. gada poļu sacelšanās apspiešanas tās darbība tika izbeigta.

sentences: '''Gāze''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs [[blīvums]], maza [[viskozitāte]], tās pieņem trauka formu, kurā tās atrodas. Gāzes paaugstinātā spiedienā ir viegli sašķidrināmas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Īstais maizeskoks
|           attēls = Artocarpus altilis (fruit).jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Maizeskoka auglis
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Moraceae
|        dzimta_lv = Zīdkoku dzimta
|            ģints = Artocarpus
|         ģints_lv = Maizeskoki
|             suga = A. altilis
|          suga_lv = Īstais maizeskoks
|           suga_r = Maizeskoks
|         binomial = Artocarpus altilis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Jaungvineja]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Baltic Kristina''
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kruīza prāmis
|līnija =
|īpašnieks =
|pieraksta osta =
|būvēts = 1973 Somijā
|mezgli =
|tonnāža =
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = [[1973]]. gads
|garums = 128 m
|platums = 22 m
|iegrime = 5,9 m
|pasažieri = 578
|gultas vietas = 433
|kajītes = 196
|līnijmetri = 460 m
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Meteoroloģija]]
[[Kategorija:Zemes tālizpētes pavadoņi]]

sentences:
{{cita nozīme|štatu|filmu|Nebraska (filma)}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Nebraska
''Nebraska''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Linkolna (ASV)|Linkolna]]
| pilsēta = [[Omaha]]
| iestāšanās = [[1867]]. gada [[1. marts]]
| laiks = galvenā daļa - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
rietumu daļa - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = NE US-NE
| mājaslapa = [http://www.nebraska.gov www.nebraska.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 1 768 331
| iedzīvotājiV = 38
| iedzblīvums = 8,6
| iedzblīvumsV = 42
| ieņēmumi = 44 623
| ieņēmumiV = 20
| rase = baltie - 93,06%
melnie - 4,82%
| reliģija = [[protestanti]] - 61%
[[katoļi]] - 28%
nereliģiozi - 9%
| platība = 200 520
| platībaV = 16
| garums = 690
| platums = 340
| ūdens = 0,7
| augstums = Panoramapointa kalns, 1 653
| Vaugstums = 790
| Zaugstums = 256
}}
'''Nebraska''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Lielo līdzenumu reģionā. Nebraskas [[galvaspilsēta]] ir [[Linkolna (ASV)|Linkolna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nauda diviem
| operators =
| attēls = Two for the Money Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džeremijs Pivens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Two for the Money''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|7}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1685489153/|title=Two for the Money |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nauda diviem"''' ({{Val|en|Two for the Money}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Metjū Makonahijs]], [[Renē Ruso]], [[Armands Asante]] un [[Džeremijs Pivens]].

sentences:
[[Kategorija:Trabzonspor]]
[[Kategorija:Turcijas klubu futbolisti]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bösendorfer''
| native_name      =
| logo             = Bösendorfer.svg
| image            = Bosendorfer_185.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1828]]. gads
| founder          = [[Ignacs Bēzendorfers]]
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mūzikas instrumentu ražošana]]
| products         = [[klavieres]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Yamaha Corporation]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.boesendorfer.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: , apakšā). No Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Iepazīstieties, spartieši"
 | oriģinālnos = ''Meet the Spartans''
 |      attēls = Meet the Spartans poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[parodija]]
 |    režisors =
* [[Džeisons Frībergs]]
* [[Ārons Selcers]]
 |  producents =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
* Pīters Safrans
 |   scenārijs =
* Džeisons Frībergs
* Ārons Selcers
 |     aktieri =
* [[Šons Magvairs]]
* [[Karmena Elektra]]
* [[Kens Davitjans]]
* [[Kevins Sorbo]]
 |      mūzika = Kristofers Lenercs
 |   operators = Šons Maurers
 | mākslinieks =
 |     montāža = Peks Praiors
 |     studija =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''3 in the Box''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|1|25}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet The Spartans |url=https://www.bbfc.co.uk/release/meet-the-spartans-q29sbgvjdglvbjpwwc00mty1mdi |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans (2008) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Meet-the-Spartans#tab=summary |website=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Meet the Spartans |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl727877121/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|2||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iepazīstieties, spartieši"''' ({{val|en|Meet the Spartans}}) ir 2008. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisori, scenārija autori un producenti ir [[Džeisons Frībergs]] un [[Ārons Selcers]]. Galvenokārt šī ir parodija par 2007. gada filmu "[[300: Termopilu kauja]]", taču parodētas ir arī citas filmas, TV raidījumi, personības un tā laika [[masu kultūra|popkultūras]] notikumi.

sentences: '''Želatīns''' ir caurspīdīgs, bezkrāsains un sausā veidā lūstošs [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maisījums bez [[garša]]s, kas iegūts no dažādu dzīvnieku [[kolagēns|kolagēna]]. To sauc arī par '''dzīvnieku līmi'''. Želatīns tiek izmantots kā cietviela [[pārtika|pārtikā]], zāļu un fotogrāfiju izstrādē un kosmētikas ražošanā. Želatīns ir neatgriezeniska kolagēna [[hidrolīze]]s forma.

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Neizīdles ezera—Zēvinkeles nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Nationalpark_Neusiedlersee-Seewinkel_südlich_von_Podersdorf.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.72 | latNS  = N
| longd = 16.764444 | longEW = E
| label_position      = left
| location            = {{vieta|Austrija|Burgenlande}}
| nearest_city        =
| area                = 97 km2
| established         = 1993
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 = {{URL|www.nationalpark-neusiedlersee-seewinkel.at}}
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Fertē/Neizīdles ezera kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2001 (25. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/772 772]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}, {{HUN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Neizīdles ezers, Zēvinkele un Hanšāga / Neusiedlersee, Seewinkel & Hanság
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1982|12|16|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/271 271]
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences: '''Bīskapija''' ir reliģiski administratīvi teritoriāla vienība [[kristietība|kristietībā]], [[bīskaps|bīskapa]] pārvaldes apgabals. [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]] un dažās [[protestantisms|protestantu]] baznīcās bīskapa pārvaldīto administratīvi teritoriālo vienību sauc par '''diecēzi'''.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/diec%C4%93ze:1 | title= Diecēze | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vairākas bīskapijas apvienojumā ir '''arhibīskapija''' (virsbīskapija) un to pārvalda [[arhibīskaps]]. Arhibīskapiju katoļu un [[pareizticība|pareizticīgo]] analogs tiek saukts par '''metropoliju'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
|    att_nosaukums = [[Dromedārs]] (''Camelus dromedarius'')
|       att_izmērs = 200px
|          attēls2 = CamelFrankfurt.jpg
|   att2_nosaukums = [[Baktriāns]] (''Camelus bactrianus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|         binomial = Camelus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''MRC-100''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = tehnoloģiju pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[PocketQube]]'' ''3p''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]], {{HUN}}
| Lielākie_izgatavotāji  = Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte, {{HUN}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|3|22|SK}} 06:07:12 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Falcon 9 Full Thrust]]''
| Starta_vieta           = [[Vandenberga Gaisa spēku bāze|Vandenberga]]
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Starta_laukums         = ''SLC-4E''
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ION SCV-011]]'', ''[[Alba Cluster|Alba Cluster 7]]'', ''[[Skykraft-3]]'', ''[[Orbiter SN3]]'', ''[[ABA First Runner]]'', 4 × ''[[Blackjack (pavadonis )|Blackjack]]'', ''[[Droid.001]]'', ''[[FASat-Delta / RUNNER-1]]'', ''[[GHOSt]]'', ''[[HotSat-1]]'', 4 × ''[[ICEYE]]'', ''[[MuSat-1]]'', 4 × ''[[ÑuSat]]'', ''[[Otter Pup]]'', ''[[AMATERU-III]]'', 4 × ''[[Skykraft ATM]]'', ''[[Tomorrow-R2]]'', ''[[Winnebago-1]]'', ''[[EIVE]]'', ''[[EPICHyper-2]]'', ''[[FOREST-2]]'', ''[[GEI-SAT]]'', ''[[Grégoire]]'', ''[[Kelpie 2]]'', 2 × ''[[Lemur-2]]'', ''[[MDQSAT-1C]]'', ''[[MDQSAT-1D]]'', ''[[MISR-A]]'', ''[[MISR-B]]'', ''[[Outpost Mission 1]]'', ''[[Pleiades-Squared]]'', 14 × ''[[SpaceBEE]]'', ''[[SpeiSat]]'', ''[[Tiger-4]]'', ''[[XVI]]'', 4 × ''[[FOSSASat FEROX]]'', ''[[Istanbul (pavadonis)|Istanbul]]'', ''[[ROM-2]]'', ''[[Satlla-2I]]'', ''[[Unicorn-2I]]'', ''[[URESAT-1]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 0,25 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija = 97,5 °
| Periods = 94,5 min
| Apoapsīda = 511,1 km
| Periapsīda = 492,7 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[SMOG-1]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''MRC-100''''' ir [[Ungārija]]s tehnoloģiju [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. To izgatavoja un apkalpo [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]]s studenti un pasniedzēji. Pavadonis orbītā tika nogādāts 2023. gada 12. jūnijā, un brīvā lidojumā palaists 22. jūnijā.

sentences:
abdžada burti]]
'''Abdžads''' (no {{val|ar|أبجد}}, ''ʾabjad'') vai '''konsonantiskais raksts'''<ref>[https://tezaurs.lv/mwe:88225 Tezaurs.lv Feniķiešu raksts]</ref> ir [[rakstība]], kas satur vienīgi [[līdzskanis|līdzskaņus]] (konsonantus). Tas atšķiras no [[alfabēts|alfabētiem]], kas iekļauj [[grafēma]]s gan līdzskaņiem, gan [[patskanis|patskaņiem]]. Abdžadi ir senākā no [[fonēma|fonogrāfiskajām]] rakstu sistēmām; pirmā izplatītākā bija [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu raksts]], kas ir priekštecis visiem mūsdienu alfabētiem un abdžadiem. Mūsdienās abdžadus lieto ap 8 % pasaules iedzīvotāju; to izmanto [[arābu valoda|arābu]], [[farsī]], [[urdu]], [[ivrits|ivrita]] u.c. valodu rakstībās.

sentences: '''Elektriskā pretestība''' ir visām [[viela|vielām]], tajā skaitā vadītājiem, piemītoša īpašība bremzēt brīvo [[elektrons|elektronu]] kustību tajos. Par pretestību sauc vadītāja pretdarbību [[Strāva|strāvas]] plūsmai un tā pamata mērvienība ir [[oms]] (Ω).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Merauke
 | official_name            = ''Merauke''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Tugu Lingkaran Brawijaya 969.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Moluku-Papua
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dienvidpapua]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1902
 | established_title1       = Pilsētas statuss
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 103641
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 71
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 28 | lats =  | latNS = S
 | longd = 140 | longm = 20 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.merauke.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Alderney
Aurigny
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Alderney
|               karoga_attēls = Flag of Alderney.svg
|            karoga_nosaukums = Oldernijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationGuernsey.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sentanna]]
| latd=49 | latm=43 | latNS=N | longd=2 | longm=12 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Valdības vadītājs
|                valsts_galva = Normens Brouzs
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija
([[Gērnsija]]s beilivikas daļa)
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Atdalījās no [[Normandija]]s
|          neatkarības_datums = [[1204]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gg (Gērnsija)
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Oldernija''' ({{val|en|Alderney}}; {{val|fr|Aurigny}}; [[olderniešu valoda|olderniešu]]: ''Aoeur'gny'') ir [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, daļa no [[Gērnsija]]s [[beilivika]]s. Trešā lielākā no [[Normandijas salas|Normandijas salām]] ir 5 km gara un 2,5 km plata.

sentences: '''19. jūnijs''' ir gada 170. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (171. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 195 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Frīdrihs Reinholds Holmanis
|     vārds_orig = ''Franz Friedrich Reinhold Hollmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Reuge (''Rõuge''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Veru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1946
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Lībeka]], [[Vācijas Britu okupācijas zona]]
([[Šlēzviga-Holšteina]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jorgs Rumbanis''' ({{val|el|Γεώργιος Ρουμπάνης}}, dzimis {{dat|1929|08|15}} [[Tripole (Grieķija)|Tripolē]], [[Grieķija|Grieķijā]]) ir grieķu [[atlēts]]. [[1956]]. gada olimpiskajās spēlēs [[Melburna|Melburnā]] viņš ieguva bronzas medaļu [[kārtslēkšana|kārtslēkšanā]], sasniedzot rezultātu 4,50 m (tā laika Grieķijas nacionālais rekords). Viņš pārtrauca nodarboties ar vieglatlētiku [[1961]]. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pa asmeni skrejošais 2049
 | oriģinālnos = ''Blade Runner 2049''
 |      attēls = Blade Runner 2049 logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
* ''[[neo-noir]]'',
* [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Denī Vilnēvs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Kosovs]]
* [[Broderiks Džonsons]]
* [[Bads Jorkins]]
* [[Sindija Saiksa]]
 |   scenārijs =
* [[Hemptons Fenčers]]
* [[Maikls Grīns]]
 |     aktieri =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Harisons Fords]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Silvija Huksa]]
* [[Robina Raita]]
* [[Makenzija Deivisa]]
 |      mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Bendžamins Volfišs]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{dat|2017|10|3|N}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda]]
 |     budžets =  150–185 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā = [[Pa asmeni skrejošais]]
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pa asmeni skrejošais 2049"''' ({{val|en|Blade Runner 2049}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kinofilma. Tā ir ''[[neo-noir]]'' [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] filma, kuras režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Galvenās lomas filmā tēlo [[Raiens Goslings]], [[Harisons Fords]] un [[Ana de Armasa]].

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bodenezers
|attēls=BodenseeWinter.jpg
|paraksts=Bodenezers pie [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]]s ziemā
|karte=Bodensee satellit.jpg
|kartes_paraksts=Bodenezers no kosmosa
|map = Šveice#Vācija#Eiropa
| plat_d=47 | plat_m=39 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=9 | gar_m=19 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
{{SUI}}
{{DEU}}
|platība=536
|garums=63,3
|Vid_dziļums=90
|Max_dziļums=252
|tilpums=55
|augstums_vjl=395
|izteka=[[Reina]]
|baseins=11 400
|valstis=
|salas=[[Reihenava]], [[Mainava]], [[Lindava]]
|pilsētas=[[Brēgenca]], [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]],
[[Frīdrihshāfene]], [[Arbona]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vilknadzis
| attēls = The Wolverine posterUS.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wolverine''
| žanrs =
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Hjū Džekmens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Vils Jans Lī]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2013|7|16|Londonas pirmizrāde|2013|7|26|ASV|2013|7|26|Latvija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wolverine-2013|title= Wolverine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wolverine2.htm |title= The Wolverine (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|414,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]"
| nākamā = "[[Logans (filma)|Logans]]"
| imdb =
}}
'''"Vilknadzis"''' ({{val|en|The Wolverine}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' tēlu. Tas ir turpinājums 2009. gada filmai "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]". 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Logans (filma)|Logans]]".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Gosporu baznīca. 2002-06-29.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Madaleņas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Madaleņas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 13  | lats  = 05  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 14  | longs = 13  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Jersikas pagasts]], [[Gospori]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1821]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Smirnovs
| website               = [http://katolis.mozello.lv/ www.katolis.mozello.lv]
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1821]]
| length                = 18m
| width                 = 10m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Jersikas pagasts|Jersikas pagasta]] [[Gospori|Gosporos]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Bagobo
|attēls          =
|image_caption   = Bagobo tradicionālos tērpos Kadajavana svētkos
|native_name     = ''Bagobo''
|skaits          = 118 316 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[gjanganu valoda]]
[[tagabavu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]]
|grupas=
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Bagobo''' (''Bagobo'') ir [[lumadi|lumadu]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; dažkārt tiek pieskaitīta plašākajam [[manobo]] etnosam. Bagobo kopskaits ir ap 120 tūkstošiem un tie apdzīvo kalnainu apvidu ap [[Apo (kalns)|Apo]] vulkānu Mindanao dienvidu daļā [[Davao]] pilsētas administratīvajā teritorijā (51 174 cilvēki, 2,9 % no pilsētas iedzīvotāju kopskaita), kā arī [[Dienviddavao]] (39 594; 5,8 %) un [[Ziemeļkotabato]] (11 646; 0,9 %) provincēs.<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Bagobo iedalās vairākās cilšu grupās: atavi, eto, kailavani, langilani, manuvu, matigsalugi, tagaluro, tigdapaja.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ |title=Peoples of the Philippines: Bagobo |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221012233039/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/bagobo/ }}</ref> Bagobo runā divās valodās — [[gjanganu valoda|gjanganu]] un [[tagabavu valoda|tagabavu]], kas pieder dažādām [[austronēziešu valodas|austronēziešu]] saimes apakšgrupām; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/bagobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Bagobo]</ref>

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ivars Grantiņš''' (dzimis 1972. gadā) ir [[Latvija]]s [[sērijveida slepkava]]. Ievērību un plašsaziņas līdzekļu uzmanību guva pēc meitas cietsirdīgas slepkavības 2008. gada 26. augustā, kad uz vairākām dienām pazuda bez vēsts un slēpās [[Ceraukste]]s mežos, kuru laikā likumsargi nespēja viņu atrast, neskatoties, ka tika iesaistīti ievērojami resursi, un meklēšanas laikā Grantiņš pat sniedza telefoninterviju TV tiešraidē. Apsūdzēts arī par [[izvarošana|izvarošanu]] un citām [[slepkavība|slepkavībām]] un to mēģinājumiem, Grantiņš pašlaik izcieš [[mūža ieslodzījums|mūža ieslodzījumu]].<ref>[https://www.apollo.lv/5560850/ceraukstes-maniakam-muza-ieslodzijums-cietuma-vins-lasot-bibeli Ceraukstes maniakam mūža ieslodzījums. Cietumā viņš lasot Bībeli]. Atjaunināts: {{dat|2019|11|21}}.</ref>

sentences: Par [[riņķa līnija]]s '''rādiusu''' sauc jebkuru [[nogrieznis|nogriezni]], kas savieno riņķa līnijas centru ar kādu no tās [[punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Par rādiusu mēdz saukt arī šī nogriežņa [[garums|garumu]]. Riņķa līnijas un sfēras rādiuss ir vienāds ar pusi no tās [[diametrs|diametra]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krūdi
| attēls                   = The Croods poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Croods''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kriss Sanderss]]
* [[Kirks DeMiko]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|2|15|Berlīne|2013|3|22|ASV|2011|3|22|Latvija}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=croods.htm|title=The Croods (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|587,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krūdi"''' ({{val|en|The Croods}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kriss Sanderss]] un [[Kirks DeMiko]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Nikolass Keidžs]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]] un [[Ketrīna Kīnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|2|15||bez}} Berlīnē. Filmai 2020. gadā izdots turpinājums "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pasaules tirdzniecības centrs
| attēls                   = Worldtrade.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''World Trade Center''
| žanrs                    = katastrofu filma, drāma
| režisors                 = [[Olivers Stouns]]
| producents               =
* [[Morics Bormans]]
* [[Debra Hilla]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = [[Andrea Berlofa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Marija Bello]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Stīvens Dorfs]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Džejs Hernandezs]]
| mūzika                   = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|8|9||bez}}
| ilgums                   = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/world-trade-center-2006-0|title=World Trade Center|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wtc.htm|title=World Trade Center (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pasaules tirdzniecības centrs"''' ({{val|en|World Trade Center}}) ir 2006. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Franko]], [[Nikolass Keidžs]], [[Maikls Penja]], [[Marija Bello]], [[Megija Jillenhola]], [[Stīvens Dorfs]], [[Džons Berntāls]] un [[Džejs Hernandezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|9||bez}}.

sentences: '''Rietumkrasts''' ({{val-ar|الضفة الغربية}}, ''aḍ-Ḍiffā l-Ġarbīya'', {{val-he|הגדה המערבית}}, ''HaGadah HaMa'aravit'') jeb '''Jordānas Rietumkrasts''' ir teritorija [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Par Rietumkrastu to sauc tāpēc, ka tā atrodas uz rietumiem no [[Jordāna]]s upes. 1948. gadā, [[Izraēlas neatkarības karš|Izraēlas neatkarības kara]] laikā, Rietumkrastu anektēja [[Jordānija]]. Tā atradās Jordānijas pakļautībā līdz 1967. gadam, kad [[Sešu dienu karš|Sešu dienu karā]] teritoriju pārņēma [[Izraēla]]. Mūsdienās Rietumkrasts un [[Gazas josla]] veido [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāvējošais ierocis
| operators =
| attēls = Lethal weapon1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Ričards Doners]]
| producents = * Ričards Doners
* [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = [[Šeins Bleks]]
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = * [[Maikls Keimens]]
* [[Ēriks Kleptons]]
| oriģinālnos = ''Lethal Weapon''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|6}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|120,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1667139073/weekend/|title=Lethal Weapon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Nāvējošais ierocis 2]]"
| imdb =
}}'''"Nāvējošais ierocis"''' ({{Val|en|Lethal Weapon}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Doners]], bet scenārija autors [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Denijs Glovers]] un [[Gērijs Bjūsijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īrnieks
| operators =
| attēls = The Lodger 1927 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mērija Olta]]
* [[Arturs Česnijs]]
* [[Džūna Tripa]]
* [[Malkolms Kīns]]
* [[Ivors Novello]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Lodger: A Story of the London Fog''
| studija = ''Gainsborough Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Woolf & Freedman Film Service''
| izdošana = {{Filmas datums|1927|2|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Īrnieks"''' ({{Val|en|The Lodger: A Story of the London Fog}}) ir 1927. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mērija Olta]], [[Arturs Česnijs]], [[Džūna Tripa]], [[Malkolms Kīns]] un [[Ivors Novello]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}
[[Image:Schrumpfschlauch animated modified.gif|thumb|Termocaurulīte]]
'''Termocaurule''' jeb '''termocaurulīte''' ir [[plastmasa]]s izolācijas caurulīte, kas sarūk karstuma iedarbībā un stingri aptver izolējamo vietu.

sentences: '''Ginekoloģija''' ({{val-el|γυναίκα}}, ''gynaika'' — ‘sieviete’) ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[sieviete|sieviešu]] [[dzimumorgāns|dzimumorgānus]], to uzbūvi, funkcijas, kā arī slimības un to diagnostiku, ārstēšanu un profilaksi. Ārstus, kas ir specializējušies šajā nozarē, sauc par '''ginekologiem'''. Līdzīga medicīnas nozare, bet tikai vērsta uz [[vīrietis|vīriešu]] dzimumorgānu izpēti un ārstēšanu, ir [[androloģija]], kas ir [[uroloģija]]s apakšnozare.

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Henriks Radausks''' (''Henrikas Radauskas'', dzimis 1910. gada 23. aprīlī Krakovā, Austroungārijā, miris 1970. gada 27. augustā Vašingtonā, ASV) bija lietuviešu dzejnieks.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 37
 | lv  = Trīsdesmit septiņi
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}

sentences: '''Mihelsons''' (sieviešu dzimtē '''Mihelsone''') ir [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Ninomija''' var būt:
* [[Hirokadzu Ninomija]];
* [[Hiroši Ninomija]].

sentences:
Saraksts ar '''valsts aizsargājamiem kultūras pieminekļiem Rīgā''' ir sadalīts vairākās apakšlapās:
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Vecrīgā|Vecrīga]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Centra rajonā|Centra rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Kurzemes rajonā|Kurzemes rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Zemgales priekšpilsētā|Zemgales priekšpilsēta]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Ziemeļu rajonā|Ziemeļu rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Vidzemes priekšpilsētā|Vidzemes priekšpilsēta]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Latgales priekšpilsētā|Latgales priekšpilsēta]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlas Guru
| attēls                   = Love guru.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Love Guru''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Marko Šnābels]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Maikls De Luka]]
* [[Maiks Maierss]]
| scenārija autors         =
* Maiks Maierss
* [[Greiems Gordijs]]
| galvenajās lomās         =
* Maiks Maierss
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Romānijs Malko]]
* [[Megana Gūda]]
* [[Verns Trojers]]
* [[Džons Olivers]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Daniels Tošs]]
* [[Omids Džalili]]
| mūzika                   =
* [[Džordžs S. Klintons]]
* [[Malkolms Kirbijs jaunākais]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|20}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/love-guru-2008 |title=The Love Guru |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=September 12, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|62 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loveguru.htm|title=The Love Guru (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlas Guru"''' ({{val|en|The Love Guru}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Marko Šnābels]]. Galvenās lomas atveido [[Maiks Maierss]], [[Džastins Timberleiks]], [[Džesika Alba]], [[Romānijs Malko]], [[Megana Gūda]], [[Verns Trojers]], [[Džons Olivers]], [[Bens Kingslijs]], [[Daniels Tošs]] un [[Omids Džalili]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|20||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Perla marginata T69.1.jpg
| att_nosaukums = ''[[Perla marginata]]''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Plecoptera
| kārta_lv = Strautenes
| apakškārta = Arctoperlaria
| grupa = Systellognatha
| kategorijas = nē
| binomial= Systellognatha <small>Zwick, 2000</small>
| iedalījums =
* virsdzimta: ''[[Perloidea]]''
* virsdzimta: ''[[Pteronarcyoidea]]''
| sinonīmi =
}}
'''''Systellognatha''''' ir strauteņu ''Arctoperlaria'' apakškārtas virsdzimtas grupa. Tajā ietilpst 10 dzimtas ar apmēram 2700 sugām.

sentences: '''Ukrainas latvieši''' ir [[Ukraina|Ukrainā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Saskaņā ar 2001. gada tautas skaitīšanas rezultātiem sevi par latviešiem atzinuši 5079 cilvēki, no kuriem 957 par dzimto valodu nosauca [[latviešu valoda|latviešu valodu]], 872 — [[ukraiņu valoda|ukraiņu valodu]] un 3188 — [[krievu valoda|krievu valodu]]. Ukrainas teritorijā nav kompaktu latviešu apmetņu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = VancouverZooEel.JPG
| att_nosaukums = [[Marmora protopters]] ''Protopterus aethiopicus'' akvarijā.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|         kārta = Ceratodontiformes
|      kārta_lv = Ragzobzivjveidīgās
|    apakškārta = Lepidosirenoidei
| apakškārta_lv = Divplaušzivjveidīgās
|    iedalījums =
* [[Lepidosirenu dzimta]] (''Lepidosirenidae'')
* [[Protopteru dzimta]] (''Protopteridae'')
|   kategorijas = nē
|      binomial = Lepidosirenoidei
}}

sentences: {{citas nozīmes|meža tipu|Sils (nozīmju atdalīšana)|sils}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Hokusai<br />北斎
 |           image = Hokusai portrait.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption = Hokusai pašportrets (1839. gads)
 |       birthname =
 |       birthdate = [[1760. gads|1760]]. gada oktobrī
 |        location = [[Edo]]
 |       deathdate = {{dat|1849|5|10}}
 |      deathplace = [[Edo]]
 |          places =
 |     nationality = [[japāņi|japānis]]
 |           field = [[glezniecība]], [[ukijo-e]], [[kokgriešana]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = "[[Lielais Kanagavas vilnis]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dekoratīvu veidojumu|2006. gada filmu|Strūklaka (filma)}}
s strūklaka naktī]]
'''Strūklaka''' ir dekoratīvs veidojums, kurā [[Tēlotāja māksla|vizuāla]] efekta radīšanai izmanto [[ūdens|ūdeni]] vai citu šķidrumu.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Strūklakas definīcija|url=http://tezaurs.lv/#/sv/str%C5%ABklaka|website=tezaurs.lv|publisher=Mākslīgā intelekta laboratorija|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/str%C5%ABklaka|archivedate={{dat|2013|02|26||bez}}}}</ref> Strūklakas sākotnēji bija pārsvarā [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionāli]] veidojumi, kas bija paredzēti [[dzeramais ūdens|dzeramā ūdens]] nodrošināšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Bulovska|first1=Katerina|title=The fountain – from functional necessity to urban decoration|url=http://www.wallswithstories.com/ancient/the-fountain-from-functional-necessity-to-urban-decoration.html|website=wallswithstories.com|publisher=Walss with Stories|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}|date={{dat|2017|7|5||bez}}}}</ref> Līdz [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigām vairākumu strūklaku vadīja [[gravitācija]], un bija vajadzīgs, lai ūdens uzkrāšanas vieta atrastos augstāk par strūklakas iztekas vietu, lai gravitācijas iespaidā notiktu ūdens [[Mehāniskā kustība|kustība]],<ref>{{tīmekļa atsauce|title=How did public fountains, like those in Rome, work without any type of motor to pump the water?|url=https://science.howstuffworks.com/engineering/structural/question33.htm|website=science.howstuffworks.com|publisher=HowStuffWorks|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}}}</ref> bet pēc 19. gadsimta strūklakās lielākoties izmanto [[Mehānisms|mehāniskos]] [[sūknis|sūkņus]]. Papildus nodrošinot dzeramo ūdeni, strūklakas tika izmantotas dekoratīvā vai [[Simbolisms|simboliskā]] nolūkā.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Pikerings|first1=Stīvens|title=The Symbolic Meaning of a Water Fountain|url=http://stephenpickering.com/2014/11/20/the-symbolic-meaning-of-a-water-fountain/|website=stephenpickering.com|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}|date={{dat|2014|11|20||bez}}}}</ref> [[Francijas karalis]] [[Luijs XIV]] izmantoja strūklakas [[Versaļas pils]] [[Dārzs|dārzos]], lai ilustrētu cilvēka varu pār dabu.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Palace of Versailles|url=https://www.britannica.com/topic/Palace-of-Versailles|website=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica, Inc.|accessdate={{dat|2018|2|8||bez}}}}</ref> Mūsdienās strūklakas lielākoties tiek izvietotas [[Pilsēta|pilsētu]] [[Parks|parkos]] vai laukumos, lai godinātu cilvēkus vai notikumus, kā arī tās kalpo [[atpūta]]i un [[izklaide]]i.

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Kristāla nakts
| image                    = 1938 Interior of Berlin synagogue after Kristallnacht.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Kristāla naktī iznīcināta [[sinagoga]]
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = 1938. gada 9.-10. novembris
| time                     =
| place                    = [[File:Flag of Germany (1935–1945).svg|25px]] [[Trešais Reihs]] (kā arī [[Sudetu apgabals]]), [[Dancigas brīvpilsēta]]
| also known as            =
| cause                    = [[antisemītisms]], Ernsta fon Rāta slepkavība
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             = Sturmabteilung triecienieki, [[Schutzstaffel]], [[Hitlerjūgends]], vācu pilsoņi
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        = 91+
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 = [[Sturmabteilung]] triecienieki, [[Schutzstaffel]], [[Hitlerjūgends]], vācu pilsoņi
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS ''Eesti Gaas''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes imports, dabasgāzes un elektroenerģijas pārdošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Infortar]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.gaas.ee gaas.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''AS Eesti Gaas''''', darbojas ar zīmolu '''''Elenger''''', ir [[Igaunija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī elektroenerģijas pārdošanu. Tas ir dibināts 1993. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. ''Eesti Gaas'' īpašnieks ir Igaunijas investīciju uzņēmums ''[[Infortar|Infortar OÜ]]''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences: '''Nosaukums''' ir [[vārds]], kas tiek izmantots, lai identificētu personu, priekšmetu, kādu konkrētu vietu, uzņēmumu un citas lietas, kuras nepieciešams atšķirt no pārējām līdzīgajām lietām. Lai identificētu cilvēkus, tiek izmantoti [[personvārds|personvārdi]], savukārt ģeogrāfiskas vietas apzīmē ar [[toponīms|toponīmiem]], ūdeņu nosaukumus — ar [[hidronīms|hidronīmiem]], tautības un etnosus — ar [[etnonīms|etnonīmiem]], savukārt vārdi, kas ir neīsti un pieņemti īstā vārda vietā, ir [[pseidonīms|pseidonīmi]]. Nosaukumu izcelsmi pēta [[etimoloģija]]s zinātne.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name=Berlīnes Zooloģiskais dārzs<br />''Zoologischer Garten Berlin''
|logo=
|logo_width=150px
|logo_caption=
|image=Berlin Elefantentor 09-2017.jpg
|image_width=260px
|image_caption=Ziloņu vārti: viena no divām ieejām zooloģiskajā dārzā
|date_opened=1844. gadā<ref name="zoo-infos">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.zoo-infos.de/zoos-en/41.html|title=Zoologischer Garten Berlin|work=zoo-infos.de|publisher=Zoo-Infos.de |access-date=5 September 2010}}</ref>
|location={{vieta|Vācija|Berlīne}}
|coordinates={{Coord|52|30|30|N|13|20|15|E|type:landmark_region:DE-BE_scale:5000|display=inline,title}}
|area=35 hektāri<ref name="zoo-infos"/>
|num_animals=20,219 (2017)<ref name=info1>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|title=Das aufregende Jahr 2017 in Zahlen – Inventur in Zoo, Tierpark und Aquarium Berlin|trans-title=The Exiting Year 2017 In Numbers – Stocktaking In Zoo, Aquarium And Tierpark|language=de|date=2 March 2018|website=Zoologischer Garten Berlin's website|access-date=2 March 2018|archive-date=26 September 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190926164635/https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|dead-url=yes}}</ref>
|num_species=1,373 (2017)<ref name=info1/>
|members=[[Eiropas zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|EAZA]],<ref name="eaza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.eaza.net/membership/Pages/Zoos%20and%20Aquariums.aspx|title=EAZA Member Zoos & Aquariums|work=eaza.net|publisher=European Association of Zoos and Aquaria|access-date=5 September 2010}}</ref> [[Pasaules zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|WAZA]]<ref name="waza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums|title=Zoos and Aquariums of the World|work=waza.org|publisher=WAZA|access-date=5 September 2010|archive-date={{dat|2016|03|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160303215751/http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums}}</ref>
|annual_visitors=vairāk kā 3,5 miljoni (2017)<ref name=info1/>
|exhibits=
|website={{URL|zoo-berlin.de}}
}}
'''Berlīnes Zooloģiskais dārzs''' ({{val|de|Zoologischer Garten Berlin}}) ir vecākais līdz mūsdienām saglabājies un pazīstamākais [[zooloģiskais dārzs]] [[Vācija|Vācijā]]. Tas atklāts 1844. gadā un aizņem 35 hektārus no [[Berlīne]]s [[Tīrgartena (parks)|Tīrgartenas parka]]. Ar aptuveni 1380 dažādām sugām un vairāk nekā {{sk|20200}} dzīvniekiem, zooloģiskais dārzs piedāvā vienu no visplašākajām sugu kolekcijām pasaulē.<ref name=info1/><ref name="Tierstatistik 2013">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html|title=Zoo Berlin Tierstatistik 2013|work=zoo-berlin.de|publisher=Zoo Berlin|access-date=18 January 2014|language=de|archive-date={{dat|2014|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140712091933/http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html}}</ref>

sentences: '''6. jūnijs''' ir gada 157. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (18. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 208 dienas.

sentences: '''Pasaules izstāde ''' ({{val|en|world's fair}}) jeb '''EXPO''' (''world exposition — Expo'') ir liela starptautiska izstāde, ko regulāri rīko dažādās pasaules valstīs. Tā parasti ilgst vairākus mēnešus, kopš 1928. gada rīkošanas vietu izvēlas Starptautisko izstāžu birojs ({{val|fr|Bureau International des Expositions, BIE}}). Kopš 1958. gada [[Brisele]]s pasaules izstādes pārsvarā tiek lietots nosaukums EXPO.

sentences:
noslēgšana [[Pasvale|Pasvalē]] starp Livonijas ordeni un Lietuvas dižkunigaiti un Polijas karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (Maurycy Gottlieb, 1856-1879) zīmējums]]
 arhīva).]]

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Adžantas alas
| image       = Ajanta (63).jpg
| imagesize   =
| caption     =
| Country     = {{IND}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = (i), (ii), (iii), (vi)
| ID          = 242
| Link        =
| Region      =
| Coordinates =
| Year        = 1983
| Session     = 7.
| Extension   =
| Danger      =
| map_type = Indija#Āzija
|map_relief  = yes
| latd  = 20 | latm  = 33 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 75 | longm = 42 | longs = 1 | longEW = E
| child      =
| embedded   =
}}
'''Adžantas alas''' ({{val|mr|अजिंठा लेणी}}) ir aptuveni 30 klintī izkaltas alas Aurangābādas apgabalā, [[Mahārāštra]]s štatā, [[Indija|Indijā]]. Alās ir dažādi sienu gleznojumi un izkaltas skulptūras. Alu budisma svētnīcās esošie gleznojumi tiek uzskatīti par vieniem no Indijas senākajiem un labākajiem budisma glezniecības paraugiem, kas vēlāk arī ietekmēja Indijas mākslu.<ref>[http://whc.unesco.org/en/list/242 ''Ajanta Caves, India: Brief Description,'' UNESCO World Heritage Site. Retrieved 27 October 2006.]</ref> Alu gleznojumi un kalumi tiek datēti ar laikposmu starp 2. gadsimtu p.m.ē. un aptuveni m.ē. 480. gadu. Alas tika izkaltas divos posmos: [[hīnajāns|hīnajāna]] (2.—1. gadsimts p.m.ē.) un [[mahājāns|mahājāna]] perioda alas (5. gadsimts).<ref>{{Grāmatas atsauce|editor=Aruna Ghose|title=Indija. Ceļvedis|year=2012|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=978-9934-0-2431-3|page=479.—481.}}</ref> Alas tika pamestas pēc [[Elloras alas|Elloras alu]] izkalšanas, 1819. gadā tīģeru medību laikā tās "atklāja" kāds britu virsnieks.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = ''Symbian''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = augšā: ''Symbian'' logotips<br />apakšā: ekrānuzņēmums
| developer              = ''[[Accenture]]'' sadarbībā ar ''[[Nokia]]''<ref name="accenture" /> (vēsturiski ''[[Symbian (uzņēmums)|Symbian Ltd.]]'' un ''[[Symbian Foundation]]'')
| source_model           = [[slēgts pirmkods]], agrāk [[atvērts pirmkods]] ar [[Eclipse Public License|EPL]] licenci
| kernel_type            = reāllaika [[mikrokodols]], [[EKA2]]
| supported_platforms    = [[ARM]], [[x86]]<ref name="Intel's Atom" />
| ui                     = ''[[Avkon]]''
| family                 = mobilā operējājsistēma/iegultā operējājsistēma
| released               = 1997. gadā kā [[EPOC32]]
| latest_release_version = ''Nokia Belle Feature Pack 2'' (atjaunota ''Symbian Belle'')
| latest_release_date    = 2012. gada 2. oktobris
| working_state          = Pārtraukts (kopš 2013. gada 24. janvāra)
| license                = Oriģinālais kods bija īpašnieciskā programmatūra; [[Eclipse Public License|EPL]] kopš ''Symbian OS 9.1''
| marketing_target       = [[Viedtālrunis|Viedtālruņi]]; kopš 2011. gada tikai ''[[Nokia]]'' un ''[[Vertu]]'' viedtālruņi
| programmed_in          = [[C++]]<ref name="Programming Languages Beacon" />
| prog_language          =
| language               = daudzvalodu
| Flagship               = [[Nokia 808 PureView]] (2012)
| updatemodel            =
| package_manager        = [[.sis]], [[.sisx]]
| Successor              = [[Window Phone 8]]WP8
| website                = {{URL|http://licensing.symbian.org/}}
}}
'''''Symbian OS''''' bija [[Aizvērtais pirmkods|aizvērtā pirmkoda]] [[Viedtālrunis|viedtālruņu]] [[operētājsistēma]] uz ''[[ARM]]'' procesora arhitektūras bāzētām mobilajām ierīcēm. To sākotneji izstrādāja ''[[Symbian (uzņēmums)|Symbian LTD.]]'' [[C++]] [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodā]]. Operētājsistēmas izstrāde tika pārtraukta 2013. gada 24. janvārī.

sentences: '''Makroekonomika''' (burtiski "lielā ekonomika") ir ekonomikas zinātnes nozare, kas pēta [[Ekonomika|ekonomiku]] kopumā. Tās priekšmets ir apkopojoši (agreģēti) [[Tautsaimniecība|tautsaimniecību]] raksturojoši rādītāji un to izmaiņas, atšķirībā no [[mikroekonomika]]s, kas nodarbojas ar atsevišķu tautsaimniecības sektoru vai pat indivīdu un [[Uzņēmums|uzņēmumu]] darbības pētīšanu. Pie svarīgākajiem makroekonomiskajiem rādītājiem parasti pieskaita [[Iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopproduktu]], [[Nacionālais kopprodukts|nacionālo kopproduktu]], [[Inflācija|inflāciju]], [[Bezdarbs|bezdarba]] līmeni, valsts [[Budžets|budžeta]] [[Deficīts|deficītu]], [[Eksports|eksportu]], [[Imports|importu]], u.c.

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|elektomagnētisko starojumu|Gaisma (nozīmju atdalīšana)|Gaisma}}
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Gaisma''' parasti ir [[elektromagnētisks starojums]], ko spēj uztvert cilvēka [[acs]]. Šī starojuma [[viļņa garums]] ir robežās no 400 līdz 740 [[nanometrs|nm]]. Vispārīgi ar terminu "gaisma" apzīmē jebkura viļņu garuma elektromagnētisko starojumu, tādēļ zinātniski to elektromagnētiskā starojuma daļu, kuru var redzēt cilvēks, sauc arī par [[redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Dažādās redzamās gaismas frekvences cilvēka [[smadzenes]] interpretē kā [[krāsa]]s — no [[violetā krāsa|violetās]] augstākajām frekvencēm caur [[zilā krāsa|zilu]], [[gaiši zilā krāsa|gaiši zilu]], [[zaļā krāsa|zaļu]], [[dzeltenā krāsa|dzeltenu]] un [[oranžā krāsa|oranžu]] līdz [[sarkanā krāsa|sarkanajai]] zemākajām frekvencēm.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Kuldīgas vecpilsēta
| image       = Kuldīga, Kurzeme, Latvija.jpg
| imagesize   =
| caption     = Ķieģeļu tilts un vecpilsētas kopskats
| Country     = {{LAT}}
| Location    = [[Kuldīga]]
| Type        = Kultūra
| Criteria    = (v)
| ID          = 1658
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 2023
| Session     = 45
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Latvija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 3.9 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  58 | longs = 17.5 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| child      =
| embedded   =
}}
'''Kuldīgas vecpilsēta''' ir [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]] iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|objekts]]. UNESCO sarakstā to ierakstīja {{dat|2023|09|17||bez}} ar nr. 1658.<ref name="whc" /> Kuldīgas vecpilsēta ir 84,33 [[hektārs|ha]] liela, aizsardzības zona 88,85 ha.<ref name="whc"/> Šis ir viens no trim objektiem Latvijā, kas iekļauti Pasaules mantojuma sarakstā (arī [[Rīgas vēsturiskais centrs]] un [[Strūves ģeodēziskais loks]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Raimonds Cinovskis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Liepāja}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 05
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jēkabs Cinovskis (1906—1984) ''Dr. biol.'' entomologs, citologs, bioloģiskās augu aizsardzības pamatlicējs, Ieva Cinovska (1909—)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tamāra (1926)
|          bērni = Baiba (1960)
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmija]], [[Nacionālais botāniskais dārzs]]
|     akad_amats = [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] vadītājs
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|        skolēni = Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Raimonds Cinovskis''' (1930—1998) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Dendroloģija|dendrologs]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras laboratorijas]] izveidotājs un vadītājs (1985—1998). ''Dr. biol.''

sentences: , viena dimensija — [[taisne]], divas dimensijas — [[kvadrāts]], trīs dimensijas — [[kubs]] un četras dimensijas — [[hiperkubs]] jeb teserakts.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Brīnumainā izglābšanās Hudzonā
| attēls = SullyFilma.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sully''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * [[Frenks Māršals (producents)|Frenks Māršals]]
* [[Ellīna Stjuarte]]
* Klints Īstvuds
* [[Tims Mūrs]]
| scenārija autors = [[Tods Komarnickis]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika = * [[Kristiāns Džeikobs]]
* [[The Tierney Sutton Band]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Flashlight Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Orange Corp]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|9|2|Tellaridas filmu festivāls|2016|9|9|ASV|}}
| ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016|title=Sully|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809142132/https://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sully.htm|title=Sully (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|240,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Brīnumainā izglābšanās Hudzonā"''' ({{val|en|Sully}}) ir 2016. gada ASV biogrāfiska drāmas filma, kas balstīts uz Džefrija Zaslova un Česlija Salenbergera autobiogrāfiju ''Highest Duy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Ārons Ekharts]] un [[Lora Linnija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aikinīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/E.30-10
|ķīm_formula=PbCuBiS3
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sarkanbrūna, svina pelēka
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Adatveida kristāli, masīvs
|skaldnība=Neizteikta vienā virzienā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,44
}}
__NOTOC__

sentences: '''Oksidētājs''' ir [[viela]], kuras [[atoms|atomi]] [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] laikā pievieno sev [[elektrons|elektronus]] (darbojas kā elektronu [[akceptors]]). No ķīmiskajiem oksidētājiem visspēcīgākais ir [[fluors]], kuru var iegūt tikai, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[fluorīdi|fluorīdu]] kausējumus (neskaitot dažas eksotiskas ķīmiskas metodes). Izmantojot elektrolīzi, uz [[anods|anoda]] var oksidēt gandrīz jebkuru vielu, ja vien elektroda [[potenciāls]] ir pietiekami liels.

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisko elementu|sengrieķu dievu|Hēlijs (mitoloģija)}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 2
|             1. čaula = 2
|              simbols = He
|             atommasa = 4,002602
|   valences elektroni = 1s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Hēlija atoma shematiska uzbūve un ar hēliju pildītas lampas
|  oksidēšanas pakāpes = 0
|  elektronegativitāte = 3,89{{Nepieciešama atsauce}}
|              blīvums = 0,179
|  kušanas temperatūra = 0,95 K (-272,2 °C)(pie 2,5MPa)
| viršanas temperatūra = 4,22 K (-268.93 °C)
}}

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences:
[[Kategorija:Mežaparks]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mežaparks]]

sentences: '''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Listers
|     vārds_orig = ''Joseph Lister''
|         attēls =Joseph Lister, 1st Baron Lister (1827 – 1912) surgeon Wellcome M0002551.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Vethema]], [[Londona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Volmera]], [[Kenta]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Joseph Lister signature.png
|        zinātne =
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Londonas Universitātes koledža]]|[[Londonas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[asepse]]s principu ieviesējs medicīnā
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
]]
'''Atkritumi''' ir jebkurš priekšmets vai [[viela]], no kuras tās īpašnieks atbrīvojas, ir nolēmis vai spiests atbrīvoties.<ref name="Likums">Atkritumu apsaimniekošanas likums [spēkā ar 01.03.2001.]</ref> Parasti atkritumus veido nevajadzīgi priekšmeti vai to daļas, pārtikas produktu iepakojumi, ēdienu atliekas un tā tālāk.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Marija Sklodovska-Kirī
|    vārds_orig = ''Marie Skłodowska–Curie''
|        attēls = Mariecurie.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1867
|    dz_mēnesis = 11
|      dz_diena = 7
|      dz_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|        m_gads = 1934
|     m_mēnesis = 7
|       m_diena = 4
|       m_vieta = Pasī (''Passy'') [[Augšsavoja]], {{FRA}}
|     pilsonība = [[Krievijas Impērija]], vēlāk {{FRA}}
|       dzimums = S
|       tautība = [[poliete]]
|         vecāki = Vladislavs Sklodovskis
Broņislava Sklodovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Pjērs Kirī]] (1859–1906)
|          bērni = [[Irēna Žolio-Kirī]] (1897–1956)
[[Ēva Kirī]] (1904–2007)
|  darba_vietas = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|    alma_mater = Parīzes universitāte (Sorbona), [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI]]
|       zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
|   pasniedzēji = [[Anrī Bekerels]]
|      studenti = [[Andrē Luī Debjerns]]
(''André-Louis Debierne''),
[[Margarita Perē]]
(''Marguerite Perey'')
|    sasniegumi = pētījusi [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]
atklāja [[rādijs|rādiju]] un [[polonijs|poloniju]]
|   apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1903)
[[Nobela prēmija ķīmijā]] (1911)
|      paraksts = Marie Curie signature.svg
|      piezīmes =
}}

sentences:
) darbības ilustrācija. Redzams, ka pat visnelielākās izmaiņas ievaddatos (vārdā "over") dramatiski maina rezultātu, pateicoties tā saucamajam [[lavīnas efekts|lavīnas efektam]].]]
'''Kriptogrāfiska jaucējfunkcija''' ({{val|en|Cryptographic hash function}}) ir [[jaucējfunkcija]], kas ir [[vienvirziena funkcija]], proti, praksē nav iespējams uzzināt ievaddatus, zinot tikai [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Šādas vienvirziena jaucējfunkcijas tiek dēvētas par mūsdienu [[kriptogrāfija]]s "darba zirgiem".<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Šneiers|first1=Brūss|title=Cryptanalysis of MD5 and SHA: Time for a New Standard|url=https://www.schneier.com/essays/archives/2004/08/cryptanalysis_of_md5.html|website=Computerworld|accessdate=15 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316114109/https://www.schneier.com/essays/archives/2004/08/cryptanalysis_of_md5.html|archivedate={{dat|2016|03|16||bez}}}}</ref> To ievaddatus parasti sauc par "ziņojumiem" ({{val|en|message}}), bet izvadīto jaucējvērtību par "ziņojumu īssavilkumu" ({{val|en|message digest}})<ref>{{AkadTerm|term=message digest|lang=EN}}</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{Zinātnieka infokaste
| alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]] (1976)
| att_nosaukums = Valodniece Astra Skrābane
| attēls = Astra Skrābane.jpg
| darba_vietas = [[Ventspils Augstskola]], [[Latvijas Universitāte]]
| dz_diena = 11
| dz_gads = 1953
| dz_mēnesis = 03
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Durbe}} (tagad {{LAT}})
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| vārds = Astra Skrābane
| zinātne = [[valodniecība]]
| dzimums = S
}}
'''Astra Skrābane''' (dzimusi [[1953. gads|1953]]. gada 11. martā [[Durbe|Durbē]]) ir [[latviešu valoda|latviešu]] valodniece, atdzejotāja, filoloģijas zinātņu doktore, franču valodas un literatūras, kā arī starpkultūru komunikācijas eksperte, [[tulkotāja]] un pasniedzēja.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739|title=Astra Skrābane|last=|first=|website=literatura.lv|access-date=2020-12-17|date=|language=en|archive-date=2021-06-20|archive-url=https://web.archive.org/web/20210620214431/https://www.literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739}}</ref>

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
s aviosabiedrības ''Fly Air'' simbols [[Stambula]]s lidostā]]
'''Nazars''', arī '''nazārs''', ir acs formas amulets, kas, pēc lietotāju domām, aizsargā pret “ļauno aci”. Šis vārds radies no ({{val|ar|نَظَر}}; {{IPA2|naðˤar}}), kurā tas apzīmē redzi, novērošanu, uzmanību un citus saistītus jēdzienus, un iegājies [[Eiropa|Eiropā]] caur [[tjurku valodas|tjurku valodām]] ({{val|tr|nazar}}; {{IPA2|nazar}}). Daudzas citas valodas — [[hindi]], [[urdu]], [[puštu]], [[bengāļu valoda|bengāļu]], [[kurdu valoda|kurdu]], [[persiešu valoda|persiešu]], [[pandžabu valoda|pandžabu]] un citas ir aizguvušas šo vārdu.<ref name="Khan2006">{{cite book|last=Khan|first=Abdul Jamil|title=Urdu/Hindi: An Artificial Divide: African Heritage, Mesopotamian Roots, Indian Culture & British Colonialism|year=2006 |publisher=Algora Publishing |language=en|isbn=9780875864389|page=138|quote=Arabic verbs have generated an enormous number of words for Urdu/Hindi as well as Persian. ... The word ''nazar'', meaning eye, or sight, is part of the cultural idiom -- <nazar lag jana>, meaning 'evil eye's effect,' and is used in the whole subcontinent.}}</ref> [[Turcija|Turcijā]] tas ir vispopulārākais no amuletiem<ref name="Velikolepnyj">[https://web.archive.org/web/20160604032407/http://velikolepnyj.ru/istorija/nazar-bondzhuk-obereg-dlya-detej-xyurrem/ Назар бонджук — Оберег для детей Хюррем]</ref> un pazīstams ar nosaukumu “pērlīte pret ļaunu aci”, ''nazar boncuğu'' (pēdējais vārds ir atvasinājums no ''boncuk'', "lodīte"), [[Grieķija|Grieķijā]] zināms kā ''mati'' (ļaunā acs). [[Spānija|Spānijā]] un [[Portugāle|Portugālē]] viņu bieži sauc par “turku aci”, jo tur šis amulets saistās vispirms ar Turciju. Tomēr Turcijas teritorijā tas bijis pazīstams vēl pirms tjurku ierašanās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Carcinus maenas.jpg
|    att_nosaukums = [[Piekrastes peldkrabis]] (''Carcinus maenas'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| binomial=Brachyura <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Krabji''' jeb '''īsastes vēži''' (''Brachyura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta. Šajā infrakārtā ir 6739 [[suga]]s, kas iedalītas 93 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]]. Tā ir gandrīz puse no visām desmitkājvēžu sugām. Par krabjiem sauc arī daudzas sugas, kuras nepieder krabju infrakārtai, piemēram, [[krabji vientuļnieki]] (''Paguroidea''), [[karaliskie krabji]] (''Lithodidae'') un [[porcelāna krabji]] (''Porcellanidae''). Krabju infrakārtas sugas tādēļ mēdz saukt arī par '''īstajiem krabjiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences:
{{Coord|42|22|28|N|71|07|01|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hārvarda Universitāte
|native_name   = ''Harvard University''
|image_name    = Harvard Wreath Logo 1.svg
|image_size    =
|caption       =
|latin_name = Universitas Harvardiana
|motto         = ''Veritas''
|established = 1636
|mottoeng      =
|type          = Privāta
|calendar      = Semestris
|endowment     = {{ASV dolārs|32 miljardi}} (2011)<ref name="Harvard Management Company">{{Tīmekļa atsauce|last=Mendillo|first=Jane L.|title=September 2011 Harvard Management Company Endowment Report|url=http://www.hmc.harvard.edu/docs/Sept%2021%20Draft-Annual%20Report.pdf|publisher=Harvard Management Company|accessdate=September 23, 2011}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="NACUBO">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2009 Endowment Market Value |publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute |accessdate=August 27, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171214124106/http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |archivedate={{dat|2017|12|14||bez}} }}</ref>
|president     = Drū Gilpina Fosta
|students      = 21 225
|undergrad     = 7181
|postgrad      = 14 044
|staff         = 2497 ārpus medicīniskā pers.<br />10 674 medicīniskais pers.
|faculty       = 2107<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Office of Institutional Research.|title=Harvard University Fact Book|year=2009|chapter=Faculty|url=http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|accessdate={{dat|2014|02|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120425050912/http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|archivedate={{dat|2012|04|25||bez}}}} ("Unduplicated, Paid Instructional Faculty Count: 2,107. Unduplicated instructional faculty count is the most appropriate count for general reporting purposes.")</ref>
|location      = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        = ''Crimson'' {{Color box|#991122}}
|free_label    = Laikraksts
|free          = ''[[The Harvard Crimson]]''
|nickname      = ''Harvard Crimson''
|website       = {{URL|http://www.harvard.edu/|Harvard.edu}}
}}
s bibliotēkas lasītava]]
'''Hārvarda Universitāte''' ({{val|en|Harvard University}}) ir vecākā augstskola [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un pēdējos gadus pēc [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|universitāšu reitingiem]] tiek atzīta par labāko [[universitāte|universitāti]] pasaulē. Tā atrodas [[Keimbridža|Keimbridžā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], ASV (nejaukt ar [[universitāte]]s pilsētu [[Kembridža|Kembridžu]] [[Anglija|Anglijā]]). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Paul''''' var būt:
;Cilvēki
* [[Ārons Pols]];
* [[Kriss Pols]];
* [[Less Pols]];
* [[Rons Pols]];
* [[Šons Pols]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Drigalska kalni
|attēls                 =Drygalskiberge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Drigalska kalnu pamatmasīvs no ziemeļaustrumiem
|lat_dir =S |lat_deg =71 |lat_min =53 |lat_sec =0
|lon_dir =E |lon_deg =8 |lon_min =20 |lon_sec =0
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Fimbulheimens|Fimbulheimenā]],<br />{{spaces|2}}[[Orvina kalni|Orvina kalnos]]
|sastāv                 =
|garums                 = 40
|platums                = 11
|kalns                  = [[Ulvetanna]]
|augstums               = 2931
|pilsētas               =
}}
'''Drigalska kalni''' ({{val|de|Drygalskiberge}}, {{val|no|Drygalskifjella}}) ir ap 40 km garš un līdz 11 km plata ziemeļu—dienvidu virzienā orientēta kalnu grēda [[Orvina kalni|Orvina kalnu]] masīva rietumos [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], ap 195 km no okeāna piekrastes [[Princeses Martas krasts|Princeses Martas krastā]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Rietumos no Drigalska kalniem atrodas [[Filhnera kalni]] un [[Sērensena nunataki]], austrumos — [[Kurces kalni]]. Augstākā virsotne ir 2931 m augstā [[Ulvetanna]]. Kalni sastāv no diviem atšķirīgiem reģioniem: ziemeļu daļā kalnus lielākoties sedz ledājs, no kura paceļas atsevišķi nelieli nunataki; dienvidos paceļas V veida masīvs [[Fenriskjeften]]s ar līdz pat {{nobr|1200 m}} augstām klintīm. Rietumos no Drigalska kalniem no [[Polārais plato|Polārā plato]] noplūst {{nobr|12 km}} platais [[Vinjes glečers]], austrumos — 8,5 km platais [[Sigīna glečers]].

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title                  = ''Docker''
| name                   =
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| collapsible            =
| author                 = Solomons Haikss
| developer              = ''[[Docker, Inc.]]''
| released               = {{dat|2013|03|20}}<ref name="docker-1.0-release-article" />
| discontinued           =
| latest release version = 19.03.8
| latest release date    = {{dat|2020|3|10}}<ref name="docker-releases" />
| latest preview version =
| programming language   = ''[[Golang|Go]]''<ref name="source-code" />
| operating system       = [[Linux]], [[Windows]], [[macOS]]{{Efn|''Docker'' [[macOS]] izmanto Linux virtuālo mašīnu konteineru palaišanai.<ref name="docker-for-mac" />}}
| platform               = [[x86-64]], [[ARM architecture|ARM]], [[z/Architecture|s390x]], [[ppc64]]le
| language               =
| genre                  = OS līmeņa virtualizācija
| license                =
}}
'''''Docker''''' ir vairāku ''[[PaaS]]'' produktu kopums, kas izmanto operētājsistēmas līmeņa virtualizāciju, lai piegādātu programmatūru pakotnēs, ko sauc par konteineriem.<ref name="SYS-CON Media" /> Konteineri ir savstarpēji izolēti un apvieno savu programmatūru, bibliotēkas un konfigurācijas failus vienā pakotnē, taču tie var sazināties savā starpā.<ref name="Docker frequently asked questions (FAQ)" /> Pastāv gan bezmaksas, gan ''premium'' līmenis. ''Docker'' publiski tika izziņots 2013. gadā ''[[PyCon]]'' konferences laikā.<ref name="docker-announcement" /> Tajā pašā gadā tas kļuva par atvērtā pirmkoda projektu.<ref name="infoq-2013-03" />

sentences:
s fiksators]]
'''Ortopēdija''' ({{val|el|orthos}} — 'taisns', ''paideia'' — 'audzināšana')<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 475. lpp.</ref> ir [[medicīna]]s nozare, kas ārstē un pēta [[balsta un kustību orgānu sistēma]]s bojājumus un deformācijas, kā arī nodarbojas ar to [[profilakse|profilaksi]]. Ortopēdijā [[kauls|kaulu]] un [[muskulis|muskuļu]] [[trauma|traumu]], sportā gūtu savainojumu, deģeneratīvu slimību, [[infekcija|infekciju]] un [[audzējs|audzēju]] izraisītu bojājumu ārstēšanā izmanto gan [[ķirurģija|ķirurģiskas]] metodes, gan risinājumus, kas ļauj izvairīties no ķirurģiskas iejaukšanās. Ortopēdija nodarbojas arī ar bojātu vai zaudētu kustību aparāta daļu [[protēze|protezēšanu]].<ref>Veselības enciklopēdija. Rīga, Nacionālais apgāds, 2009, 450. lpp.</ref>

sentences: '''"Raudupiete"''' ir [[1889]]. gadā publicēta [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] [[novele]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Tagali
|attēls          =
|image_caption   = Tagalu vīrieši tradicionālajos baronga kreklos
|native_name     = ''mga Tagalog''
|skaits          = 28 273 666 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[tagalu valoda]]<br/>[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[kristietība]]
|grupas=
|radi            = citi [[filipīnieši]]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #000000
| nos             = ''Rosenborg BK''
| logo            = [[File:Rosenborg Trondheim logo.svg|200px]]
| pilns           = ''Rosenborg Ballklub''
| iesauka         = ''Troillongan'' (trollīši)
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 9. vieta
| dib             = 1917
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 19
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Stadions "Lerkendal"|Lerkendal]]''
| ietilp          = 21 405
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Norvēģija}} Ivars Kotengs
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} [[Hjētils Rekdāls]]
| kapteinis       =
| mediji          = [http://www.rbk.no/ rbk.no]
| sadarbojas      =
| pattern_la1   =_rosenborg1213h
| pattern_b1    =_rosenborg1213h
| pattern_ra1   =_rosenborg1213h
| leftarm1      = FFFFFF
| body1         = FFFFFF
| rightarm1     = FFFFFF
| shorts1       =
| socks1        = FFFFFF
| pattern_sh1   = _black_3_stripes_color
| pattern_so1   = _color_3_stripes_black
| pattern_la2   =_rosenborg1213a
| pattern_b2    =_rosenborg1213a
| pattern_ra2   =_rosenborg1213a
| leftarm2      = FFFFFF
| body2         = FFFFFF
| rightarm2     = FFFFFF
| shorts2       =
| socks2        = 000000
| pattern_sh2   = _black stripes adidas
| pattern_so2   = _3 stripes white
}}

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences:
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = Islāma valsts – Horasānas province
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|الدولة الإسلامية – ولاية خراسان}}

| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Islamic_State_–_Khurasan_Province.svg|size=200px|alt=ISIS Horasānas provinces logo}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = ISIS Horasānas provinces logo
| label1         = Izveidota
| data1          = 2015. gada 26. janvārī
| label2         = Līderis
| data2          = Šahabs al Muhadžirs
| label3         = Citi nosaukumi
| data3          = Islāma valsts – Horasānas vilājets, Islāma valsts – Horasāna, ISIS–K, IS–KP, IS-K, Horasānas province, Dāiš–Horasāna, ''Wilayah Khorasan'', ''Khurasan Wilayah''
| label4         = Reliģija
| data4          = [[Sunnītu islāms]]
| label5         = Ideoloģija
| data5          = {{ubl|[[islāmisms]]|[[salafisms]]||[[vahābisms]]|[[panislāmisms]]|}}
| label6         = Darbības veids
| data6          = [[Terorisms]]
[[Partizānu karš]]
| label7         = Galvenā mītne
| data7          = Ačinas apgabals, Nangarhāras province, [[Afganistāna]]
| label8         = Daļa no
| data8          =  [[Islāma valsts]]
| label9         = Darbības reģions
| data9          = Afganistāna, Pakistāna, [[Kašmīra]], Tadžikistāna, Irāna, Krievija
| label10         = Biedru skaits
| data10          = 4 000 – 6 000<ref>[https://www.terrorism-info.org.il/en/spotlight-on-global-jihad-june-15-21-2023/ Spotlight on Global Jihad (June 15–21, 2023)] ''Meir Amit Intelligence and Terrorism Information Centre'' 2023. gada 22. jūnijā</ref><ref>[https://www.currenttime.tv/a/chto-iszvestno-ob-igil-khorasan-i-napadeniu-na-crocus/32874547.html Что известно о группировке "Вилаят Хорасан", которая может быть причастна к нападению на "Крокус", и почему их целью стала Россия] ''Настоящее Время'' 2024. gada 23. martā</ref>
| label11         = Pretinieki
| data11          =  [[Afganistānas Islāma Republika]] (līdz 2021)
 [[Afganistāna|Afganistānas Islāma Emirāts]]
{{karogs|ASV}}
{{karogs|Krievija}}
{{karogs|Ķīna}}
{{karogs|Pakistāna}}
{{karogs|Tadžikistāna}}
{{karogs|Irāna}}
{{karogs|Indija}}
{{karogs|Uzbekistāna}}
| label12         = Kari un terorakti
| data12          = [[Afganistānas pilsoņu karš (2015—2021)]]
Islāma valsts – ''Taliban'' konflikts
[[Terorakts Maskavas apgabalā (2024)]]<ref>[https://www.nytimes.com/2024/03/22/us/politics/isis-k-moscow-attack.html What We Know About ISIS-K, the Group That Has Been Linked to the Moscow Attack] ''The New York Times'' 2024. gada 23. martā</ref>
}}
'''Islāma valsts — Horasānas province'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/27.03.2024-arpolitikas-petnieks-islama-ekstremistiem-bija-iegansts-uzbrukt-krievijai.a548381/|title=Ārpolitikas pētnieks: Islāma ekstrēmistiem bija iegansts uzbrukt Krievijai|website=www.lsm.lv|access-date=2024-03-31|language=lv}}</ref> ({{val|ar|الدولة الإسلامية – ولاية خراسان}}), zināma arī kā '''ISIS–K''', ir [[Džihāds|džihādistu]] grupējuma [[Islāma valsts]] reģionālais atzars, kas darbojas galvenokārt [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Pakistāna|Pakistānā]]. ISIS-K cenšas destabilizēt valstis un gāzt pašreizējās valdības vēsturiskajā [[Horasāna|Horasānas reģionā]] ar mērķi izveidot [[Kalifāts|kalifātu]] visā Dienvidcentrālāzijā, ko pārvaldītu saskaņā ar stingru [[Islāms|islāma]] [[Fundamentālisms|fundamentālistu]] [[Šariats|šariata]] likumu interpretāciju, kuru viņi plāno izplatīt ārpus reģiona.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.csis.org/programs/former-programs/transnational-threats-project-archive/terrorism-backgrounders/islamic|title=Islamic State Khorasan (IS-K) {{!}} Terrorism Backgrounders {{!}} CSIS|website=www.csis.org|access-date=2024-03-31|language=en}}</ref> Grupa tika izveidota 2015. gadā, vervējot [[Puštuni|afgāņus]], pakistāniešus un pārbēdzējus no ''[[Taliban]]'', ''[[Al-Qaida]]'' un "Uzbekistānas Islāma kustības".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
fontā.]]
'''Ligatūra''' (no {{val|la|ligarī}} — ‘apvienots’) [[rakstība|rakstos]] un [[tipografika|tipografikā]] ir divu vai vairāku [[burts|burtu]] apvienojums vienā [[simbols|simbolā]]. Ligatūras parasti apvieno divus vienu otram sekojošus burtus ar vienojošu komponentu. Ligatūras ir daļa no lielākas [[glifs|glifu]] apakšklases, kuru sauc par "kontekstuālajām formām"; tie ir gadījumi, kad burta specifiskā [[forma]] ir atkarīga no blakus esošajiem burtiem vai [[rinda]]s beigām.

sentences:
{{Warbox
|conflict=Konstantinopoles aplenkums
|partof=[[Osmaņu impērijas kari Eiropā]]
|image=
|caption=Stambulas aplenkums (1499).
|date=[[2. maijs|02.05.]]—[[29. maijs|29.05.]][[1453]].
|place=[[Konstantinopole]]
|result=Izšķiroša Osmaņu uzvara
|combatant1=[[Bizantijas impērija]]
|combatant2={{OTA}}
|commander1=[[Konstantīns XI]]†
[[Loukas Notaras]]
[[Džovanni Džustiniani]]†
|commander2=[[Mehmeds II]]
|strength1=<10’000
|strength2= 80’000 [http://militaryhistory.about.com/cs/medievalmilitary/a/fallconstantino.htm] — 150’000
|casualties1=nezināms
|casualties2=nezināms
|notes=
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Elegy (1899).jpg|thumb|Elēģija (''William-Adolphe Bouguereau (1825-1905)'')  1899. gadā.]]
'''Elēģija''' ir viens no galvenajiem [[lirika]]s žanriem. [[Jambs|Jamba]] formā, skumja noskaņa, parasti mīlestības motīvi, personiskie iespaidi, intīmās izjūtas.

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Demāvends
| Photo                = Damavand in winter.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Demāvends ziemā
| karte                = Irāna
| alt_karte = Iran relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=35|latm=57|lats=20|latNS=N
| longd=52|longm=6|longs=36|longEW=E
| Augstums         = 5671
| Relatīvais_augstums  = 4667
| Atrašanās vieta  = {{IRN}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             = [[Stratovulkāns]]
| Kalnu grēda      = [[Elburss]]
| Age              =
| Last eruption    = 5350. g. p.m.ē. {{nobr|± 200 g.}}
| First ascent     = {{dat|905}}
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Demāvends''' ({{val|fa|دماوند}} — ''Damāvand'') ir aprimis, bet potenciāli aktīvs [[stratovulkāns]] [[Elburss|Elbursa]] kalnu grēdā [[Irāna|Irānā]], valsts augstākā virsotne,<ref>{{PZT|163|Demavends}}</ref> kā arī [[Āzija]]s augstākais vulkāns.<ref>[http://www.summitpost.org/the-north-face/352990 Summitpost.org The North Face]</ref> Izvietojies grēdas centrālajā daļā 66 km uz ziemeļaustrumiem no Irānas galvaspilsētas [[Teherāna]]s. Pirmoreiz izvirdis [[pleistocēns|pleistocēnā]] pirms 1,78 miljoniem gadu, bet pēdējais izvirdums datēts pirms aptuveni 7300 gadiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=232010 |title=Global Volcanism Program. Damavand |access-date={{dat|2014|12|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150113050005/http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=232010 |archivedate={{dat|2015|01|13||bez}} }}</ref> Vulkāna konuss veidots no pelniem un [[lava]]s straumēm, kas sastāv no [[andezīts|andezīta]], [[trahīts|trahīta]] un [[bazalts|bazalta]]. Novērojamas [[sērs|sēru]] izdalošas [[fumarola]]s, kā arī karstie avoti un [[travertīns|travertīna]] atradnes.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''HDI-Arena''
|attēls            = [[File:HDI-Arena 5612.JPG|250px|border]]
|valsts            = {{vieta|Vācija|Hannovere}}
|pilsēta           = Hannovere
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 1954
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 82.8
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 49 200
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Hannover 96]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''HDI-Arena''''' ir [[stadions]] [[Hannovere|Hannoverē]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 49 200 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Hannover 96]]''.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Otrā kopienas sanāksme šogad
| datums     = {{dat|2019|4|24}}
| laiks      = 18:30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Pieteikušies:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|silraks}}
# {{u|Juzeris}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Tektonika]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Sedovs
|     vārds_orig = ''Георгий Яковлевич Седов''
|         attēls = Sedow georgy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Sedove|Krivaja Kosa]], [[Krievija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1914
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rūdolfa sala]], [[Krievija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Krievs
|   nodarbošanās = virsnieks, hidrogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Georgijs Sedovs''' ({{val|ru|Георгий Яковлевич Седов}}; dzimis {{dat|1877|4|23}}, miris {{dat|1914|2|20}}) bija [[Krievija]]s flotes virsnieks, [[hidrogrāfija|hidrogrāfs]] un [[polārpētnieks]]. Vairāku [[Arktika|arktisko]] ekspedīciju dalībnieks un vadītājs, tajā skaitā neveiksmīgā mēģinājuma sasniegt [[Ziemeļpols|Ziemeļpolu]] 1914. gadā, kuras laikā gāja bojā. [[PSRS|Padomju]] laikā īpaši cildināts, jo cēlies no vienkāršas ģimenes.

sentences:
{{Cita nozīme|ezeru Latgalē|kalnu grēdu Pamirā|Rūšons}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Rušons
|attēls=Rušons.jpg
|paraksts=Rušons pie [[Jaunaglona]]s
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=11 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=2 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=23,731
|garums=13
|Vid_dziļums=2,9
|Max_dziļums=29,9
|tilpums=0,0694
|augstums_vjl=149,8
|izteka=[[Tartaks (upe)|Tartaks]]
|baseins=287
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Jaunaglona]], [[Rušona]]
}}
'''Rušons''' ('''Rušiuns''', '''Rušonu ezers''', '''Rušānu ezers''') ir [[ezers]] [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Aglonas pagasts|Aglonas]] un [[Rušonas pagasts|Rušonas]] pagastos, [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Kastuļinas pagasts|Kastuļinas pagastā]] un [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Feimaņu pagasts|Feimaņu pagastā]]. Astotais lielākais ezers [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums=BA-3
|        attēls=
|    virsraksts= BA-3
|       apkalpe= 3 clv.
|        garums= 4,825 m
|       platums= 1,963 m
|      augstums= 2,494 m
|          masa= 5,82 t
|        bruņas= 4 – 9 mm
|     primārais= 45 mm lielgabals (20K) (60 lādiņi<ref name="army">[http://army.lv/ru/ba-3/1505/500 Bruņuautomobilis BA-3] {{Ru ikona}}</ref>)
|   sekundārais= 2x 7,62mm [[DT-29]] [[ložmetējs]] (3402 patronas<ref name="army" />)
|       dzinējs= GAZ-A
| dzinēja_jauda= 40 zs (30 kW)
|ātrums_uz ceļa= 57 km/h
| zs_koeficents= 7-8 zs/t
|maks. attālums= 248 km (pa ceļiem),143 km (pa beczeļiem)
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žans Fransuā Šampolions
|     vārds_orig = ''Jean-François Champollion''
|         attēls = Jean-Francois Champollion 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žana Fransuā Šampoliona 1831. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Fižaka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|Francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Valodniecība]], [[vēsture]], [[eģiptoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rozetas akmens]] rakstības atšifrēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Fransuā Šampolions''' ({{val|fr|Jean-François Champollion}}; dzimis {{dat|1790|12|23}}, miris {{dat|1832|3|4}}) bija [[franči|franču]] [[vēsturnieks]], [[valodnieks]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]].

sentences:
[[Kategorija:ASV salas]]
[[Kategorija:Havajas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]

sentences: Šajā lapā ir uzskaitīti raksti pa tēmām pēc starpviki saišu skaita. Uzskaitījumā parādās raksti no attiecīgās angļu valodas Vikipēdijas kategorijas un šis kategorijas nākamo divu vai trīs līmeņu apakškategorijām. Jo vairāk līmeņu apakškategorijas izvēlas, jo logaritmiski palielinās meklētājprogrammas darbības laiks.

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences: '''21. septembris''' ir 264. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (265. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir 101 diena.

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Sālahs el Arūri
 |    vārds_orig = صالح العاروري
 |        attēls = 2022-09-13 Russia–Hamas meeting (10) (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Sālahs el Arūri 2022. gadā
 |       dz_gads = 1966
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 19
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2024
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[palestīnieši|palestīnietis]]
 |  nodarbošanās = militārists, politiķis
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sālahs el Arūri''' ({{val|ar|صالح العاروري}}; dzimis {{dat|1966|8|19}}, miris {{dat|2024|1|2}}) bija ''[[Hamās]]'' vecākais vadītājs un tās militārā spārna ''[[Izz ad-Din al-Qassam]]'' brigādes dibinātājs. Bijis arī ''Hamās'' politiskā biroja priekšsēdētāja vietnieks un ''Hamās'' militārais komandieris [[Rietumkrasts|Jordānas Rietumkrastā]],<ref name="AviIssacharoff">{{Ziņu atsauce|last1=Avi Issacharoff|first1=Avi|title=Israel foiled 17 suicide attacks so far this year, Shin Bet says|url=http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|accessdate=14 August 2015 |work=[[The Times of Israel]] |date=12 August 2015|archive-date=13 August 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150813230513/http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|dead-url=no}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Saleh al-Arouri |url=https://www.counterextremism.com/extremists/saleh-al-arouri |access-date=28 October 2023 |publisher=Counter Extremism Project |language=en}}</ref> lai gan nāves brīdī viņš dzīvoja [[Libāna|Libānā]].<ref name=":9">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=Israeli forces kill senior Islamic Jihad commander in Jenin; arrest 36 suspects |url=https://www.i24news.tv/en/news/middle-east/palestinian-territories/1698400329-israeli-forces-kill-senior-islamic-jihad-commander-in-jenin-arrest-36-suspects |access-date=28 October 2023 |publisher=[[I24news]] |language=en}}</ref><ref name=":10">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=IDF issues demolition order for house owned by Hamas leader al-Arouri |url=https://www.jpost.com/breaking-news/article-770434 |access-date=28 October 2023 |website=[[The Jerusalem Post]] |language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zinaīda Zeltmate
|     vārds_orig =
|         attēls = Zeltmate Zinaida.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 23
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   nodarbošanās = baletdejotāja, pedagoģe, horeogrāfe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Zinaīda Zeltmate-Dondukova''' (dzimusi {{dat|1920|10|2}}, mirusi {{dat|1991|1|23}}) bija Latvijas baletdejotāja, pedagoģe, horeogrāfe, Deju svētku virsvadītāja.<ref name="nra.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://nra.lv/maja/sarunas/104379-dzivi-izdejot.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161124050307/http://nra.lv/maja/sarunas/104379-dzivi-izdejot.htm |archivedate={{dat|2016|11|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Rau''' ({{val|en|Rau}}) var būt:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Loss of a Teardrop Diamond''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = The Loss of a Teardrop Diamond Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džodija Markela]]
 |  producents =
* [[Breds Maikls Gilberts]]
* [[Robijs Kess]]
* [[Breds Stoukss]]
* [[Roksanna Rānana]]
 |   scenārijs = [[Tenesijs Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Elena Burstina]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Dženifera Saipsa]]
 |      mūzika = [[Marks Ortons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[Constantin Film]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|9|11|Toronto kinofestivāls|2008|12|30|ASV}}
 |      ilgums = 102 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Loss of a Teardrop Diamond''''' ir 2008. gada ASV drāma, kuras režisore ir [[Džodija Markela]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Braisa Dalasa Hauarda]], [[Elena Burstina]], [[Anna Mārgreta]] un [[Dženifera Saipsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
[[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] ciemats 1945. gadā pirms krievu kolonistu ierašanās]]
'''Etniskā tīrīšana''' ir politika, kuras mērķis ir citas etniskās piederības personu piespiedu izraidīšana no noteiktas teritorijas, tā var izpausties dažādos veidos, sākot no [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] masveida pārvietošanas un piespiedu [[emigrācija]]s līdz pat [[deportācija]]i un [[Genocīds|genocīdam]].

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bridžtauna
 | official_name            = ''Bridgetown''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Bridgetown barbados chamberlain bridge.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Barbados
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Barbadosa}} [[Barbadosa]]
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1628. gadā
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           = 38.8
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_urban         = 96578
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = ECT
 | utc_offset               = -4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 05 | lats = 41 | latNS = N
 | longd = 59 | longm = 37 | longs = 03 | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: baltā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
| budžets =
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{POL}}
* {{SUI}}
| ilgums = 87 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|1|26|Francija}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Blanc''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Zbigņevs Zamahovskis]]
* [[Žilija Delpī]]
* [[Janušs Gajoss]]
* [[Ježijs Šturs]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = White Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: baltā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Blanc}}) ir 1994. gada [[Francija]]s, [[Polija]]s un [[Šveice]]s [[komēdija]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Zamahovskis]], [[Žilija Delpī]], [[Janušs Gajoss]] un [[Ježijs Šturs]]. Tā ir otrā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un pirms "[[Trīs krāsas: sarkanā|Sarkanā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums = ''Advent of Code''
| izveidotāji = Ēriks Vastls
| valodas = [[angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija = obligāta
| mājas_lapa = {{URL|https://adventofcode.com/|adventofcode.com}}
|valsts={{ASV}}|darbību_uzsāka=2015|komerciāla=nē}}
'''''Advent of Code''''' ir ikgadējs ar [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] tēmu saistīts [[Programmēšana|datorprogrammēšanas]] izaicinājumu kopums [[Adventes kalendārs|Adventes kalendāra]] formā.<ref name="about">{{Tīmekļa atsauce|url=https://adventofcode.com/about|title=About|last=Wastl|first=Eric|website=Advent of Code|access-date=May 11, 2021|date=2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://searchbusinessanalytics.techtarget.com/feature/Brain-teasers-and-other-fun-tips-for-learning-Python|title=Brain teasers and other fun tips for learning Python|last=Joyce|first=Kara E.|publisher=[[TechTarget]]|website=SearchBusinessAnalytics|access-date=May 12, 2021|date=November 11, 2020}}</ref> Tas notiek kopš 2015. gada.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theregister.com/2021/12/01/advent_of_code/|title=On the first day of Christmas, my true love gave to me... a coding puzzle and it's a doozy|last=Speed|first=Richard|website=The Register|access-date=2021-12-05|date=2021-12-01}}</ref> Programmēšanas mīklas aptver dažādas prasmju kopas un līmeņus, un tās var atrisināt, izmantojot jebkuru [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]]. Izaicinājuma autors Ēriks Vastls iepriekš sagatavo katru mīklu un publicē pusnaktī pēc ASV [[Austrumu laika josla|Austrumu standarta laika]] ([[UTC]]−05:00). Mīklas sastāv no divām daļām, kuras jāatrisina secīgi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.i-programmer.info/news/98-languages/14197-advent-of-code-for-programmers.html|title=Advent Of Code For Programmers|last=Gee|first=Sue|website=I Programmer|access-date=May 12, 2021|date=December 6, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://hub.packtpub.com/sql-homework-december-2020-participate-in-the-advent-of-code-from-blog-posts-sqlservercentral/|title=SQL Homework – December 2020 – Participate in the Advent of Code. from Blog Posts – SQLServerCentral|last=Fisher|first=Kenneth|website=Packt Hub|access-date=May 12, 2021|date=December 3, 2020}}</ref> Dalībnieki var sacenties, pamatojoties uz atbildes iesniegšanas ātrumu, savu rezultātu fiksējot gan globālos, gan privātos līderu sarakstos.<ref name="about" />

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Romania|Rumānijas biatlonisti}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Роберт Кришьянович Лепсис''
| dz_gads = 1896
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1940
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[brigādes komandieris]]
| dienesta_laiks = 1918—1938
|          valsts =  [[KSFPR]]
{{USSR}}
|         vienība =
|       komandēja =
|       struktūra = [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|VĀK]]
[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|AVPP]]
[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|IeTK]]
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Kvame Nkruma
| vārds_orģ           =''Kwame Nkrumah''
| attēls              =1989 CPA 6101.jpg
| att_izm             = 250px
| apraksts            =
| amats             =3. [[Āfrikas Vienības organizācija|ĀVO priekšsēdētājs]]
| term_sākums          ={{dat|1965|10|21}}
| term_beigas          ={{dat|1966|02|24}}
| priekštecis          =[[Gamāls Abdels Nāsers]]
| pēctecis             =[[Džozefs Arturs Ankra]]
| amats2                =1. [[Ganas prezidents]]
| term_sākums2          ={{dat|1960|07|01}}
| term_beigas2          ={{dat|1966|02|24}}
| priekštecis2          =[[Viljams Heirs]] (kā Ģenerālgubernetors)
| pēctecis2             =[[Džozefs Arturs Ankra]] (kā Nacionālās atbrīvošanās padomes priekšsēdētājs)
| dzim_dati            ={{dat|1909|9|21}}
| dzim_vieta           =Nkrofula, [[Zelta Krasts]]
(mūsdienās {{GHA}})
| dzīves_vieta         =
| mir_dati             ={{mdv|1972|4|27|1909|9|21}}
| mir_vieta            =[[Bukareste]], {{ROM}}
| partija             = [[Konventa Tautas partija]]
| alma_mater          = [[Linkolnas Universitāte]], [[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija             =[[katolisms]]
| apglabāts            =[[Akra]], {{GHA}}
| paraksts             =
| piezīmes             =
}}

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Glika ozoli
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Attēls:Glika ozoli Alūksnē.jpg|thumb
|          att_izm =
|     att_paraksts = Glika ozoli Alūksnē
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Alūksnes novads|Alūksne}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastais ozols]]
|           vecums = stādīti 1685. un 1689. gadā
|            svars =
|         augstums = 20 un 20 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|       apkārtmērs = 5.44 un 4.77 m
}}
'''Glika ozoli''' ir valsts nozīmes [[Dižkoks|dižkoki]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Glika 1. ozols, Glika 2. ozols |url=https://ozols.gov.lv/pub/}}</ref> un novada nozīmes kultūrvēsturisks objekts<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Alūksnes novada teritorijas plānojums 2015. - 2027. gadam |url=https://aluksne.lv/index.php/2022/04/07/aluksnes-novada-teritorijas-planojums-2015-2027-gadam/}}</ref> - piemiņas koki, kuri stādīti par godu vēsturiski nozīmīgam notikumam - [[Alūksne|Alūksnē]], [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]]. Glika ozoli ir vieni no nedaudziem ozoliem Latvijā, kuriem zināms stādīšanas gads.

sentences:
{{maznozīmīgs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tatjana Širko
| Vārds_orig = ''Тетяна Ширко''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Tatjana Širko 2009. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|12|10}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Rivnes apgabals|Kostopiļa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 1997—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|http://www.tatianashirko.com/}}
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = S
}}
'''Tatjana Širko''' ({{val|uk|Тетяна Ширко}}; dzimusi {{dat|1992|12|10}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]] un dziesmu autore.

sentences: '''Celofāns''' ir reģenerēta un plēves formā plastificēta [[celuloze]], Jau sākotnēji celofāns ir ticis ražots kā [[iesaiņošana]]s plēve. Savas izturības, caurspīdīguma, nekaitīguma un mērenās cenas dēļ plaši tiek izmantots [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Kristiāns Frīdrihs Morics
|     vārds_orig = ''Johann Christian Friedrich Moritz''
|         attēls = Bm02116am.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Johans Kristiāns Frīdrihs Morics
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1795
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Tarvastu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Viljandi apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Gotfrīds Morics, Anna Eifrozina, dzimusi Hofmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja Šarlote Marija Lenca ([[Kristiāns Dāvids Lencs|Kristiāna Dāvida Lenca]] meita)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis fon Bukshēvdens
| vārds_orģ           = ''Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden''
| attēls              = Karlos Matthias von Buxhoeveden.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Krievijas Impērija]]s sūtnis Dānijā
| term_sākums         = 1910
| term_beigas         = 1917
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1856|3|14}}
| dzim_vieta          = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1935|8|4|1856|3|14}}
| mir_vieta           = [[Brisele]], {{BEL}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''''[[Lutzomyia]]''''' kožodiņu [[Ģints (bioloģija)|ģintī]] ietilpst vairāk nekā 400 [[Suga|sugu]] un pasugu. Tā ir vislielākā pēc sugu skaita ''[[Phlebotominae]]'' kožodiņu apakašdzimtā.<ref name="Torgerson.etal2003"/> Visas sugas balstoties uz kopīgām raksturīpašībām iedalītas vairākās apakšģintīs un [[Sugu grupa|sugu grupās]]. Ir dažas sugas, kas pagaidām nav noteiktā grupā iekļautas.<ref name="MissawaLima2007"/> Tostarp ir arī [[fosilas]] ''Lutzomyia'' sugas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Edvins Magnuss
| attēls              =Edvins Magnuss.png
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1919|07|13|N}}
| term_beigas         ={{dat||12|08|N}}
| premjers            =[[Kārlis Ulmanis]]
| priekštecis         =[[Eduards Strautnieks]]
| pēctecis            =[[Kārlis Pauļuks]]
| term_sākums2        ={{dat|1928|01|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat||11|30|N}}
| prezidents2         =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers2           =[[Pēteris Juraševskis]]
| priekštecis2        =[[Juris Pabērzs]]
| pēctecis2           =[[Baldvins Disterlo]]
| dzim_dati           ={{dat|1888|03|29}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Liepāja}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1974|9|9|1888|3|29}}
| mir_vieta           ={{vieta|Austrija|Vīne}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[advokāts]]
| alma_mater          =[[Maskavas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Edvins Magnuss''' ({{val-de|Edwin Magnus}}; {{dat|1888|03|29|N}} — {{dat|1974|09|09|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltiešu advokāts un sabiedrisks darbinieks. Divas reizes — 1919. un 1928. gadā — ir bijis [[Latvijas tieslietu ministrs]]. [[Vācbaltiešu reformu partija]]s biedrs un ilggadējs priekšsēdētājs.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in France|Vietas Francijā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cinobrs
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīds ar metālu, cinobra - hipercinnabarīta sērija
|ŠtruncaID=2/C.18-10
|ķīm_formula=Dzīvsudraba sulfīds, HgS
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Koši sārti sarkana līdz ķieģeļsarkana, var būt arī pelēks
|svītra=Koši sārta
|habituss=Romboedriski līdz plātņaini kristāli, biežāk smalkgraudaina masa
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=2-2,5
|spīdums=Dimanta līdz nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 2.905 nε = 3.256
|pleohroisms=Nav
|blīvums=8-8,2
}}

sentences: '''Aizkrūtes dziedzeris''' jeb '''tīmuss''' ({{val-la|thymus}}) ir [[Iekšējā sekrēcija|iekšējās sekrēcijas]] [[dziedzeris]]. Atrodas augšējā [[Videne|videnē]], aiz [[Krūšu kauls|krūšu kaula]] roktura un ķermeņa. 70% gadījumos tīmuss sastāv no divām izstieptām daivām, kuras vidū ir saaugušas.<ref name="KozlovKrivskiy2005">Козлов В. И., Кривский И. Л. ''Анатомия лимфоидной системы и путей оттока лимфы'': Учеб. пособие. - М.:Изд-во «РУДН», 2005. - 56 с.: ил. {{ISBN|5-209-01469-x}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stopotājs
| operators =
| attēls = The Hitch-Hiker (1953 poster).jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', trilleris
| režisors = [[Aida Lupino]]
| producents = Koljērs Jangs
| scenārijs = * Aida Lupino
* Koljērs Jangs
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Frenks Lavdžojs]]
* [[Viljams Talmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hitch-Hiker''
| studija = * ''The Filmakers Inc.''
* ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|3|20}}
| ilgums = 71 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Stopotājs"''' ({{Val|en|The Hitch-Hiker}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' trillera filma, kuras režisore ir [[Aida Lupino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]], [[Frenks Lavdžojs]] un [[Viljams Talmans]].

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #40A36D
| nos     = FK Varakļāni
| logo    =
| pilns   = Futbola klubs "Varakļāni"
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Varakļāni}}
| stad    = [[Varakļānu vidusskolas stadions]]
| prez    = {{flaga|Latvija}} [[Rinalds Zeps]]
| tren    = {{flaga|Latvija}} [[Juris Daleckis]]
| līga    = [[Latvijas futbola 3. līga|3. līga]]
| sez     = [[2020. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2020.]]
| poz     = 2. vieta
| mediji  = [https://www.instagram.com/fkvaraklani/ Instagram] [https://www.facebook.com/varaklanusports/ Facebook]
|leftarm1=000000|body1=000000|rightarm1=000000|shorts1=000000|socks1=000000
}}
'''FK Varakļāni''' ir [[Latvija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Varakļāni]]em, kas pašlaik spēlē [[Latvijas futbola 3. līga|Latvijas 3. līgā]]. [[FK Varakļāni]] aizvadījuši vairākas sezonas [[Madonas novada telpu futbola čempionāts|Madonas novada telpu futbola čempionātā]] un sākot no 2020. gada startē [[Latvijas futbola 3. līga|Latvijas futbola 3. līgā]], Ziemeļaustrumu reģionā. Futbola klubā galvenokārt spēlē vietējie Varakļānu spēlētāji, ar papildinājumiem no blakus novadiem. Kluba spēles kreklu aizmugures apakšdaļā ir redzami vārdi [[latgaliešu valoda|Latgaliešu valodā]] — ''Celīs brōl'' (Celies, brāli).

sentences:
{| class="toccolours vcard" border="2" cellspacing="0" cellpadding="4" rules="all" style=" float:right; margin:1em 0 1em 1em; border-style: solid; border-width: 1px; border-collapse:collapse; empty-cells:show;" align="right" width="310"
|-
!style="background-color:#ffdead;" colspan="2" class="fn org"|{{{Nuclear Power Plant|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if: {{{BILD|{{{Picture|}}}}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:smaller;" {{!}} [[Image:{{{BILD|{{{Picture}}}}}}|center|300px|{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des}}}}}}]]
{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des|}}}}}}
{{!-}} [[Category:Nuclear power station articles with no picture]]
}}
! colspan="2" style="background-color:#ffdead; text-align:center;"| Informācija
|- class="vcard"
{{#if: {{{LAND|{{{Country|}}}}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}}Valsts:
{{!}}{{{LAND|{{{Country}}}}}}
{{!-}}
}}
{{#if: {{{Location|}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}} Atrašanās vieta:
{{!}} {{{Location}}}
{{!-}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2OH)4
|molmasa=136,15
|blīvums=1396
|kušanas temperatūra=262 °C
|viršanas temperatūra=276 °C pie 30 mmHg spiediena
}}
'''Pentaeritrīts''' (C(CH2OH)4) ir četrvērtīgs [[spirti|spirts]], kuru lieto par polimēru izejvielu (galvenokārt krāsām). Esterificējot ar slāpekļskābi, var iegūt [[tetranitropentaeritrīts|tetranitropentaeritrītu]], kas ir sprāgstviela. Pentaeritrītu var iegūt reakcijā starp [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] un [[formaldehīds|formaldehīdu]] bāziskā vidē.

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = Rīgas psihiatrijas un narkoloģijas centrs
| image = Riga Psychiatry and Narcology Centre 03.jpg
| image_size = 250px
| network = Ambulatorais centrs “Pārdaugava”, Rīgā, Viļa Plūdoņa iela 1 <br>Ambulatorais centrs “Veldre”, Rīgā, Veldres iela 1a
| location = Tvaika iela 2, Rīga, Latvija
| website = {{URL|https://rpnc.lv/}}
| karte = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 07 | longs = 19 | longEW = E
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pareizticīgo katedrāli|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Trīsvienības katedrāle
| image                 = Holy Trinity Cathedral Riga.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 47.98 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  8 | longs = 52.15 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Aleksandra Čaka iela 135|3s=Aleksandra Čaka iela (Rīga)}}
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 1907
| status                = [[Katedrāle]] (bez katedras) <!-- nu, kā lai to paskaidro? ''Katholikon'' nav tas pats, kas katedrāle -->
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
* [[Konstantīns Pēkšēns]]
* [[Aleksandrs Vanags (arhitekts)|Aleksandrs Vanags]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = Krievu-bizantiešu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1902
| year_completed        = 1907
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sv. Trjādības — Dievmātes Aizmigšanas pareizticīgo baznīca
|      numurs = 7494
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības pareizticīgo katedrāle''' (arī '''Rīgas Svētās Trijādības pareizticīgo katedrāle''') ir [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca|Latvijas Pareizticīgās Baznīcas]] dievnams [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas [[Rīgas pareizticīgo sieviešu klosteris|Rīgas pareizticīgo sieviešu klostera]] teritorijā Aleksandra Čaka ielā 135 (ieeja no [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona ielas]]).<ref name="lat">{{LAT e|4|975.—976}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kārlailas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Carlisle_Cathedral_Exterior,_Cumbria,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Kārlailas katedrāle
| map_type              = Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kārlailas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.894722
| longd                 = -2.938611
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kambrija|Kārlaila}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu stils]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1122. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Kārlailas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2533552"
}
</mapframe>

sentences:
{{labs raksts}}
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros vienlīdzīgie teikuma locekļi ir atzīmēti '''treknrakstā'''.
# Šodien mežā redzēju '''sīkus, panīkušus''' kociņus.
# Uz dzimšanas dienas svinībām tika uzlūgti '''draugi''' un '''klauns''' bērnu izklaidei.
# Briedi pretējā ceļa pusē redzēja gan '''Jānis''', gan '''Ilva''', gan '''onkulis'''.
# Vakar mēs visi — '''es, Jānis, Mārtiņš, Gvido''' un '''Mareks''' — mācījāmies eksāmenam.
}}
'''Vienlīdzīgi teikuma locekļi''' ir tādi funkcionāli līdzvērtīgi{{sfn2|Latviešu valodas gramatika|2013|p=801}} [[teikuma locekļi]], kas teikumā paskaidro vienu un to pašu vārdu un atbild uz vienu un to pašu jautājumu. Vienlīdzīgus teikuma locekļus var veidot gan divi, gan vairāk nekā divi viena nosaukuma (piemēram, vairāki [[apzīmētājs|apzīmētāji]] vai [[apstākļi]]) teikuma locekļi.{{sfn2|Ceplīte|Ceplītis|1997|p=130}} Vienlīdzīgajiem teikuma locekļiem ir viena un tā pati sintaktiskā funkcija, tāpat tiem piemīt sakārtojuma sakars.{{sfn2|Ceplīte|Ceplītis|1997|p=130}} Vienlīdzīgi teikuma locekļi teikumā var atrasties gan līdzās, gan šķirti. Tie var būt saistīti gan ar [[saiklis|saikļiem]] (vienvārda, vienvārda atkārtotajiem, vairākvārdu, vairākvārdu pāru saikļiem), gan bez tiem. Ja saistījumā netiek izmantoti saikļi, tādā gadījumā to saistīšanai tiek izmantots [[komats]], retāk — [[domuzīme]], [[kols]] vai [[semikols]].{{sfn2|Blinkena|2009|p=227}} Var būt arī jaukts saistījums — daļa vienlīdzīgo teikuma locekļu tiek saistīti bez saikļa, daļa ar to.{{sfn2|Latviešu valodas gramatika|2013|p=803}} Vienlīdzīgi var būt jebkuri teikuma locekļi — gan [[teikuma virsloceklis|virslocekļi]], gan [[teikuma palīgloceklis|palīglocekļi]]. Parasti tie tiek kārtoti pēc izteikto darbību, norišu vai parādību secības.{{sfn2|Latviešu valodas gramatika|2013|p=802}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ārkanzasa
Arkansas
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Litlroka]]
| pilsēta = [[Litlroka]]
| iestāšanās = [[1836]]. gada [[15. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = AR Ark. US-AR
| mājaslapa = [http://www.arkansas.gov www.arkansas.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 2 810 872
| iedzīvotājiV = 32
| iedzblīvums = 19,82
| iedzblīvumsV = 34
| ieņēmumi = 33 948
| ieņēmumiV = 48
| rase = baltādainie — 82,43%
melnādainie — 16,09%
| reliģija = [[protestanti]] — 78%
[[katoļi]] — 7%
nereliģiozi — 14%
| platība = 137 002
| platībaV = 29
| garums = 420
| platums = 385
| ūdens = 2,09
| augstums = Megesina kalns, 840
| Vaugstums = 198
| Zaugstums = 17
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Džvari
| official_name            = ჯვარი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Meliton Kantaria - Jvari, Samegrelo, Georgia - 6 April 2013.jpg
| image_caption            = Piemineklis Melitonam Kantarijam
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Calendžihas municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1981
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 763
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,7%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 43|lats= 03|latNS=N
| longd= 42|longm= 03|longs= 03|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 5200
| area_code                = +995 416
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 280
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Džvari''' ({{val|ka|ჯვარი}} — ‘Krusts’) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mhares [[Calendžihas municipalitāte|Calendžihas municipalitātē]]s. Izvietojusies valsts ziemeļrietumos [[Inguri]] upes krastā {{nobr|258 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. 4 km uz ziemeļiem no pilsētas atrodas Gruzijas lielākā [[hidroelektrostacija]] — [[Inguri HES]]. Džvari dzimis Melitons Kantarija — viens no [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] kareivjiem, kas 1945. gada 1. maijā pacēla sarkano karogu virs [[Reihstāgs (ēka)|Reihstāga]].<ref>[http://www.rg.ru/2007/05/08/znamya.html Федеральный закон РФ от 7 мая 2007 г. N 68]</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 31
|             7. čaula =
|             6. čaula =
|             5. čaula =
|             4. čaula = 3
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ga
|             atommasa = 69,723
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gallija kristāls ar tīrību 99,999% un gallija pāreja no šķidruma cietā fāzē
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2, +1
|  elektronegativitāte = 1,81
|              blīvums = 5910
|  kušanas temperatūra = 302,9146 K (29,7646 °C)
| viršanas temperatūra = 2477 K (2204 °C)
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Laguna
| official_name = ''Laguna''
| image_skyline = Lake Yambo.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jambo ezers
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = PH-LAG Flag.svg
| image_shield = Laguna Province, Philippines Seal.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Laguna in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1571
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1917.85
| population_total = 3382193
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =10 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =20 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Santakrusa (Laguna)|Santakrusa]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 30
| p1 = '''6 pilsētas'''
| p2 = [[Biņana]]
| p3 = [[Kabujao]]
| p4 = [[Kalamba]]
| p5 = [[Sanpablo]]
| p6 = [[Sanpedro (Laguna)|Sanpedro]]
| p7 = [[Santarosa (Laguna)|Santarosa]]
| p8 = '''24 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAG
| website                  = {{URL|http://www.laguna.gov.ph/}}
}}
'''Laguna''' ({{val|fil|Lalawigan ng Laguna}}, {{val|en|Province of Laguna}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā.  Administratīvi dalās 6 pilsētās un 24 municipalitātēs un sīkāk 681 barangajā. Provinces centrs ir [[Santakrusa (Laguna)|Santakrusa]], bet lielākā pilsēta — [[Kalamba]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences:
Skotijā.]]
'''Inversija''' ir anomālas kaut kāda parametra izmaiņas [[atmosfēra|atmosfērā]] atkarībā no augstuma. Parasti tas attiecas uz [[temperatūra]]s inversiju, t.i. [[gaiss|gaisa]] temperatūras paaugstināšanos atmosfēras augstākos slāņos — gaisa temperatūra kilometra augstumā virs zemes ir augstāka nekā pie zemes.

sentences:
{{Citas nozīmes|atstarojošu virsmu|Spogulis (nozīmju atdalīšana)|Spogulis}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziņojums
| operators =
| attēls = The Report poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiska drāma
| režisors = [[Skots Z. Bērnss]]
| producents = * [[Stīvens Soderbergs]]
* Dženifere Foksa
* Skots Z. Bērnss
* Kerijs Orents
* Maikls Šugers
* Edijs Moreti
* Denijs Gabai
| scenārijs = Skots Z. Bērnss
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Teds Levains]]
* [[Maikls Hols]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Korijs Stols]]
* [[Mora Tīrnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Report''
| studija = * ''VICE Studios''
* ''Unbranded Pictures''
* ''Margin of Error''
* ''Topic Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|11|15|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|275 tūkstoši}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Report-The-(2019)#tab=summary|title=The Report (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziņojums"''' ({{Val|en|The Report}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Z. Bērnss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Anete Beninga]], [[Džons Hemms]], [[Teds Levains]], [[Maikls Hols]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Korijs Stols]] un [[Mora Tīrnija]].

sentences: '''Aizkraukles [[draudzes novads]]''' ({{val-de|Kirchspiel Ascheraden}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirknī (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķī]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences: {{Pilsētas daļas infokaste|nosaukums=Lauktehnika|attels=Tukums II Train Station.JPG|paraksts=[[Tukums II]] dzelzceļa stacija Lauktehnikā|pilseta= [[Tukums]]|pasta_indekss=LV-3101}}

sentences: '''Projekts''' (no {{val|en|project}}, kas savukārt no {{val|la|prōiectus}}) ir darbs, pasākums vai darbu un pasākumu kopums, kuram ir noteikts sākums un beigas, kā arī virkne tehnisku un ekonomisku [[kritērijs|kritēriju]] un [[rādītājs|rādītāju]]. Projekts var būt īslaicīgs, piemēram, dažas dienas vai nedēļas, tas var būt arī ilglaicīgs.

sentences:
{{Commonscat|Nashville Predators|Našvilas "Predators"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{vikisaites+}}
'''Elektrovērpšana''' ir metode ar kuru tiek iegūti [[nanodiegs|nanodiegi]]. Šī metode tiek balstīta uz [[augstspriegums|augstsprieguma]] radīto elektrisko spēku, kura ietekmē notiek nandodiegu vilkšanas process no šķīduma. Iegūto diegu diametrs var būt plašā diapozonā — zem 100 vai virs 1000 nm. Iegūtais diametrs ir atkarīgs no iekārtas uzstādītajiem parametriem. Iegūto nanodiegu īpašības ir viegli modificējamas, tāpēc tiem ir plašs pielietojumu klāsts dažādās jomās, piemēram, medīcīnā, apģērbu ražošanā, filtros un citur.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2010-05-01|title=Electrospinning: A fascinating fiber fabrication technique|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0734975010000066|journal=Biotechnology Advances|language=en|volume=28|issue=3|pages=325–347|doi=10.1016/j.biotechadv.2010.01.004|issn=0734-9750}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunauces pagasts
| karte             = Jaunauces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Jaunauces pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Jaunauces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Jaunauce
| platība           = 83,38
| iedzīvotāji       = 439<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 439 / 83.38 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
kapavieta mauzolejā]]
'''Ziedu nams''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''Кућа цвећа'') ir mirušā [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] līdera [[Josips Brozs Tito|Josipa Broza Tito]] [[mauzolejs]]. Tas atrodas [[Belgrada|Belgradā]], [[Serbija|Serbijā]].

sentences:
{{citas nozīmes|mēnesi|Jūlijs (nozīmju atdalīšana)|Jūlijs}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”]]
'''Jūlijs''' ({{val|la|Julius}}) ir [[gads|gada]] septītais [[mēnesis]]. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''liepu''' vai '''siena mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''liepinis'' vai ''šienavimo mėnuo'', bet mūsdienās — ''liepa''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Gustavs fon Patkuls
|     vārds_orig = ''Heinrich Gustav von Patkul''
|         attēls = PatkulWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rozbeķu muiža]], [[Straupes draudzes novads]], [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]<br>({{Vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbes pagasts|Rozula}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Magnuss fon Patkuls, Vendula fon Ceimerna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vendula fon Freimane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Mario
| image         = MarioSMBW.png
| caption       =
| first         =
| last          =
| creator       = [[Sigeru Mijamoto]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = vīrietis
| occupation    = santehniķis
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| noinfo = yes
}}
'''Mario''' ({{val|ja|マリオ}}, ''Mario'') ir [[tēls]] ''[[Mario (franšīze)|Mario]]'' [[videospēle|videospēļu]] sērijā, ko radīja [[Sigeru Mijamoto]]. ''[[Nintendo]]'' uzņēmuma talismans, ''Mario'' videospēļu galvenais varonis. Parādījies vairāk nekā 200 videospēlēs kopš viņa radīšanas. Attēlots kā īss, drukns itāļu santehniķis, kas dzīvo Sēņu karalistē. Viņam ir jaunākais brālis Luidži. Kopš 1995. gada Mario ieskaņo Čārlzs Martinets.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Centaurs
| abbreviation = Cen
| name_latin = Centaurus
| RA = 13
| dec = −530
| areatotal = 1060
| arearank = 9. vieta
| numbermainstars = 11
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 9
| numbernearbystars = 15
| brighteststarname = ''[[Centaura Alfa|α Cen]]''
| starmagnitude = -0,01
| neareststarname = Centaura Proksima
| stardistance = 4,22
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Krusts]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
'''Lenna''' var būt:
* [[Lenna Kūrmā]] (''Lenna Kuurmaa'') — igauņu mūziķe (1985);
* [[Lenna (albums)|Albums]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džumandži: Laipni lūgti džungļos
| attēls                   = Jumanji Welcome to the Jungle.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jumanji: Welcome to the Jungle''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeiks Kasdans]]
| producents               =
* [[Mets Tolmahs]]
* [[Viljams Teitlers]]
| scenārija autors         =
* [[Kriss Makkena]]
* [[Ēriks Sommerss]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Džefs Pinkers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Kārena Gilana]]
* [[Niks Džonass]]
* [[Bobijs Keneveils]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Seven Bucks Productions]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Radar Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|12|5|Parīze|2017|12|20|ASV|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017|title=Jumanji: Welcome to the Jungle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 26, 2018|archive-date={{dat|2018|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181229041858/http://www.bbfc.co.uk/releases/jumanji-welcome-jungle-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jumanji2016.htm|title=Jumanji: Welcome to the Jungle (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|962,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Džumandži: Nākamais līmenis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Džumandži: Laipni lūgti džungļos"''' ({{val|en|Jumanji: Welcome to the Jungle}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Džeiks Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Dveins Džonsons]], [[Džeks Bleks]], [[Kevins Hārts]], [[Kārena Gilana]], [[Niks Džonass]] un [[Bobijs Keneveils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|12|5||bez}} Parīzē.

sentences: '''Rēķini''' ({{val|la|calculus}}) jeb '''bezgalīgi mazo lielumu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kas ir saistīta ar momentānās izmaiņas aprēķināšanu ([[diferenciālrēķini]]) un bezgala daudz mazu daļu summēšanu, lai noteiktu kādu veselumu ([[integrālrēķini]]). Abas nozares (diferenciālrēķinus un integrālrēķinus) kopā sasaista [[Ņūtona—Leibnica formula]]. Rēķinus 17. gadsimtā neatkarīgi viens no otra atklāja anglis [[Īzaks Ņūtons]] un vācietis [[Gotfrīds Leibnics]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste
|logo=Xbox_Series_X_S_color.svg
|attēls=Xbox_series_X_(50648118708).jpg|
|logo_izm=155px
|attēls_izm=265px
|sakt=10. novembrī, 2020
|kontrolieri={{Unbulleted list
| ''Xbox Kontrolleris (Xbox Wireless Controller)''
| ''[[Xbox One]]'' Kontrolleris
| ''[[Xbox Elite]]'' Kontrolleris
}}
|media={{Unbulleted list
| '''Series X''': [[Blu-ray]], [[DVD]] un [[kompaktdisks|CD]]
| '''Series S''': Nav diskdziņa
}}
|operetajsistema=Xbox Series X sistēmas programmatūra
|izveidotājs=[[Microsoft]]
|gimene=''[[Xbox]]''
|paaudze=
|cena={{Unbulleted list
| '''Series X''': 499US$, 499EUR€
| '''Series S''': 299US$, 299EUR€
}}
|razotajs=
|priekstecis=[[Xbox One|Xbox One X]]
|atmina={{Unbulleted list
| SSD '''Series X''': 1 TB
| SSD '''Series S''': 512 GB
}}}}

sentences: '''Mārketinga pētīšana''', arī '''Mārketinga pētījumi''' ir [[informācija]]s vākšanas, apstrādes, analīzes un izplatīšanas process, lai noteiktu [[Mārketings|mārketinga]] iespējas un problēmas, izstrādātu un novērtētu mārketinga aktivitātes un pilnveidotu mārketinga procesus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences: '''Mēness redzamā puse''' ir [[Mēness]] daļa, kas redzama no [[Zeme]]s.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''CODA''
| operators =
| attēls = Coda poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Šāna Heidere]]
| producents =
| scenārijs = Šāna Heidere
| aktieri = * [[Emīlija Džonsa]]
* [[Euhenju Derbess]]
* [[Trojs Kotsars]]
* [[Fredija Volšs-Pīlo]]
* [[Denjels Durants]]
* [[Marlija Matlina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''CODA''
| studija = * ''Apple Original Films''
* ''Pathé Films''
* ''Vendôme Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Apple Studios''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|1|28|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|8|13|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = * [[amerikāņu zīmju valoda]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10366460/|title=CODA (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''CODA''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šāna Heidere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emīlija Džonsa]], [[Euhenju Derbess]], [[Trojs Kotsars]], [[Fredija Volšs-Pīlo]], [[Denjels Durants]] un [[Marlija Matlina]]. Filma ir angļu valodas rīmeiks 2014. gada Francijas un Beļģijas filmai ''[[La Famille Bélier]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.parkrecord.com/entertainment/sundance-film-festival-2021-opens-with-coda/|title=Sundance Film Festival 2021 opens with ‘CODA’|last=Iwasaki|first=Scott|website=www.parkrecord.com|access-date=2022-12-17|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Globulina gibba.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|            ģints = Globulina
|         ģints_lv = Globulīnas
|             suga = Globulina gibba
|         binomial = <small>(d'Orbigny in Deshayes, 1832)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Globulina gibba''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Polimorfinīdas|polimorfinīdu]] kārtā un [[Polimorfinīdes|polimorfinīžu]] dzimtā. Sugu 1832. gadā kā ''Polymorphina gibba'' aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]], taču pirmo reizi bez apraksta viņš to pieminēja vēl 1826. gadā. Nosaukums "''gibba''" [[Latīņu valoda|latīniski]] nozīmē kupris vai kuprainis. ''Globulina gibba'' ir [[globulīnas|globulīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Biskajas līcis|Biskajas līcī]], [[Ķeltu jūra|Ķeltu jūrā]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Ķīna]]s un [[Japāna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/Foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113656#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] suga ir zināma no [[Eocēns|eocēna]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{catmore|Universitāte}}
{{Commonscat|Universities and colleges}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Wacław Sierpiński
| attēls =Sierpinski.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1969
| m_mēnesis=10
| m_diena=21
| m_vieta =[[Varšava]], {{POL}}
| pilsonība ={{POL}}
| tautība =[[Poļi|polis]]
| darba_vietas =[[Ļvivas universitāte]],
[[Varšavas universitāte]]
| alma_mater =[[Varšavas universitāte]],
[[Jagellona universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[kopu teorija]]
| pasniedzēji =[[Georgijs Voronojs]]
| studenti =[[Alfrēds Tarskis]], [[Kazimežs Kuratovskis]]
| sasniegumi =[[Serpinska fraktāļi]], [[Serpinska skaitļi]], [[Serpinska konstante]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
ir fizikāla parādība]]
'''Parādība''' ir jebkurš novērojams [[notikums]]. Parādības var iedalīt dabas parādībās, piemēram, [[zibens]], [[varavīksne]], [[ziemeļblāzma]], un psihiskajās parādībās, piemēram, [[intelekts]], [[atmiņa]], [[jūtīgums]]. Pārmaiņas vai pārvērtības, kuras notiek ar [[fizikāls ķermenis|fizikāliem ķermeņiem]], sauc par fizikālajām parādībām. Neparastas parādības sauc par '''fenomeniem'''.<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nora Kalna
|     vārds_orig =
|         attēls = Nora Kalna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noras Kalnas dzejolis "Jūrai" uz ēkas sienas Nīderlandes pilsētā [[Leidene|Leidenē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = ''Mežsētas'', [[Rucavas pagasts]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnāliste, tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: [[Divspārņu kārta]]s (''Diptera'') kārtā ir aprakstītas ap 150 000 sugas, kuras iedala apmēram180 dzimtās. [[Latvija|Latvijā]] sastopamās dzimtas apzīmētas ar '''#'''.

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
| name                 = Lielvārdes pamatskola
| logo                 =
| logo_size            = 100px
| seal_image           =
| image                = Lielvārdes Pamatskola.jpg
| image size           =
| caption              = Skats uz Lielvārdes pamatskolu no Gobu/Riekstu ielas 2023. gadā.
| location             = [[Avotu iela (Lielvārde)|Avotu iela 2]], [[Lielvārde]], {{LAT}}
| schooltype           =
| fundingtype          =
| type                 =
| map_type             = Latvija
| map_caption          =
| map_alt              =
| map_size             =
| latd  = 56 | latm  = 43 | lats  = 55.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 48 | longs = 12.8  | longEW = E
| established          = 1994 (1984)
| headmaster           = Andis Pētersons
| staff                =
| teaching_staff       =
| employees            =
| grades               =
| years                =
| students             = 315 (2022)
| language             = latviešu
| revenue              =
| homepage             = {{URL|https://lpskola.lv/}}
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-prolīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO2
|molmasa=115,13
|blīvums=1350 - 1380
|kušanas temperatūra=221 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,30
}}
'''Prolīns''' ('''''Pro''''', ''l'' -2-pirolidīnkarbonskābe, C5H9NO2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tā ir vienīgā aminoskābe, kurā alfa aminogrupa (šajā gadījumā - iminogrupa) atrodas [[heterocikls|heterociklā]] - [[pirolidīns|pirolidīna]] gredzenā. Prolīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini adatveidīgi kristāli. Ūdenī šķīst ļoti labi.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciemu|Roja (nozīmju atdalīšana)|Roja}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Roja
| settlement_type = lielciems
| image_skyline = Rojas osta 1999-07-17.jpg
| image_caption = Rojas osta
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Rojas pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1387
| established_title1 = Pilsētciemats no
| established_date1 = 1969
| established_title2 = Ciems no
| established_date2 = 1990
| area_total_km2 = 6,01
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = {{nepieciešama atsauce}}
| population_total = 2062
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 11
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 48
| longs = 38
| longEW = E
| elevation_m = 6
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3264
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Salu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_of_The_Isles,_Millport,_Cumbrae,_Scotland.jpg
| image_size            =
| caption               = Salu anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Salu anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.755833
| longd                 = -4.924444
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Nortēršīra|Milporta}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Viljams Baterfīlds]] (''William Butterfield'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1849. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 37 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Obanas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942897"
}
</mapframe>
'''Salu katedrāle un Svētā Gara koleģiālbaznīca''' ({{val|en|Cathedral of the Isles and Collegiate Church of the Holy Spirit}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Milporta|Milportā]]. Milporta ir vienīgā pilsēta [[Greitkambre]]s salā [[Fērtofklaids|Fērtofklaidsā]]. Viena no divām [[Ārgilas un salu diecēze]]s katedrālēm.

sentences: '''Ievedmuitas nodoklis''' ir daļa no [[ārējā tirdzniecība|ārējās tirdzniecības]] instrumentiem, ar ko tiek aizsargāts kādas valsts vai valstu apvienības, arī [[Eiropas Savienība]]s, iekšējais tirgus.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Kanāda]]
[[Kategorija:Kanādas arhitektūra]]
[[Kategorija:Kanāda]]

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q20071027}}
'''2016. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskās riteņbraukšanas sacensības]], kas 2016. gada 24. aprīlī notika [[Beļģija|Beļģijā]]. Tā bija 102. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības, trīspadsmitās sacensības [[2016. gada UCI WorldTour|2016. gada UCI ''World Tour'']] kalendārā un ceturtais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

sentences: '''Konvencija par bērna tiesībām''' ir 1989. gadā pieņemtā un 1990. g. spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Tai ir 196 dalībvalstis; no ANO dalībvalstīm konvenciju parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva ASV.<ref>[https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=IV-11&chapter=4&clang=_en]</ref> Konvencijas izpildi uzrauga Bērna tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā, izskatot un vērtējot dalībvalstu ziņojumus, kā arī izdodot komentārus konvencijai.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Makalu
| Nosaukums2       = मकालु<br />马卡鲁峰, ''Mǎkǎlǔ Fēng''
| Photo            = Makalu.jpg
| Augstums         = 8485
| karte            = Nepāla#Ķīna<!-- Tibeta (Ķīna) -->
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 53 |lats= 21 |latNS= N
| longd= 87 |longm= 05 |longs= 19 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada jūnijs}}
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Kazaņas metropolitēns
|fona krāsa        = green
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = [[Kazaņa]], [[Tatarstāna]]
|atklāts           = {{dat|2005|8|27}}
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 15 km
|līniju skaits     = 1
|staciju skaits    = 10
|pieturu skaits    =
|transporta vienīb =
|depo              =
|parks             =
|pasažieri dienā   = 86 000 (parasti)
|pasažieri gadā    = 31,3 miljoni (2013)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.business-gazeta.ru/article/96293/|title=С казанского электротранспорта сняли «ценовую дискриминацию»}}</ref>
|mājas lapa        =
|apakšveidne       =
}}
'''Kazaņas metropolitēns''' ({{val|ru|Казанский метрополитен}}) ir [[metro]] sistēma, kas apkalpo [[Krievija]]s pilsētu [[Kazaņa|Kazaņu]]. To atklāja [[2005. gads|2005.]] gadā, un tā ir jaunākā metro sistēma [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vila
 | official_name            = ''Port Vila''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Port Vila aerial.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Port Vila.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of Port Vila.png
 | shield_size              = 65px
 | pushpin_map              = Vanuatu#Okeānija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{VUT}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Šefas province]]
 | subdivision_type2        = Sala
 | subdivision_name2        = [[Efate]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 23.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 51437
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = VUT
 | utc_offset               = +11
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 45 | lats =  | latNS = S
 | longd = 168 | longm = 18 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0-59
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Irma Irīna Stubava
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Irīna Stubava.jpg
 | attēla izmērs           = 150px
 | komentārs               = pirms 1950. gada
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = 1908. gads
 | dz. vieta               = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = 1999. gads
 | miršanas vieta          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktrise]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Lotars Šēlers
| attēls = Selers Lotars.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati = {{dat|1881|09|01}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Viljandi|td=Igaunija}}
| mir_dati = [[1945]]. gada septembrī (64 gadu vecumā)
| mir_vieta = {{vieta|Polija|Bidgošča}}
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| vārds_orģ =
}}
'''Lotars Hanss Šēlers''' ({{val|de|Lothar Hans Schoeler}}; {{dat|1881|09|01|N|bez}} — 1945. gada septembris) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Vācbaltiešu reformu partija|Vācbaltiešu reformu partiju]]. No 1932. līdz 1934. gadam bija partijas vadītājs.

sentences: '''Kūtsmēsli''' jeb vienkārši '''mēsli''' ir produkts, kuru iegūst no [[mājlopi]]em. Kūtsmēsli bieži vien ir [[fekālijas|fekāliju]] un [[salmi|salmu]] maisījums, kuram ir raksturīga specifiska [[smaka]]. Tos visbiežāk izmanto kā [[mēslojums|mēslojumu]], bet var arī izmantot kā [[kurināmais|kurināmo]] — [[kizjaks|kizjaku]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences: '''Motīvs''' ir literāra darba struktūras visvienkāršākā sastāvdaļa. Tā var būt situācija, notikums, pārdzīvojums, [[vārds]],[[ skaņa]]. Dažkārt motīvus atklāj kā mūžīgās tēmas, piemēram, [[mīlestība]], [[vientulība]], [[skaistums|skaistais]], labais, [[ļaunums|ļaunais]]. Motīvs var būt arī kāds tēls vai tēma autora daiļradē, piemēram, ceļš, svešiniece u.tml.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra           = Adrijas jūra
|attēls         = AdrijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra
 | relief = jā
 |latd = 43 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 15 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = bottom
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība        = 132 000
|garums         = 820
|platums        = 220
|Max_dziļums    = 1233
|Vid_dziļums    = 252,5
|tilpums        = 35 000
|baseins        = 235 000
|temperatūra    = 9—24
|valstis        =
* {{ALB}}
* {{BIH}}
* {{HRV}}
* {{ITA}}
* {{MNE}}
* {{SLO}}
|pilsētas       =
* [[Ankona]] (Itālija)
* [[Bari]] (Itālija)
* [[Brindizi]] (Itālija)
* [[Durresa]] (Albānija)
* [[Peskāra]] (Itālija)
* [[Rijeka]] (Horvātija)
* [[Venēcija]] (Itālija)
* [[Trieste]] (Itālija)
}}
'''Adrijas jūra''' ({{val|it|Mare Adriatico}}, {{val|sl|Jadransko morje}}, {{val|hr|Jadransko more}}, {{val|sr|Јадранско море}}, {{val|sq|Deti Adriatik}}) ir [[Vidusjūra]]s vistālāk ziemeļos novietotā daļa starp [[Apenīnu pussala|Apenīnu pussalu]] un [[Balkānu pussala|Balkānu pussalu]]. Jūra apskalo [[Itālija]]s, [[Slovēnija]]s, [[Horvātija]]s, [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]], [[Melnkalne]]s un [[Albānija]]s piekrastes. Izcili ainaviska un tūristu iemīļota jūra.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Sofija Rotaru
|Attēls =
|Att_izm = 220px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Sofija Rotaru
''София Михайловна Ротару''
|Dzimis = {{Dat|1947|8|7}}
|Miris =
|Vieta = {{flaga|Ukraina}} Mašnci, [[Novoselicjas rajons]], [[Čerņivcu apgabals]], [[Ukraina]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]], [[sitamie instrumenti]]
|Žanrs = [[popmūzika]], [[deju mūzika]], [[elektroniskā mūzika]], [[tautas mūzika]], [[reps]], [[ritmblūzs]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, filmu un ierakstu producente, autore, aktrise, modes dizainere
|Gadi = [[1968]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Artur-Music]]'', ''[[Extraphone]]'', ''[[Sintez Records]]'', ''[[Finnlevy]]'', ''[[Sony BMG Music Entertainment]]'', ''[[Krugozor]]'', ''[[Melodia]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://rotarusofia.ru rotarusofia.ru ]
|Dzimums = S
}}

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| 20
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| 30
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| 40
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| 50
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| 60
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| 70
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| 80
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| 90
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| 10
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| 11
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| 12
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| 13
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| 14
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| 15
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| 16
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| 17
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| 18
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| 19
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| 20
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| 21
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| 22
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 22
| .
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| 23
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| 24
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| 25
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| 26
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| 27
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| 28
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| 29
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| 30
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| 31
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| 32
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| 33
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| 34
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| 35
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| 37
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| 38
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| 39
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| 40
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| 41
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| 42
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| 43
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| 44
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| 45
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| 46
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| 47
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| 48
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| 50
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| 51
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| 52
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| 53
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Atila
| image           = Atli.jpg
| caption         =
| succession      = Huņņu [[kagans]]
| reign           = {{ubl|{{nobr|no 434. līdz 444. gadam kopā ar [[Bleda|Bledu]]}}|no 444. līdz 453. gadam viens pats}}
| predecessor     = [[Bleda]] un [[Rugila]]
| successor       = [[Ellaks]], [[Dengizihs]], [[Ernaks]]
| spouse          = [[Kreka]] un [[Ildiko]]
| issue           =
| father          = [[Mundzuks]]
| birth_date      = ap [[406. gads|406]]. gadu
| dzim_vieta      = iespējams [[Kaukāzs|Kaukāzā]]
| death_date      = [[453]]. gada martā (46 vai 47 gadu vecumā)
| mir_vieta       = [[Tisa]]s ieleja, [[Panonija]] (tagad {{HUN}})
| dzimums         = V
}}

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tandaga
 | official_name            = ''Tandag''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Surigao del Sur Provincial Capitol.JPG
| image2                   = Brgy. Telaje, Tandag City.jpg
| image3                   = Tricycle parked outside JPENHS.jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator surigao del sur tandag.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidsurigao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1609
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007/2011
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 21
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 291.73
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 62669
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 9 | latm = 04 | lats = 44 | latNS = N
 | longd = 126 | longm = 11 | longs = 55 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8300
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 88
 | website                  = {{URL|http://www.tandag.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Arendoles Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Arendole church.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Arendoles katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label             = Arendoles baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =9 | lats  =2  | latNS  = N
| longd =26  | longm =36  | longs =38  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Preiļu novads]] [[Rožkalnu pagasts]], [[Arendole]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1936]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Aleksandrs Madelāns
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1926]]
| year_completed        =
| length                = 19,2 m
| width                 = 8,50 m
| width_nave            = 6,40m
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Arendoles Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Rožkalnu pagasts|Rožkalnu pagasta]] apdzīvotā vietā [[Arendole|Arendolē]].

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[kategorija:Mali mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Mali vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gvido Šneiders
|     vārds_orig = ''Guido Schneider''
|         attēls = Gvido Šneiders.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rēvele]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad [[Tallina]], {{EST}})
|         m_gads = 1948
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Greifsvalde]], PSRS okupācijas zona (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]], [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater =[[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne =[[zooloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
[[File:Epoxy prepolymer chemical structure.png|thumb|300px|Bisfenola A diglicidilēteris]]
'''Epoksīdu polimēri''' ir telpiski [[Polimēri|polimēri]], kurus iegūst epoksīdu sveķu cietēšanas procesā ar polifunkcionālajiem mazmolekulārajiem savienojumiem - cietinātājiem, polikondensācijas procesā.
Epoksīdu sveķi ir mazmolekulāri savienojumi, oligomēri vai lineāri termoplastiski polimēri, kas satur savā molekulā vairāk kā vienu epoksīdu ([[oksirāns|oksirāna]]) grupu un kas var veidot cietēšanas procesā telpiskas polimēra struktūras. Tipisks pārstāvis ir bisfenola A diglicidilēteris. Kā cietinātājus parasti izmanto pirmējos un otrējos poliamīnus vai skābju anhidrīdus. Epoksīdu sveķu cietināšanai var izmantot arī [[Lūisa skābe]]s vai [[Lūisa bāze]]s. Piemēram, [[bora trifluorīds|bora trifluorīdu]] (BF3) vai trešējos amīnus. Šajā gadījumā epoksīda sveķi veidojas nevis polikondensācijas reakcijas rezultātā, bet gan anjonu polimerizācijas reakcijā, atveroties oksirāna gredzenam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences: '''Rietumeiropas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem [[Rietumeiropa]]s teritorijā.

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Stepans Bandera
| vārds_orģ           =Бандера Степан Андрійович
| attēls              =Stepan Bandera photo.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
| amats4              =
| term_sākums4        =
| term_beigas4        =
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
| amats5              =
| term_sākums5        =
| term_beigas5        =
| viceprezidents5     =
| vicepremjers5       =
| vietnieks5          =
| prezidents5         =
| premjers5           =
| priekštecis5        =
| pēctecis5           =
| dzim_dati           ={{dat|1909|1|1|N}}
| dzim_vieta          = [[Austroungārija]], Starijuhriņivas ciems (šodien: [[Ivanofrankivskas apgabals|Ivanofrankivskas apgabala]] [[Kalušas rajons]])
| mir_dati            ={{dat|1959|10|15|N}}
| mir_vieta           ={{GER}}, [[Minhene]]
| tautība             =[[Ukraiņi|Ukrainis]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Paraksts Bandera.jpg
| piezīmes            =
}}
'''Stepans Bandera''' ({{val|uk|Бандера Степан Андрійович}}; dzimis {{dat|1909|1|1|L}}, miris {{dat|1959|10|15|L}}) bija viens no [[ukraiņi|ukraiņu]] [[nacionālisms|nacionālistu]] kustības vadītājiem no 1930. līdz 1950. gadiem. No 1941. līdz 1959. gadam [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]s (UNO) ({{val|uk|Організація Українських Націоналістів}}) vadītājs.

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Liepājas Jūrniecības koledža
| native_name       =
| image_name        = Karla Uliha iela 5 - Liepajas Jurniecibas koledza - panoramio.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       =
| closed            =
| type              =
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          =
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = [[Uliha iela]] 5, [[Liepāja]], {{LAT}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = https://ljk.lv/
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Liepājas Jūrniecības koledža''' ir [[Liepāja]]s izglītības iestāde [[RTU|Rīgas Tehniskās universitātes]] (RTU) sastāvā, kas sniedz pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību un ceturto profesionālās kvalifikācijas līmeni. Liepājas Jūrniecības koledžai ir sava laivu bāze, dzinēju remontu darbnīca un mācību kuģis, kur topošie jūrnieki iziet praktiskās apmācības.

sentences: '''Garuda''' ({{val|sa|गरुड}}, ''Garuḍa''), zināms arī kā '''Tarkšja''' un '''Vainateja''', ir mītisks [[putni|putns]], dievība [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]] un [[džainisms|džainismā]]. Garuda tiek attēlota kā [[vīrietis]] ar [[spārns|spārniem]] vai arī kā figūra, kas līdzīga [[brahmaņu klija]]i. Garudu uzskata par putnu karali.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Kalvarija]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Towns & People. The Jews in Latvia. |url=https://archive.org/details/nybc314247 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref>, [[Suvalku guberņa]] (tagad [[Lietuva]], {{Lietuva}})
| m_gads = 1947
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{Izraēla}}
| pilsonība =
| tautība = [[ebrejs|ebrejs]]
| vecāki = Hiršs Soboļevičs
| brāļi = Todris Soboļevičs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Geņa Soboļeviča dz. Bohorha
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
| attēls = Abrams Sobolevics Latvia Rīga Immigration records (S).png
| att_nosaukums =
| att_izmērs = 220 px
}}
'''Ābrams Elias Soboļevičs''' citviet Ābrahams Soboļevičs (dzimis {{Dat|1867|8|16|L}}, <ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32888. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FBR?i=21 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32889. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FY8?i=1 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> miris {{Dat|1947|||L}}). Viņa tēvs bija Hiršs Soboļevičs, taču brālis Todris (citviet Todres vai Teodors) Soboļevičs (dzimis {{Dat|1877|2|10|L}}).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32896. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NDS?i=19 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32895. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NZL?i=3 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> Daudzviet nepareizi norādīta Ābrama dzimšanas vieta kā Vidzemes<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Bobe |first1=Mendels |title=Ebreji Latvijā. Cilvēki un viņu darbi. V daļa. |date=2006 |location=Rīga, Latvija |page=380 |accessdate={{dat|2020|1|18||bez}}}}</ref> vai Vitebskas guberņa. Dzīves laikā veiksmīgi nodarbojies ar dažādu vietēju un starptautisku rūpniecības uzņēmumu vadīšanu, kā arī bijis filantrops – ieguldījis līdzekļus sabiedrībai svarīgu infrastruktūru būvēšanai un atjaunošanai.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium boreale|attēls=Northern Bedstraw (3815702931).jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Ziemeļu madara|suga=Galium boreale|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae}}'''Ziemeļu madara''' (''Galium boreale'') ir mainīga izskata augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]] tuvos apvidos, tostarp, [[Latvija|Latvijā]], [[Pļava|pļavās]], atmatās, ceļmalās un skrajos [[Mežs|mežos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-boreale-l/|title=ziemeļu madara - Galium boreale L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-08}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Eihmans
|     vārds_orig =
|         attēls = Fyodor eichmans.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1897. gads|1897]]. gadā
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = "Vecjūdupi", Lielezeres pagasts, [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Mākoņskaitļošana''' jeb '''mākoņdatošana''' ({{val|en|cloud computing}}) tiek skaidrota kā datu glabāšanas, skaitļošanas jaudas vai [[programmatūra]]s pakalpojumu pirkšanu no citas kompānijas, piekļūstot šiem resursiem caur [[Internets|internetu]].<ref name="miljardi">http://www.tvnet.lv/tehnologijas/nozares_jaunumi/357825-petijums_makonskaitlosana_laus_iegut_milardus/ Nozare.lv redakcija. Pētījums: mākoņskaitļošana ļaus iegūt miljardus [tiešsaiste]. [Rīga], 2010. [Skatīts 29.05.2011.].</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis
 | oriģinālnos = ''The Naked Gun: From the Files of Police Squad!''
 |      attēls =  The Naked Gun Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Deivids Zakers]]<ref name=AFI>{{tīmekļa atsauce |url=https://catalog.afi.com/Search?searchField=MovieName&searchText=THE+NAKED+GUN%3A+FROM+THE+FILES+OF+POLICE+SQUAD%21&sortType=sortByRelevance|title=The Naked Gun: From the Files of Police Squad!|publisher=[[Amerikas Kinoinstitūts]]|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
 |  producents = [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* [[Džerijs Zakers]]
* Deivids Zakers
* [[Džims Ābrahāms]]
* [[Pets Profts]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Rikardo Montalbāns]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Zucker, Abrahams and Zucker]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1988|12|2}}<ref name=AFI/>
 |      ilgums = 81 minūte<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-1988|title=The Naked Gun|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629080904/https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-1988}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|78 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun.htm|title=The Naked Gun:From the Files of Police Squad!|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža]]" (1991)
 |        imdb =
}}
"'''Kailais ierocis'''" ({{val|en|The Naked Gun: From the Files of Police Squad!}}) ir 1988. gada komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Deivids Zakers]]. Filmas sižets ir balstīts uz 1982. gada televīzijas seriālu ''[[Police Squad!]]''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Nirzas pagasts
| karte             = Nirzas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Nirzas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Nirzas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Nirza
| platība           = 92,11
| iedzīvotāji       = 497<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 497 / 92.11 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 72
 | lv  = Septiņdesmit divi
}}

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences:
'''Švarcmans''' vai '''Švarcmane''' var būt:
* [[Ārons Švarcmans]] (''Arón Schvartzman'') — Argentīnas šahists (1908—2013);
* [[Džeisons Švarcmans]] (''Jason Schwartzman'') — amerikāņu kinoaktieris un mūziķis (1980);
* [[Paula Švarcmane]] (''Paulette Schwartzmann'') — Francijas un Argentīnas šahiste (1894—1953).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Rustin''
| operators =
| attēls = RUSTIN poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Džordžs K. Volfs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kolmans Domingo]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Odra Makdonalda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Rustin''
| studija = * ''Higher Ground''
* ''Bold Choices''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31|[[Teluraidas kinofestivāls|Teluraida]]}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Rustin''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džordžs K. Volfs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolmans Domingo]], [[Kriss Roks]], [[Džefrijs Raits]] un [[Odra Makdonalda]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas gurķis
|         binomial = Cucumis sativus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Cucumis sativus20090812 497.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucumis
|         ģints_lv = Gurķi
|             suga = C. sativus
|          suga_lv = Sējas gurķis
|           suga_r = Gurķis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Indija]]s ziemeļi<ref name="Britannica">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/145850/cucumber | title= Cucumber | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-06-22 | language= en}}</ref>
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Commonscat|Printmakers from Germany}}
[[Kategorija:Grafiķi]]
[[Kategorija:Vācijas mākslinieki|Grafikzi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetazolamīda struktūrformula

Acetazolamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[5-(aminosulfolil)-1,3,4-tiadiazol-2-il]acetamīds,
diakarbs, fonurīts
|           CAS numurs = 59-66-5
|      ķīmiskā formula = C4H6N4O3S2
|              molmasa = 222,245
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 260,5 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 980 mg/l pie 30 °C
|                 citi =
}}
'''Acetazolamīds''' jeb '''diakarbs''' ir medikaments, kas pieder pie [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc [[ferments|fermenta]] [[karboanhidrāze]]s darbību, līdz ar to samazinās [[nātrijs|nātrija]] jonu atpakaļuzsūkšanās organismā.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 226. lpp.</ref> To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē [[acs]] šķidruma un muguras smadzeņu [[likvors|likvora]] veidošanos, tādēļ lietojams [[glaukoma]]s un [[epilepsija]]s ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastās pupiņas
|         binomial = Phaseolus vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Snijboon peulen Phaseolus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Phaseolus
|         ģints_lv = Pupiņas
|       apakšģints = Phaseolus sect. Phaseolus
|    apakšģints_lv = Pupiņas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastās pupiņas
|         sinonīmi = {{ubl|''Phaseolus nanus'' (‘pundurpupiņas’)|''Phaseolus compessus''}}
|        izplatība = Dabiskais izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta = [[Centrālamerika]] un [[Dienvidamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Metāla izstrādājumi''', pazīstami arī kā <nowiki>''</nowiki>'''metīzs'''<nowiki>''</nowiki> (no [[Krievu valoda|krievu]] ''металлические изделия''), ir dažādi no [[metāli|metāla]] izgatavoti priekšmeti, tostarp

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences: '''Riņķa līnija''' ir visu to [[plakne]]s [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta. Šo punktu sauc par riņķa līnijas centru, bet attālumu — par tās [[rādiuss|rādiusu]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Riņķa līnijas un riņķa jēdzieni ir cieši saistīti, taču nav identiski. [[Riņķis]] ir riņķa līnijas iekšpuse jeb plaknes daļa, ko ierobežo riņķa līnija un kurā atrodas tās centrs.

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] '''aizstājamība''' ({{val-en|fungibility}}, {{val-de|Fungibilität}})<ref>{{AkadTerm|term=aizstājamība|lang=LV}}</ref> ir [[prece]]s īpašība, ka tās individuālās vienības ir savstarpēji aizstājamas. Piemēram, viens [[kilograms]] tīra [[zelts|zelta]] ir tikpat vērtīgs kā jebkurš cits kilograms tīra zelta. Kā citus piemērus var minēt uzņēmumu akcijas, parādzīmes, citus [[cēlmetāls|cēlmetālus]] un [[valūta]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Blūms
|     vārds_orig = ''Carl Blum''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Gārsene]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tartu]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, teologs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Pēteris Blūms, māte - Anna, dzimusi Rozenblata
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Luīze, dzimusi Šillinga
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
— griezes kustībā atrodas gan tā gliemezis, gan zobrats]]
'''Griezes kustība''' jeb '''rotācijas kustība''' ir [[Absolūti ciets ķermenis|absolūti cieta ķermeņa]] [[Mehāniskā kustība|mehāniska kustība]], ar kuru parasti saprot griešanos ap nekustīgu asi: visi ķermeņa [[Materiāls punkts|punkti]] kustas pa [[Riņķa līnija|riņķa līnijām]], kas atrodas paralēlās [[Plakne|plaknēs]] un kuru centri atrodas uz vienas griešanās ass. Šī ass var iet caur ķermeni vai atrasties ārpus tā.

sentences: '''Bišu šūnas''' ir sešstūraina, no [[bišu vasks|bišu vaska]] izgatavota bišu [[strops|stropa]] ligzdas uzbūves pamatvienība. Šūnās mēdz būt [[darba bite|darba bišu]], [[trans|tranu]], [[medus]] un [[bišu māte|bišu māšu]] šūniņas jeb māšu kanniņas, kas ir visplašākās un lielākās šūniņas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paranoja
| operators =
| attēls = Disturbia.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', psiholoģisks trilleris
| režisors = [[D. Dž. Karuso]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šia Lebafs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Sāra Rēmere]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Disturbia''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Cold Spring Pictures''
* ''The Montecito Picture Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|4}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|118,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3947857409/|title=Disturbia |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|5|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paranoja"''' ({{Val|en|Disturbia}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[D. Dž. Karuso]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šia Lebafs]], [[Deivids Morss]], [[Sāra Rēmere]] un [[Kerija Anna Mosa]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Cepelīna
| oriģinālnosaukums    = ''Zeppelinobservatoriet''
| attēls               = ZeppelinLandscape.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{NOR}}
| latd=78| latm=54| lats=26| latNS=N
| longd=11| longm=53| longs=09| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1989
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Norvēģijas Polārais institūts|NPI]]/[[Norvēģijas Gaisa izpētes institūts|NILU]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 474
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Cepelīna''' vai '''Cepelīnas observatorija''' ({{val|no|Zeppelinobservatoriet}}) ir [[Norvēģija]]s vasaras sezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.nilu.no/en/facility/zeppelin-observatory/ NILU. Zeppelin]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos pie [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņas. Stacija pieder [[Norvēģijas Polārais institūts|Norvēģijas Polārajam institūtam]],<ref>[https://www.npolar.no/en/zeppelin/ The Zeppelin Observatory in Ny-Ålesund]</ref> bet pētniecības aktivitātes koordinē Norvēģijas Gaisa izpētes institūts (NILU).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Buntspecht Dendrocopos major-2.jpg
|    att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = [[Dižraibais dzenis]] (''Dendrocopos major'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|    apakškārta = Pici
| apakškārta_lv = Dzilnu apakškārta
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|      binomial = Picidae <small>([[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825)</small>
|    iedalījums =
*[[Antiļu dzenītis|Antiļu dzenīšu apakšdzimta]] (''Nesoctitinae'')
*[[Dzenīšu apakšdzimta]] (''Picumninae'')
*[[Dzilnu apakšdzimta]] (''Picinae'')
*[[Tītiņu apakšdzimta]] (''Jynginae'')
|   kategorijas = nē
}}
'''Dzilnu dzimta''' jeb '''dzeņu dzimta''' (''Picidae'') ir lielākā [[dzilnveidīgie|dzilnveidīgo]] (''Piciformes'') [[putni|putnu]] dzimta, kas apvieno 236 putnu [[suga]]s un kas tiek iedalītas 35 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]] un 4 apakšdzimtās.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref> Dzilnu dzimtas putni sastopami gandrīz visā pasaulē, izņemot [[Austrālija|Austrāliju]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]], [[Jaungvineja|Jaungvineju]], [[Madagaskara|Madagaskaru]] un polāros reģionus. Lielākā daļa sugu mājo [[mežs|mežos]], lai gan dažas sugas piemērojušās videi bez [[koks|kokiem]].<ref name=pic>[http://press.princeton.edu/birds/unwin/kingfishers.pdf Piciformes: woodpeckers, toucans, allies]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nicinājums
| operators =
| attēls = 1963 Le mepris 1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = * [[Žoržs De Buregārs]]
* [[Karlo Ponti]]
* [[Džozefs Levins]]
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Džeks Pelanss]]
* [[Mišels Pikolī]]
* [[Džordža Molla]]
* [[Frics Langs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Mépris''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|10|29|Itālija|1963|12|20|Francija}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nicinājums"''' ({{Val|fr|Le Mépris}}) ir 1963. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Džeks Pelanss]], [[Mišels Pikolī]], [[Džordža Molla]] un [[Frics Langs]].

sentences:
(gaišs disks ap Sauli)]]
'''Spalvu slāņmākoņi''' ''Cirrostratus'' (Cs) ir plāns [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš dažreiz ir pat grūti pamanāms un tas tikai dod debesīm gaišāku krāsu. Parasti tiem cauri spīd [[Saule]]. Šie mākoņi ir arī iemesls, kāpēc apkārt Saulei bieži vien ir gaiši, balti apļi. No Cs mākoņiem nelīst [[lietus]]. Tie atrodas līdz 6 km augstumā. Spalvu slāņmākoņi bieži vien vēsta par [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanos, tas nozīmē, ka tuvāko 24 stundu laikā sāks līt.

sentences:
[[Image:Triangle with notations 2.svg|thumb|198px|right|Šajā trijstūrī leņķi ''α'' (vai ''A''), ''β'' (vai ''B'') un ''γ'' (vai ''C'') attiecināmi attiecīgi pret ''a'', ''b'' un ''c'' malām]]
'''Kosinusu teorēma''' [[trigonometrija|trigonometrijā]] ir [[teorēma]], kas apgalvo, ka [[trijstūris|trijstūrī]] jebkuras malas kvadrāts ir izsakāms ar divu pārējo malu kvadrātu summu, no kuras atņemts šo malu divkāršais reizinājums ar ietvertā leņķa (izsakāmās malas pretējais leņķis) [[kosinuss|kosinusu]]. Matemātiski tas pierakstāms šādi:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kurts Kobeins
|Attēls = Nirvana around 1992.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Kurts Kobeins [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|2|20}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|1994|4|5|1967|2|20}}
|Vieta_dz =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1987]]—[[1994]]
|Izdevējkompānija = ''[[Sub Pop]]'', ''[[Geffen Records|DGC/Geffen]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
|Paraksts = Firma de Kurt Cobain.svg
}}

sentences:
'''Neparametriskās statistikas''' metodes tiek izmantotas gadījumā, ja uz izlasi nevar attiecināt normālos "parametrus" jeb izlase neatbilst [[normālsadalījums|normālajam sadalījumam]]. Iemesli var būt dažādi: vai nu ''vainīgi'' ir izlases veidošanas principi, vai arī kāda cita iemesla dēļ izlasē neveidojas normālsadalījumam līdzīgs sadalījums. Šie divi gadījumi, attēloti ar piemēriem, izskatās šādi:
# Ja tiek mesta monēta, un mērķis ir izmērīt, vai monēta uz katru no pusēm krīt vienādu skaitu reižu (t.i. vai atšķirības ir uzskatāmas par statistiski nenozīmīgām), vai varbūt kāda blakusfaktora dēļ monēta kritīs vairāk uz vienu no pusēm. Šeit viennozīmīgi ir zināms, ka par normālsadalījumu nav runas, jo rezultāti grupējas divās vienlīdzīgās kolonnās;
# Ja populācijā tiek mērīta kādas pazīmes izteiktība, un rezultāti liecina, ka pusē gadījumu rezultāti ir ļoti zemi, bet otrā pusē - ļoti augsti, un praktiski nav sastopamas vidējās vērtības. Šeit no matemātiskā viedokļa būtu iespējams normālsadalījums, bet rezultāti liecina pretējo.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 [[Dollija]], vēsturisks klonēšanas rezultāts, [[izbāznis]] muzejā [[Skotija|Skotijā]] ]]
'''Klonēšana''' (no {{val|el|κλών}} (''klōn'') — 'zars, dzinums') ir ģenētiski identisku [[gēns|gēnu]], [[šūna|šūnu]] vai [[organisms|organismu]] iegūšana un pavairošana [[bezdzimumvairošanās]] ceļā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Īrijas Nacionālā bibliotēka
| native_name         = ''Leabharlann Náisiúnta na hÉireann<br/>National Library of Ireland''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = National_Library_of_Ireland_2011.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.341111 | latNS  = N
| longd = 6.254444 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.nli.ie/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''27. jūnijs''' ir gada 178. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (179. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 187 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kvareli
| official_name            = ყვარელი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Kvareli Town Center.jpg
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Kvareli municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1964
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 7739
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (97,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 57|lats= |latNS=N
| longd= 45|longm= 49|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4800
| area_code                = +995 352
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 450
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Kvareli''' ({{val|ka|ყვარელი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Kvareli municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Alazani]] ielejas austrumu malā [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] grēdas dienvidu pakājē {{nobr|134 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|403}}</ref> Nozīmīgs Gruzijas vīnkopības un vīna ražošanas centrs.

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Fransisko Franko
 |       vārds_orģ = ''Francisko Franco''
 |          attēls = RETRATO DEL GRAL. FRANCISCO FRANCO BAHAMONDE (adjusted levels).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Spānijas valsts galva
 |     term_sākums = {{dat|1939|4|1|N}}
 |     term_beigas = {{dat|1975|11|20|N}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Manuels Asanja]] (kā prezidents)
 |        pēctecis = [[Huans Karloss I]] (kā karalis)
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 = Spānijas premjerministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|1939|2|5|N}}
 |    term_beigas2 = {{dat|1973|6|9|N}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 = [[Huans Negrins]]
 |       pēctecis2 = [[Luiss Karrero Blanko]]
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dat|1892|12|4}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1785–1873, 1875–1931).svg}} [[Ferola]], [[Galisija]], [[Spānija Restaurācijā]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{mdv|1975|11|20|1892|12|4}}
 |       mir_vieta = {{flagicon image|Flag of Spain (1945–1977).svg}} [[Madride]], [[Franko diktatūra Spānijā|Franko Spānija]]
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = virsnieks, militārpersona, politiķis
 |      alma_mater = [[Toledo Kājnieku akadēmija]]
 |        reliģija = [[katoļticība]]
 |        paraksts = Francisco Franco Signature.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}

sentences: '''Ebots''' ({{val|en|Abbot}}; sieviešu dzimtē '''Ebota''') ir uzvārds, kas nozīmē "[[abats]]" (klostera vadītājs). Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dunaja salas
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''острова Дунай''
|izvietojums         = [[Laptevu jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=73|latm=51|lats= |latNS=N
|longd=124|longm=31|longs= |longEW=E
|platība             =
|garums              = 25
|platums             = 12
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 11
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Jakutija]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Dunaja salas''' ({{val|ru|острова Дунай}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Nosauktas par godu [[Jeņiseja]]s kazakam Konstantīnam Dunajam.<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=52&t=1860&start=2 Полярная Почта. Попов С.В. Морские имена Якутии]</ref> Salas ietilpst Ustjļenas valsts dabas rezervāta teritorijā.<ref>[https://ustlensky.ru/o-nas/obshchie-svedeniya.html Государственный природный заповедник "Усть-Ленский"]</ref>

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|              nosaukums = Centaura Proksima
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Centaura Alfa C jeb Centaura α C
|             zvaigznājs = Centaurs
|          rektascensija = 14h 29m 42,94853s
|            deklinācija = −62° 40′ 46,1631"
|      redzamais spožums = 11,13
|     absolūtais spožums = 15,60
|                   masa = 0,123 ± 0.006
}}
'''Centaura Proksima '''([[angļu valoda|angļu]]: ''Proxima Centauri''; no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Proxima'' – 'nākamais', 'tuvākais'), pazīstama arī kā '''Centaura Alfa C''' jeb '''Centaura α C''',<ref name=":1">Reipurth, B., Mikkola, S. [http://arxiv.org/pdf/1212.1246.pdf "Formation of the Widest Binaries from Dynamical Unfolding of Triple Systems"]. Aohoku Place, HI: Institute for Astronomy, Univ. of Hawaii at Manoa. December 6, 2012. PDF. Retrieved 28.09.2015.</ref> ir vistuvāk esošā [[zvaigzne]] [[Saules sistēma]]i, kas atrodas 4,22 [[gaismas gads|gaismas gadu]] jeb 1,3 [[parseks|parseku]] attālumā no [[Zeme]]s [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] zvaigznājā.<ref>Pasachoff, J. M., Filippenko, A. ''The Cosmos: Astronomy in the New Millennium''. Belmont, CA: Thomson Brooks, 2007. P. 250.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 117.</ref><ref>Sessions, L. [http://earthsky.org/brightest-stars/alpha-centauri-is-the-nearest-bright-star "Alpha Centauri, closest star system to our sun"]. ''Earth Sky''. May 19, 2015. Atjaunināts 22.11.2015.</ref> Tā ir klasificējama kā [[sarkanais punduris]], kas nozīmē, ka izmēra un masas ziņā tā ir vismaz septiņas reizes mazāka nekā [[Saule]].<ref name=":0">Pasachoff, J. M., Filippenko, A. ''The Cosmos: Astronomy in the New Millennium''. Belmont, CA: Thomson Brooks, 2007. P. 256.</ref> Centaura Proksimu [[1915]]. gadā atklāja skotu astronoms [[Roberts Ainezs]] (''Robert T. A. Innes'').<ref>Kervella, Pierre; Thevenin, Frederic (March 15, 2003). [http://www.eso.org/public/outreach/press-rel/pr-2003/pr-05-03/ "A Family Portrait of the Alpha Centauri System: VLT Interferometer Studies the Nearest Stars"]{{Novecojusi saite}}. ESO. Retrieved July 9, 2007.</ref> Lai gan mūsdienās ir skaidrs, ka Centaura Alfa A (''α Cen A'') un Centaura Alfa B (''α Cen B'') veido bināro [[Centaura Alfa]]s sistēmu, diskusiju lokā vēl joprojām pastāv šaubas, vai Centaura Proksima patiešām veido gravitācijas saikni ar šīm abām zvaigznēm.<ref>Beech, M. ''Alpha Centauri: Unveiling the Secrets of Our Nearest Stellar Neighbor''. New York: Springer, 2015. pp. x-xi.</ref><ref>Gilster, P. ''Centauri Dreams: Imagining and Planning Interstellar Exploration''. New York: Springer, 2004. P. 32.</ref> Attālums starp Centaura Proksimu un pārējām divām Centaura Alfas zvaigznēm ir aptuveni 15 000 [[astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] jeb 0,24 gaismas gadi.<ref name=":1" />

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlupīte
| attēls            = Mīlupīte pie Vārpu-Stūru ceļa.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mīlupīte pie [[Vārpas|Vārpu]]-[[Stūri|Stūru]] ceļa
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = ZA no [[Piebalgas|Piebalgām]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misa (upe)|Misa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=41 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=26 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Ķekavas novads]])
| garums            = 11
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 19,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Mīlupīte''' (arī '''Milupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96800 |title=Informācija par objektu: Milupīte |accessdate={{dat|2019|09|03||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Misa (upe)|Misas]] labā krasta pieteka [[Ķekavas novads|Ķekavas novadā]].<ref>{{USIK}}</ref> Sākas no grāvju sistēmas ziemeļaustrumos no [[Piebalgas|Piebalgām]]. Augštecē līdz autoceļam P89 tek pa mežainu apvidu. Vidustecē līdz Mīlu kalniem krastos lauksaimniecības zemes. Līdz Vārpu - [[Iecava]]s ceļam upes gultne regulēta. Lejtecē tek pa izteiktu ieleju. Upi šķērso autoceļš [[P89]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Tanacetum vulgare (19592667920).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Parastais biškrēsliņš]] (''Tanacetum vulgare'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Tanacetum
| ģints_lv = Biškrēsliņi
| binomial = Tanacetum
}}'''Biškrēsliņi''' ({{val|la|Tanacetum}}) ir [[kurvjziežu dzimta]]s ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s, ziemeļrietumu [[Āfrika]]s un [[Ziemeļamerika]]s [[Mērenā josla|mērenajā joslā]], bet tā ir introducēta daudzviet citur pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30005379-2|title=Tanacetum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Breda
 | official_name            = ''Breda''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Bredacentrum.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Breda.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Breda wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļbrabante]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 129.15
 | area_land_km2            = 126.99
 | area_water_km2           = 2.28
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 176507
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 4 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4811
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.breda.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kapteinis Fantastika
| attēls = Captain Fantastic poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Captain Fantastic''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mets Ross]]
| producents = * [[Monika Levinsone]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
* [[Šivani Ravata]]
* [[Linete Hauela Teilore]]
| scenārija autors = Mets Ross
| galvenajās lomās = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Stīvs Zāns]]
| mūzika = [[Alekss Somerss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[ShivHans Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2016|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|7|8|ASV|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/captain-fantastic-2016|title=Captain Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923135252/https://www.bbfc.co.uk/releases/captain-fantastic-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=captainfantastic.htm|title=Captain Fantastic (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kapteinis Fantastika"''' ({{val|en|Captain Fantastic}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mets Ross]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vigo Mortensens]], [[Frenks Landžella]], [[Ketrīna Hāna]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Malaysia|Malaizijas riteņbraucēji}}

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences: '''Tematiskā karte''' ir objektīvi pamatota [[Ģeogrāfiskā karte|kartes]], kas veltītas konkrētam tematam — procesam, parādībai, to kopām u.c. Tematisko karšu klāsts ir ļoti daudzveidīgs. Vienīgais, kas to daudzveidību ierobežo, ir tieši tematu dažādība, kas parasti aptver ne tikai objektus uz [[Zeme]]s virsmas, bet arī dabaszinātņu, sociālos, ekonomiskos, vēsturiskos u.c. procesus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Iridescent shark.jpg
|  att_nosaukums = [[Vjetnamas pangasija]] (''Pangasius hypophthalmus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|   apakškohorta = Ostariophysi
|apakškohorta_lv = Kaulpūsles
|        sekcija = Otophysa
|     sekcija_lv = Kaulpūšļu sekcija
|      virskārta = Siluriphysae
|   virskārta_lv = Samveidīgo virskārta
|          kārta = Siluriformes
|       kārta_lv = Samveidīgās
|       binomial = Siluriformes <small>([[Hay]], 1929)</small><ref>[http://www.flmnh.ufl.edu/bulletin/vol46no4lores.pdf Taxonomic Revision]</ref>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Svešais
| attēls                   = Svešais.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = "Svešā" DVD vāka noformējums
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alien''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = Dans Obanons
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Toms Skerits]]
* [[Veronika Kartvraita]]
* [[Džons Hērts]]
* [[Ians Holms]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Brandywine Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1979|5|25}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF013217/|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|title=''Alien''}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}<br />{{UK}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alien.htm Alien], [[Box Office Mojo|boxofficemojo.com]]</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106,3 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Svešie]]"
| imdb                     = 0078748
}}
'''"Svešais"''' ({{val|en|Alien}}) ir [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[Šausmu filma|šausmu filmu]] sērijas "[[Svešais (filmu sērija)|Svešais]]" pirmā filma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]], galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Toms Skerits]], [[Veronika Kartvraita]], [[Džons Hērts]] un [[Ians Holms]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
o-Krezola struktūrformula

m-Krezola struktūrformula

p-Krezola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H8O
|molmasa=108,14
|blīvums=1020 - 1050
|kušanas temperatūra=29,8 °C (o-krezols)
11,8 °C (m-krezols)
35,5 °C (p-krezols)
|viršanas temperatūra=191,0 °C (o-krezols)
202,0 °C (m-krezols)
201,9 °C (p-krezols)
}}
'''Krezoli''' (metilfenoli, oksitoluoli, C6H4(CH3)OH) - pie [[fenoli]]em piederoši aromātiskie savienojumi ar 1 metilgrupu un 1 hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Kā visiem divaizvietotajiem benzola atvasinājumiem, krezoliem ir 3 [[izomēri]] - orto-krezols (o-krezols), meta-krezols (m-krezols) un para-krezols (p-krezols). Krezoli ir šķidrumi vai cietas vielas, atkarībā no izomēru sastāva un temperatūras. Gaisā krezoli pamazām oksidējas un no bezkrāsainiem kļūst dzeltenīgi līdz sarkanbrūni.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Artemijs Ļebedevs
 |    vārds_orig = ''Артемий Лебедев''
 |        attēls = Artemy Lebedev 2020.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1975
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = dizaineris, uzņēmējs, izgudrotājs, jūtūberis, ceļotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1992—pašlaik
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Andrejs Ļebedevs, [[Tatjana Tolstaja]]
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Marina Ļitvinoviča
 |         bērni = 10
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Artemijs Ļebedevs''' ({{val|ru|Артемий Андреевич Лебедев}}, dzimis {{dat|1975|2|13}}) ir [[krievi|krievu]] dizaineris, uzņēmējs un blogeris.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Лебедев, Артемий Основатель и владелец дизайнерской фирмы "Студия Артемия Лебедева" |url=https://lenta.ru/lib/14165359/ |website=[[Lenta.ru]] |access-date={{dat|2022|07|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200803204705/https://lenta.ru/lib/14165359/ }}</ref> [[Artemija Ļebedeva studija]]s dibinātājs, līdzīpašnieks un izpilddirektors.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Фотография судебного иска от Аэрофлота |url=https://www.tema.ru/jjj/af/1.jpg |website=tema.ru |accessdate={{dat|2022|7|29||bez}}}}</ref>

sentences:
'''Rozīnes''' ir [[žāvēti augļi|žāvētas]] [[vīnogas]]. Tās plaši izmanto [[kulinārija|kulinārijā]] gan [[Vidusjūras baseins|Vidusjūras baseina]] teritorijā, gan [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Rozīnes iegūst, novācot vīnogas un žāvējot tās saulē, līdz mitrums ogās sasniedz 15–18%. Tā rezultātā aptuveni 33% no rozīnēm sastāva veido [[fruktoze]]. Lai iegūtu vienu kilogramu rozīņu, ir nepieciešami 4 līdz 5 kg vīnogu.
{{Commons|Raisin}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Avoti
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            = Dīķis Avotos.JPG
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ķekavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Baldone]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 2,19
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2005
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2789&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datu bāze]</ref>
| population_total         = 1120
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 44 | lats = 19 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 23 | longs = 10 | longEW = E
| elevation_m              = 30
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2125 Baldone
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Avoti''' ir [[Baldone]]s pilsētas daļa tās dienvidos, [[Ķekaviņa]]s kreisajā krastā. Līdz 2016. gadam bija ciems [[Baldones pagasts|Baldones pagastā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baldone.lv/images/userfiles/dome/lemumi/2016/par_zemes_adresu_mainu_baldones_pilseta.pdf |title=Par adrešu maiņu Baldones pilsētai pievienotajā teritorijā |access-date={{dat|2016|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180219050019/http://www.baldone.lv/images/userfiles/dome/lemumi/2016/par_zemes_adresu_mainu_baldones_pilseta.pdf |archivedate={{dat|2018|02|19||bez}} }}</ref> Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados ap bijušo Baldones mācītājmuižu, kad tur tika uzbūvēts [[kolhozs|kolhoza]] «Baldone» ciemats. Apbūve dalās trijos rajonos: daudzdzīvokļu namu apbūve rietumos no Iecavas ielas, individuālā apbūve iepretī bijušajām dzirnavām un jaunā apbūve starp Kolhoza dīķi un Vanagkalnu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Hokons VII
| vārds_orģ           =''Haakon VII''
| attēls              =Haakon7.jpg
| amats               =Norvēģijas karalis
| term_sākums         ={{Dat|1905|11|18|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1957|09|21|N}}
| priekštecis         =[[Oskars II]]
| pēctecis            =[[Ūlavs V]]
| dzim_dati           ={{Dat|1872|08|3|N}}
| dzim_vieta          =[[Kopenhāgena]], {{DEN}}
| mir_dati            ={{Dat|1957|09|21|N}}
| mir_vieta           =[[Oslo]], {{NOR}}
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =[[Frederiks VIII]]
| māte                =Zviedrijas Luīze
| dzīvesb             =[[Karaliene Moda]]
| bērni               =[[Ūlavs V]]
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Hokons VII''' ({{val|no|Haakon VII}}; dzimis {{Dat|1872|08|3||bez}} Šarlotenlundas pilī netālu no [[Kopenhāgena]]s kā '''Kristians Frederiks Kārlis Georgs Valdemārs Aksels''', miris {{Dat|1957|09|21||bez}} [[Oslo]]) bija [[Norvēģija]]s karalis no 1905. gada, kad tika likvidēta [[personālūnija]] ar [[Zviedrija|Zviedriju]], līdz savai nāvei 1957. gadā. Bija viens no nedaudzajiem vēlētajiem [[Eiropa]]s monarhiem.

sentences: '''Sensors''' (no {{val|la|sensus}} — 'sajūta') jeb '''devējs''' ir mērpārveidotājs vai ierīce, kas tieši uztver mērījamo [[fizikāls lielums|lielumu]] (piemēram, [[spiediens|spiedienu]], [[temperatūra|temperatūru]], [[deformācija|deformāciju]], [[spriegums|spriegumu]], [[gaisma]]s daudzumu, vielas stāvokli) un veido tā vērtībām atbilstošu signālu virkni.

sentences:
[[Kategorija:Orenburga]]
[[Kategorija:Orenburgas apgabalā dzimušie]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Portuguese Man-O-War (Physalia physalis).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Physalia physalis|Portugāles kuģītis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Eimetazoji
| nodalījums =Radiata
| nodalījums_lv =Staraiņi
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| iedalījums =
* klase {{TaksoSaite|Myxozoa|Gļotsporaiņi}}
* klase {{TaksoSaite|Anthozoa|Koraļļpolipi}}
* klase {{TaksoSaite|Polypodiozoa|Polipodi}}
* apakštips {{TaksoSaite|Medusozoa|Medūzas}}
| binomial=Cnidaria <small>([[Hatschek]], 1888)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Dzēlējzarndobumaiņi''' (''Cnidaria'') ir radiāli simetrisko [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] (''Animalia'') [[tips]]. Dzēlējzarndobumaiņu tips apvieno vairāk kā 10 000 [[suga]]s,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biology.iastate.edu/Courses/211L/Cnidar/%20CnidINDX.htm |title=Phylum Cnidaria |access-date={{dat|2012|02|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120314234417/http://www.biology.iastate.edu/Courses/211L/Cnidar/%20CnidINDX.htm |archivedate={{dat|2012|03|14||bez}} }}</ref> kuras dzīvo tikai [[ūdens|ūdenī]], turklāt lielākā daļa [[sālsūdens|sālsūdenī]]. Dzēlējzarndobumaiņiem ir divas attīstības formas: sēdošā - [[polips]] un brīvi peldošā — [[medūza]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Branchiostoma lanceolatum|Eiropas lancetnieks}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Cephalochordata
| apakštips_lv =Galvhordaiņi
| iedalījums =
{{TaksoSaite|Leptocardii|Lancetnieki}}
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Acrania''
}}
'''Galvhordaiņi''' jeb '''bezgalvaskausaiņi''' (''Cephalochordata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa apakštips. Tie ir sīki [[jūra|jūru]], reizēm arī [[esuārijas|esuāriju]] [[dzīvnieki]], kuri pēc formas atgādina [[zivis]]. Saglabājuši visas galvenās hordaiņu pazīmes: ir [[iekšējais skelets]] ([[muguras stiegra]]) un cauruļveida [[nervu sistēma]]; [[rīkle]] ar atverēm kalpo par elpošanas orgānu, [[gremošanas trakts|gremošanas traktam]] ir [[aknas|aknu]] izaugums.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Korinta
| native_name    = {{gree|Κόρινθος}}
| image          = CorintoScaviTempioApollo.jpg
| image_size     =
| caption        = [[Apollona templis Korintā|Apollona tempļa]] drupas senajā Korintā
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 19| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 49| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = no 1896. gada
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Senā Korinta''' ({{val|el|Κόρινθος}}) bija [[pilsētvalsts]] (polisa) blakus [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], kas [[Peloponēsa|Peloponēsu]] savieno ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]], apmēram pusceļā starp [[Atēnas|Atēnām]] un [[Sparta|Spartu]]. Mūsdienu [[Korinta]]s pilsēta atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no senās Korintas. No [[1896. gads|1896. gada]] sistemātiskos [[Amerikāņu klasisko pētījumu skola Atēnās|Amerikāņu klasisko pētījumu skolas Atēnās]] [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] tika atsegtas lielas senās pilsētas platības, bet nesenie Grieķijas Kultūras ministrijas rīkotie izrakumi atklāja jaunus nozīmīgus atradumus šajā pilsētā. Pašlaik šajā vietā ir izveidots [[arheoloģiskais parks]] ar [[Muzejs|muzeju]]. [[Kristietība|Kristiešiem]] senā Korinta ir pazīstama ar divām [[Svētais Pāvils|apustuļa Pāvila]] [[Pāvila 1. vēstule korintiešiem|vēstulēm korintiešiem]], kā arī [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbos]] tiek aprakstīta Pāvila misijas darbība šajā pilsētā. Bez tam [[Pausanijs|Pausanija]] “Grieķijas apraksta” otrā grāmata ir veltīta Korintai.

sentences: '''Flīzes''' ir kāda materiāla (piemēram, [[akmens]], [[Betons|betona]], [[keramika]]s) plāksnes, ko lieto celtniecībā sienu, grīdu vai citu virsmu apdarei. Flīzes parasti izmanto [[Vannas istaba|vannas istabās]], [[Virtuve|virtuvēs]], [[Peldbaseins|peldbaseinos]] un citās vietās, kur nepieciešams [[Mitrums|mitruma]] izturīgs materiāls. Flīzes plaši izmanto arī ēku [[Fasāde|fasādēm]], terasēm un citām ārējām virsmām.

sentences:
[[Kategorija:Volejbolisti]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas sportisti|Volejbolisti]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Rāns
|     vārds_orig = Otto Wilhelm Rahn
|         attēls = Otto Rahn..jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Mihelštadte]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Tirole]], [[Austrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Vācija|vācietis]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[Arheoloģija|arheologs]]<br />rakstnieks
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Piritas ielejas ainavu aizsardzības parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Pirita jõeoru maastikukaitseala
 |   iucn_category = V
 |           photo = Pirita_River_Valley_Landscape_Protection_Area.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Piritas upes ielejas ainavu aizsardzības parks upes kreisajā krastā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Igaunija
 |     map_caption =
 |      map_relief = yes
 |        map_size =
 |  latd = 59 |  latm = 27 |  lats = 39 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 51 | longs = 50 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = [[Jēlehtmes pagasts]] un [[Tallina]]s [[Lasnamē]] un [[Pirita (Tallina)|Pirita]]s rajoni, [[Harju apriņķis]], [[Igaunija]]
 |    nearest_city = [[Tallina]]
 |            area = 7,03 km²
 |     established = 1957. gada 11. jūlijs
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Friedrich von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1839
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Ranka]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gulbenes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1911
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Vecbebri]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks un politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs – Aleksandrs fon Meijendorfs, māte – Emīlija, dzimusi fon Rihtere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Marija, dzimusi Pulza, 2. Sofija, dzimusi Tranzē-Rozeneka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Animators''' ir [[mākslinieks]], kurš izveido vairākus attēlus, dizainus vai modeļus, lai izveidotu [[animācijas filma|animācijas filmu]]; animācijas speciālists.<ref>{{tezaurs|MLVV|Animators|animators}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fēlikss Vrēdens
|     vārds_orig = ''Феликс Романович Вреден''
|         attēls = Феликс Романович Вреден (1841-1878).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}/{{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1878
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķīmiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Edmunds Vrēdens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Eunectes murinus2.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| apakštips      = Vertebrata
| apakštips_lv   = Mugurkaulnieki
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Serpentes
| apakškārta_lv  = Čūskas
| dzimta         = Boidae
| dzimta_lv      = Žņaudzējčūsku dzimta
| ģints          = Eunectes
| ģints_lv       = Anakondas
| suga           = Eunectes murinus
| suga_lv        = Anakonda
| binomial       = Eunectes murinus <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Anakonda''', arī '''parastā anakonda''' (''Eunectes murinus'') ir [[žņaudzējčūsku dzimta]]s (''Boidae'') [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634802 ''Eunectes murinus'' (Linnaeus, 1758)]</ref> kas dzīvo [[Dienvidamerika]]s [[tropu josla|tropu joslā]]. Tā ir masīvākā un smagākā, un pēc [[tīklainais pitons|tīklainā pitona]] otra garākā no mūsdienās sastopamajām [[čūskas|čūskām]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences:
[[Kategorija:Algonkini]]
[[Kategorija:Ziemeļamerikas indiāņu valodas]]
[[Kategorija:Valodu saimes]]

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Daudzvērtīgie spirti''' jeb '''polioli''' ir [[spirti]], kuru [[molekula|molekulās]] ir divas vai vairāk [[hidroksilgrupa]]s (OH grupas).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Hagere Ertra''
{{Unicode|ሃገረ ኤርትራ}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Eritrejas Valsts
|            valsts_nosaukums = Eritrea
|               karoga_attēls = Flag of Eritrea.svg
|            karoga_nosaukums = Eritrejas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Eritrea (or-argent-azur).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Eritrejas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = [[Ertra, Ertra, Ertra]]
|               kartes_attēls = Eritrea_(Africa_orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Asmera]]
| latd=15 | latm=20 | latNS=N | longd=38 | longm=55 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[tigraju valoda]]
[[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] vienas partijas [[Prezidentālisms|prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Eritrejas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Jesaja Afeverks]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Eritrejas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Itālija]]s
|          neatkarības_datums = no [[1941]]. gada novembra
|       neatkarības_notikums2 = no [[Etiopija]]s (''de facto'')
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|5|24}}
|       neatkarības_notikums3 = no [[Etiopija]]s (''de jure'')
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1993|5|24}}
|                 platība_km2 = 117 600
|               platība_rangs = 101.
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 5869869
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 116.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 51,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 154.
|                     IKP_PPP = $4,396 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2012
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $776
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0,351
|                    HDI_gads = 2011
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 181.
|                      valūta = [[Eritrejas nakfa]]
|                valūtas_kods = ERN
|                  laika_zona = [[Austrumāfrikas laiks|EAT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.er]]
|              tālsarunu_kods = 291
|                iso_kods_num = 232
|              iso_kods_alfa2 = ER
|              iso_kods_alfa3 = ERI
}}
'''Eritreja '''ir valsts [[Āfrika]]s ziemeļaustrumos. Valsts lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Asmera]]. Robežojas ar [[Sudāna|Sudānu]] rietumos, [[Etiopija|Etiopiju]] dienvidos un [[Džibutija|Džibutiju]] dienvidaustrumos, bet austrumos un ziemeļaustrumos to apskalo [[Sarkanā jūra]]. Eritrejai ir ap 1000 km gara jūras robeža ar [[Sarkanā jūra|Sarkano jūru]]. Valsts kopējā platība ir 117 600 kvadrātkilometru, iekļaujot [[Dahlakas salas]], padarot to par [[Valstu uzskaitījums pēc platības|101. lielāko valsti pasaulē pēc platības]].
Eritreja ir viena no jaunākajām Āfrikas valstīm — [[1993]]. gadā tā ar referenduma palīdzību ieguva neatkarību no [[Etiopija]]s.

sentences: '''Šondoonas ala''' ({{val-vi|Hang Sơn Đoòng}}<!-- , izrunā: {{IPA|[[IPA|[ˈhæŋ ?]]]}}, burtiskā tulkojumā — "? ala" -->) ir [[ala]] [[Fonņas-Kebana nacionālais parks|Fonņas-Kebana nacionālajā parkā]] [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Alas kopējais garums ir aptuveni 6,5 km. To 2009. gadā atklāja vietējie iedzīvotāji un pirmos piecus kilometrus no alas izpētīja Britu alu izpētes asociācija (BCRA; ''British Cave Research Association'') zinātnieki. Alas eju augstums brīžam sasniedz pat 150 m un platums pat 200 m.<ref name="YahooExplorersDiscover">{{Tīmekļa atsauce|last=Dykes|first=Brett Michael|title=Explorers discover spectacular caves in Vietnam|url=http://news.yahoo.com/s/yblog_thelookout/20110103/ts_yblog_thelookout/explorers-discover-spectacular-caves-in-vietnam|publisher=[[Yahoo!]]|accessdate=5 January 2011|archive-date={{dat|2011|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110429190817/http://news.yahoo.com/s/yblog_thelookout/20110103/ts_yblog_thelookout/explorers-discover-spectacular-caves-in-vietnam}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
]]
'''Ukraiņu uzvārdi''' ({{val|uk|Українські прізвища}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas uzvārdi. Uzvārdi ar piedēkli '''-enko''' ir visbiežāk sastopamie ukraiņu uzvārdi. Citas populāras piedēkles ir '''-uks''' / '''-juks'''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Angeluss Silēziuss
|     vārds_orig = Angelus Silesius
|         attēls = Silesius.png
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1624
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Bohēmija]]
(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1677
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 09
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Breslava]], [[Bohēmija]]
(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = ''Angelus Silesius''
|   nodarbošanās = dzejnieks, mistiķis, ārsts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "[[Ķerubu ceļinieks]]" (''Cherubinischer Wandersmann'', 1674)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Pasaules vēsture''' jeb '''cilvēces vēsture''' ir daļa no [[vēsture]]s, kurā uzmanība tiek vērsta uz notikumiem un procesiem [[cilvēks|cilvēces]] pastāvēšanas laikā. Pasaules vēsture tiek dalīta hronoloģiskos posmos. Tā sākas ar [[aizvēsture|aizvēsturi]]. Tālāk seko [[senie laiki]], [[viduslaiki]], [[jaunie laiki]] un [[jaunākie laiki]]. Šāds iedalījums nav vispārpieņemts visur pasaulē.

sentences:
tulkojums, 1689)]]
'''Vecā Derība''' ir [[jūdaisms|jūdaismā]] galvenā, un [[Kristietība|kristīgajā]] mācībā viena no divām (otra ir [[Jaunā Derība]]), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti.
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret [[Dievs|Dieva]] vārdu.

sentences: '''Tjūringa mašīna''' ir 1936 g. angļu matemātiķa [[Alans Tjūrings|Alana Tjūringa]] piedāvāts matemātisks [[dators|datora]] modelis. Tas ir visnozīmīgākais no teorētiskajā [[datorzinātne|datorzinātnē]] izmantotajiem skaitļošanas modeļiem, jo precīzi raksturo to, ko iespējams aprēķināt ar mūsdienās izmantotajiem datoriem. Tjūringa mašīna ir abstrakts modelis - tā nav paredzēta izgatavošanai un praktiskai lietošanai.

sentences: '''2M1027b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap [[brūnais punduris|brūno punduri]] [[2M1207]], kas atrodas [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], aptuveni 170 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Šī ir viena no pirmajām [[planēta|planētām]], kas nofotografēta [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapazonā]]. Planētu atklāja 2004. gada aprīlī ar VLT teleskopu, kas atrodas ''Paranal'' observatorijā [[Čīle|Čīlē]] un to izdarīja komanda no [[Eiropas Dienvidu observatorija]]s ''Gael Chauvin'' vadībā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polivinilhlorīds
|                 attēls = [[File:Polyvinylchlorid.svg|200px]]
Polivinilhlorīda struktūra
[[File:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|200px]]
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 9002-86-2
|        ķīmiskā formula = (C2H3Cl)n<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.commonchemistry.org/ChemicalDetail.aspx?ref=9002-86-2&terms=Polyvinyl%20chloride | title=Substance Details CAS Registry Number: 9002-86-2 | publisher=CAS | work=Commonchemistry | accessdate=12 July 2012}}</ref>
|                molmasa =
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polivinilhlorīds''' ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā '''PVC''', ir termoplastisks [[polimērs]], [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu [[elastība]]s moduli.

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences:
'''Laga''' ([[Angļu valoda|angliski]] — ''chip log'', [[Krievu valoda|krieviski]] - ''Лаг'') ir navigācijas instruments, kuru jūrnieki izmanto, lai noteiktu kuģa ātrumu attiecībā pret ūdeni.
Laikā gaitā lagas uzbūve un darbības princips ir mainījies.

Senākos laikos, kā arī mūsdienās uz nelieliem peldlīdzekļiem, izmantoja koka dēlīti, kurš bija piesiets pie līnes, kurā, savukārt, bija noteiktos attālumos iesieti mezgli. Dēlīti pārmeta pār [[Borts|bortu]] un līnei ļāva ritināties noteiktu laiku, skaitot mezglus. Pēc mezglu daudzuma noteica ātrumu. Tādējādi radās ātruma noteikšana [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezglos]]. 1 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezgls]] atbilst 1 [[jūras jūdze]]i stundā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Ogava''' var būt:
* [[Šiho Ogava]];
* [[Megumi Ogava]].

sentences:
{{atveidošana+}}
'''Starptautisko organizāciju vadītāji 2013. gadā''' ir uzskaitījums, kurā ietvertas starptautiskās organizācijas un to vadītāji, atspoguļojot situāciju 2013. gadā.
== ANO organizācijas ==

sentences: '''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Livonijas krusta kari]]
[[Kategorija:Livonijas ordenis]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders|Slimības}}
{{catmore|slimība}}

sentences: '''Trīslauku sistēma''' ir [[augsne]]s atjaunošanas sistēma. Vienu ceturtdaļu [[tīrums|tīruma]] apara [[rudens|rudenī]], vienu ceturtdaļu tīruma apara [[pavasaris|pavasarī]] un pārējo ar [[papuve|papuvi]] [[jūnijs|jūnijā]]. Tā gada laikā varēja iegūt divas [[raža]]s, un papuve uzlaboja augsnes auglību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=54}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stopiņu pagasts
| karte             = Stopinu-novadsLocMap.png
| karte2            = Stopinu-novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Stopiņu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Stopiņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Flag of Stopiņu novads.svg
| karoga_nosaukums  = Stopiņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ropažu novads
| centrs            = Ulbroka
| platība           = 53,5
| iedzīvotāji       = 9 908<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 9908 / 53.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| mājaslapa         = www.stopini.lv
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kastri
 | official_name            = ''Castries''
 | settlement_type          = Galvaspilsēta
 | image_skyline            = View of Castries Saint Lucia Day248bdriveb.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Castries.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Saint Lucia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{LCA}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1650. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 79
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2001. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 61341
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = ECT
 | utc_offset               = -4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 01 | lats =  | latNS = N
 | longd = 60 | longm = 59 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Perpendikuls''' ir perpendikulārs [[nogrieznis]], kas no kāda punkta novilkts pret [[Taisne|taisni]], un kuras atrodas tā galapunkts.<ref name=":0">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 357. lpp.</ref> Perpendikuls ir īsākais [[attālums]] no punkta vai taisnes līdz taisnei. Perpendikulāru nogriezni, kas no punkta novilkts pret taisni un kuru viens galapunkts atrodas uz šīs taisnes, sauc par perpendikulu no punkta pret taisni.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 66. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neprātīgais vakars
| attēls                   = Date night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Date Night''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               =
* [[Toms Maknaltijs]]
* Šons Levijs
| scenārija autors         = [[Džošs Klausners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Tīna Feja]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Bills Burs]]
* [[Gela Gedota]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
* ''[[Media Magik Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|4|6|Ņujorkas pirmizrāde|2010|4|9|ASV|}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/date-night-2010|title=Date Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019040923/http://bbfc.co.uk/releases/date-night-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=datenight.htm|title=Date Night (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neprātīgais vakars"''' ({{val|en|Date Night}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir [[Šons Levijs]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Tīna Feja]], [[Marks Volbergs]], [[Bills Burs]] un [[Gela Gedota]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|6||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-5
| Nosaukums_orig         = Astra 4B
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[LS 1300]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Space Systems/Loral]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|7|9|SK}} 18:38:30 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Briz-M]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-036A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 6008 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2012" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 5° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[SES-3]]
| KA_nāk                 = [[SES-6]]
}}
'''SES-5''' (zināms arī kā '''Astra 4B''', agrākais nosaukums '''Sirius 5''') ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētā uzņēmuma [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]], kuru palaida 2012. gada jūlijā. To izgatavojis kompānijas [[Space Systems/Loral]], [[Loral Space & Communications]] meitas uzņēmums.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Džūba
 | official_name            = ''Juba''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Juba City.jpg
 | image_caption            = Pilsētas panorāma
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Dienvidsudāna
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{SSD}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Ekvatorija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1922
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 52
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 525953
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+2]]
 | utc_offset               = +2
 | latd = 4| latm = 51| lats =16 | latNS = N
 | longd = 31| longm = 36| longs = 00| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 550
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Džūba''' ({{val-en|Juba}}, {{val-ar|جوبا}}) ir [[Dienvidsudāna]]s [[galvaspilsēta]] un lielākā [[pilsēta]]. Atrodas [[Baltā Nīla|Baltās Nīlas]] krastos. Džūba ir arī [[Centrālā Ekvatorija|Centrālās Ekvatorijas]] administratīvais centrs.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskais''' jeb '''digitālais portfelis''' (saīsinājumā '''e-portfelis''') ir lietotāja izveidots un pārvaldīts elektronisko materiālu kopojums, ko parasti ievieto [[internets|internetā]].

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Z for Zachariah''
| attēls                   = Z for Zachariah poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Kreigs Zobels]]
| producents               =
* [[Stīvens Banatains]]
* [[Stīvens Džonsons]]
* [[Sofija Lina]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Skuli Fr. Malmkvists]]
* [[Metjū Plufs]]
* [[Sigurjons Sigvatsons]]
* [[Tors Sigurjonsons]]
| scenārija autors         = [[Nisars Modi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Margota Robija]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Hetere Makintoša]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Zik Zak Filmworks]]''
* ''[[Lucky Hat Entertainment]]''
* ''[[Grindstone Entertainment Group]]''
* ''[[Night Fox Entertainment]]''
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[M Pictures]]''
* ''[[Lotus Entertainment]]''
* ''[[Sighvatsson Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|28|ASV|}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015|title=Z for Zachariah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601112655/https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CHE}}
* {{ISL}}
* {{NZL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|121 461}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=zforzachariah.htm|title=Z for Zachariah (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Z for Zachariah''''' ir 2015. gada zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Roberta S. O'Braiena tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kreigs Zobels]]. Galvenās lomas atveido [[Čīvetels Edžiofors]], [[Margota Robija]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''D.O.A.''
| operators =
| attēls = D.O.A. (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rudolfs Mate]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Pamela Britone]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''D.O.A.''
| studija = * ''Harry Popkin Productions''
* ''Cardinal Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|4|21}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''D.O.A.''''' ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rudolfs Mate]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]] un [[Pamela Britone]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1952 Winter Olympics|1952. gada Ziemas Olimpiskās spēles}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filomena
| operators =
| attēls = Philomena poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Philomena''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2013|11|1|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philomena.htm|title=Philomena |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filomena"''' ({{Val|en|Philomena}}) ir 2013. gada [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]] un [[Stīvs Kūgens]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Deiviss
|     vārds_orig = Norman Davies
|         attēls = Norman_Davies_2018.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Deiviss 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Boltona]], [[Lankašīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[velsietis]]
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ptarmigan9.jpg
| att_nosaukums =[[Baltirbe]] (''Lagopus lagopus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Tetraoninae
| apakšdzimta_lv=Rubeņu apakšdzimta
|         ģints =Lagopus
|      ģints_lv = Baltirbes
|      binomial = Lagopus <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Baltirbes''', '''baltirbju ģints''' (''Lagopus'') ir viena no [[vistveidīgie|vistveidīgo]] (''Galliformes'') kārtas [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[putns|putnu]] ģintīm, kas pieder [[rubeņu apakšdzimta]]i (''Tetraoninae''). Baltirbju ģintī ir 3 sugas,<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> kuras visas ir tradicionāli medību putni.
Ģints zinātniskais nosaukums ''Lagopus'' sastāv no diviem sengrieķu vārdiem; ''lagos'' nozīmē zaķis, bet ''pous'' — pēda. Tādējādi tas raksturo putnu apspalvotās pēdas, kas ir svarīgi siltuma uzturēšanai ziemas periodā.<ref>David, Normand & Gosselin, Michel (2002): The grammatical gender of avian genera. Bull. B. O. C. 122(4): 257-282.</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Anters
| vārds_orģ           = ''Anterus''
| attēls              = Anterus.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 19. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|235|11|21|N}}
| term_beigas         = {{dat|236|1|3|N}}
| priekštecis         = [[Pontiāns]]
| pēctecis            = [[Fabiāns]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Petīlija Polikastro]], [[Kalabrija]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|236|1|3}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andreass Vezālijs
|     vārds_orig = ''Andreas Vesalius''
|         attēls = Vesalius Portrait pg xii - c.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1514
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Brisele]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 15
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Padujas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Lēvenas Universitāte]]<br>[[Padujas Universitāte]]
|        zinātne = [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andreass Vezālijs''' (''Andreas Vesalius''; dzimis {{dat|1514|12|31}}, miris {{dat|1564|10|15}}) bija flāmu [[anatoms]], [[ārsts]] un autors vienai no visietekmīgākajām grāmatām par [[Cilvēka anatomija|cilvēka anatomiju]] "[[Par cilvēka ķermeņa uzbūvi]]" (''De humani corporis fabrica'').

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Truša ala
| oriģinālnos = ''Rabbit Hole''
| attēls = Rabbit Hole Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = traģēdija
| režisors = [[Džons Kamerons Mičels]]
| producents = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Leslija Ardenga]]
| scenārijs = [[Deivids Lindsijs-Abeirs]]
| aktieri = * Nikola Kidmena
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Daiena Vīsta]]
| mūzika = [[Antons Senko]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Blossom Films]]''
* ''[[Odd Lot Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|9|13|Toronto kinofestivāls|2010|12|17|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rabbit-hole-2010|title=Rabbit Hole|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2016|08|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160811204742/http://www.bbfc.co.uk/releases/rabbit-hole-2010}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rabbithole.htm|title=Rabbit Hole (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Truša ala"''' ({{val|en|Rabbit Hole}}) ir 2010. gada traģēdija, kuras režisors ir [[Deivids Kamerons Mičels]]. Galvenās lomas atveido [[Nikola Kidmena]], [[Ārons Ekharts]] un [[Daiena Vīsta]].

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Cietsirdīgie ļaudis
 | oriģinālnos = ''Fierce People''
 |      attēls = Fierce people ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris, drāma
 |    režisors = [[Grifins Danns]]
 |  producents =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dirks Vitenborns]]
* Grifins Danns
 |   scenārijs = Dirks Vitenborns
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|4|24|Tribekas filmu festivāls|2006|4|28|Kanāda|2007|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005|title=Fierce People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032908/http://bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|269,755}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fiercepeople.htm|title=Fierce People (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Cietsirdīgie ļaudis"''' ({{val|en|Fierce People}}) ir 2005. gada ASV drāma, kura uzņemta pēc Dirka Vitenborna tāda paša nosaukuma noveles. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Grifins Danns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Daiena Leina]], [[Donalds Saterlends]], [[Antons Jeļčins]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|24||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jasmīnas stāsts
| attēls                   = Blue Jasmine poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blue Jasmine''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Bobijs Kanavale]]
* [[Luiss C.K.]]
* [[Endrū Daiss Klejs]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Gravier Productions''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|7|23|Ņujorka|2013|8|23|ASV}}
| ilgums                   = 98 minūtes<!--Theatrical runtime: 98:23--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''BLUE JASMINE'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film|work=[[Warner Bros.]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=August 23, 2013|accessdate=August 23, 2013|archive-date={{dat|2015|11|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151120091157/http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Block|first=Alex|title=Woody Allen in San Francisco: The Making of 'Blue Jasmine'
|url= http://www.hollywoodreporter.com/news/woody-allen-san-francisco-making-656275|accessdate=November 18, 2013|work=[[The Hollywood Reporter]]|date=November 18, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blue Jasmine (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2334873/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|9|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 2334873
}}
'''"Jasmīnas stāsts"''' ({{Val|en|Blue Jasmine}}) ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]].<ref>{{Ziņu atsauce|last= Burkeman|first= Oliver|title=Woody Allen: 'To have been a lead character in a juicy scandal doesn't bother me'|url= http://www.guardian.co.uk/film/2012/sep/13/woody-allen-juicy-scandal |accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[The Guardian]]|date=September 13, 2012}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|last=Greene|first=Andy|title=Andrew Dice Clay's Surprising Comeback and Why He Won't Clean Up His Act|url=http://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228|accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[Rolling Stone]]|date=December 28, 2012|archive-date={{dat|2018|06|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180625161507/https://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228}}</ref><ref name="NYT">{{Ziņu atsauce|last=Itzkoff|first=Dave|title=Woody Allen Names His New Movie ‘Blue Jasmine’|url= http://artsbeat.blogs.nytimes.com/2013/01/08/woody-allen-names-his-new-movie-blue-jasmine/|accessdate=January 8, 2013|newspaper=[[The New York Times]]|date=January 8, 2013}}</ref>

sentences: '''Kvaternioni''' ir par [[komplekss skaitlis|kompleksajiem skaitļiem]] vispārīgāka skaitļu sistēma, kas satur četras vienības, kurām der visi galvenie darbību likumi, izņemot reizināšanas [[komutatīvais likums|komutatīvo likumu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Coxiella burnetii 01.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Coxiellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Coxiella
| ģints_lv =
| suga =Coxiella burnetii
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Coxiella burnetii'''''  (arī ''Rickettsia buretii'') ir ļoti mazas [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] baktērijas. Ir ovālas, pleomorfas (morfoloģiski daudzveidīgas); izmēri 0,2-0,7 µm. Obligāti intracelulārie (iekššūnu) [[Parazīts|parazīti]]<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>. Spēj veidot filtrējošās jeb L-formas.<ref>Ludmila Vīksna un līdzautori. Infekcijas slimības. Medicīnas Apgāds, 2011, 221. lpp. {{ISBN|978-9984-813-35-6}}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecais zēns
| attēls                   = Oldboy 2013 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Oldboy''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Rojs Lī]]
* [[Dags Deivisons]]
* [[Neitans Hehens]]
| scenārija autors         = [[Marks Protosēvičs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džošs Brolins]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Semjuels Džeksons]]
| mūzika                   = [[Raks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013|title=Oldboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323161232/http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oldboy2013.htm|title=Oldboy (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecais zēns"''' ({{val|en|Oldboy}}) ir 2013. gada asa sižeta trilleris, kas veidota kā rīmeiks [[Dienvidkoreja]]s 2003. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Brolins]], [[Elizabete Olsena]], [[Šarlto Koplijs]] un [[Semjuels Džeksons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|27||bez}}.

sentences: '''Impulsu amplitūdas modulācija''' ('''IAM'''; {{val|en|pulse-amplitude modulation}}, '''''PAM''''') ir [[modulācija]]s veids, kas modulējamo signālu kodē ar [[impulss (signālu apstrāde)|impulsu]] [[amplitūda]]s maiņu pie nemainīgas nesējsignāla frekvences (perioda) un nemainīga impulsa platuma. Šo modulāciju izmanto [[gaismas diode|gaismas diožu]] apgaismojuma ierīcēs, datu kodēšanai datortīklos un ciparu televīzijā, kā arī citās jomās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Wild Bactrian camel on road east of Yarkand.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|       apakškārta = Tylopoda
|    apakškārta_lv = Biezpēdaiņi
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|      apakšdzimta = Camelinae
|   apakšdzimta_lv = Kamieļu apakšdzimta
|            cilts = Camelini
|         cilts_lv = Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|             suga = Camelus ferus
|          suga_lv = Savvaļas divkupru kamielis
|         binomial = Camelus ferus <small>([[Przewalski]], 1878)</small>
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|britu fiziķi|Kelvins (nozīmju atdalīšana)|Kelvins}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''William Thomson, 1st Baron Kelvin''
| attēls =Lord Kelvin photograph.jpg
| att_izmērs =170px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1824
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Belfāsta]], {{GBR}}
| m_gads =1907
| m_mēnesis=12
| m_diena=17
| m_vieta =[[Largsa]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Glāzgovas Universitāte]]
| alma_mater =[[Glāzgovas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[fizika]],
[[inženierija]]
| pasniedzēji =[[Anrī Viktors Regno]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Džoula-Tomsona efekts]],
[[Kelvina vilnis]],
[[Kelvina-Helmholca nestabilitāte]],
[[Kelvina-Helmholca mehānisms]],
[[Kelvina mērīšanas tilts]],
[[Kelvina elektrostatiskais ģenerators]],
[[Kelvina vienādojums]],
[[magnetorezistīvais efekts]],
[[kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]] jēdziens
| apbalvojumi =[[Smita prēmija]],
[[Karaliskā medaļa]],
[[Kopleja medaļa]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Naftalīna struktūrformula

 Naftalīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H8
|molmasa=128,17052
|blīvums=1140
|kušanas temperatūra=80,2 °C
|viršanas temperatūra=218 °C
}}
'''Naftalīns''' (C10H8) ir balta kristāliska viela ar raksturīgu [[smarža|smaržu]]. Tas ir vienkāršākais [[arēni|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar kondensētiem cikliem. Naftalīna molekulas sastāv no diviem kondensētiem benzola cikliem. Plaši pazīstams ir naftalīna kā [[kode|kožu]] atbaidīšanas līdzekļa pielietojums saimniecībā. Naftalīns viegli [[sublimācija (fizikā)|sublimējas]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Tata Motors Limited''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        = {{NSE|TATAMOTORS}}
{{BSE|500570}}
{{nyse|TTM}}
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1945. gads|1945. gadā]]
| founder          = [[JRD Tata]]
| defunct          =
| location_city    = [[Mumbaja]]
| location_country = [[Indija]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tatamotors.com/contactus/index.php |title=Tata Motors : Contact Us |access-date={{dat|2015|06|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160108103843/http://www.tatamotors.com/contactus/index.php |archivedate={{dat|2016|01|08||bez}} }}</ref>
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = P. M. Telangs
C. Ramakrišnans
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
[[rezerves daļas]]
| services         = Automobiļu [[izpirkumnoma]]
[[Autodarbnīca]]s
| revenue          = {{profit}} 27.629 miljardi [[ASV dolārs|dolāri]] (2011)<ref name=10K>{{Tīmekļa atsauce|url=http://finance.yahoo.com/q/is?s=TTM+Income+Statement&annual|title=Financials of Tata Motors Limited |publisher=Yahoo}}</ref>
| operating_income =
| net_income       = {{palielinājās}} 1,653 miljardi [[ASV dolārs|dolāri]] (2011)<ref name=10K />
| aum              =
| assets           = {{palielinājās}} 23,131 miljardi [[ASV dolārs|dolāri]] (2011)<ref name=10K />
| equity           = {{palielinājās}} 4,683 miljardi [[ASV dolārs|dolāri]] (2011)<ref name=10K />
| owner            = ''Tata Motors''
| num_employees    = 53,151 (2011)<ref name=10K />
| parent           = ''[[Tata Group]]''
| divisions        =
| subsid           = ''[[Jaguar Land Rover]]''
''[[Tata Daewoo Commercial Vehicle|TDCV]]''
''[[Tata Hispano]]''
| homepage         = {{URL|http://www.tatamotors.com/}}
| footnotes        =
| intl             = yes
}}
'''''Tata Motors Limited''''' ir lielākais [[Indija]]s autobūves uzņēmums, kas ietilpst ''[[Tata Group]]'', iepriekš bija zināma kā TELCO (''TATA Engineering and Locomotive Company''). Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Mumbaja|Mumbajā]]. 2006. gadā [[International Organization of Motor Vehicle Manufacturers|OICA]] ''Tata Motors'' iekļāva 20 lielāko autobūves uzņēmumu sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=World motor vehicle production by manufacturer: World ranking 2006|publisher=[[International Organization of Motor Vehicle Manufacturers|OICA]]|url=http://oica.net/wp-content/uploads/2007/07/ranking06.pdf}}</ref>

sentences: '''Alfa daļiņa''' ('''α daļiņa''') ir pozitīvi lādēts [[hēlijs|hēlija-4]] [[atoma kodols]], kas sastāv no 2 [[protons|protoniem]] un 2 [[neitrons|neitroniem]]. Alfa daļiņas rodas [[alfa sabrukšana]]s procesā un šādām daļiņām piemīt 1,8—15 MeV liela [[enerģija]].

sentences: '''Ejakulācija''' ({{val-la|eiaculatio}} — ‘izsviešana’) ir [[sperma]]s izplūšana no [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]], kas parasti notiek reizē ar [[orgasms|orgasmu]]. Ejakulācijai ir liela nozīme [[apaugļošanās]] procesā. Retos gadījumos ejakulācija notiek [[priekšdziedzeris|priekšdziedzera]] (prostatas) slimību dēļ. Ejakulācija var notikt arī [[miegs|miega]] laikā. Šādu procesu sauc par [[pollūcija|pollūciju]] jeb ‘slapjajiem sapņiem’. Anejakulācija ir situācija, kad nevar notikt ejakulācija, bet disejakulācija ir tad, kad ejakulācija notiek ar [[sāpes|sāpēm]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vecpalsa
  | attēla_izmērs     =288px
  | attēls            = Vecpalsa pie Vidzemes šosejas.jpg
  | paraksts          = Vecpalsa pie [[Vidzemes šoseja]]s
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = no [[Palsa]]s - [[Vizla (upe)|Vizlas]] pārrakuma
  | sāk_plat_d=57
| sāk_plat_m=24
| sāk_plat_s=2
| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26
| sāk_gar_m=11
| sāk_gar_s=34
| sāk_gar_EW=E
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Gauja]]
  | iet_plat_d=57
| iet_plat_m=28
| iet_plat_s=6
| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=26
| iet_gar_m=21
| iet_gar_s=28
| iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 21
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  = 60,1
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 266,7
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Rauza]]
}}
'''Vecpalsa''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]]. Vecpalsa ir [[Palsa]]s upes posms lejpus Palsas—[[Vizla (upe)|Vizlas]] pārrakuma (Jaunpalsas). Pietekas: [[Rauza]], [[Maiļupe]], [[Liepu grāvis]] un [[Ceizelīte]]. Rauza par Vecpalsas pieteku uzskatāma tikai nomināli, jo gultnē no Jaunpalsas līdz Rauzas ietekai nav caurplūduma un lielāko daļu Vecpalsas noteces veido Rauzas un tās pietekas [[Šepka]]s ūdeņi.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Upe ietek Gaujā pie Staldu pilskalna.

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Teichfrosch.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Rana esculenta|Zaļā varde}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|         binomial = Amphibia <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1825)</small>
|       iedalījums = 3 apakšklases:
* †{{TaksoSaite|Labyrinthodontia|Labirintodonti}}
* †{{TaksoSaite|Lepospondyli|Plānskriemeļu abinieki}}
* {{TaksoSaite|Lissamphibia|Kailamfībijas}}
|      kategorijas = nē
|apakštips=Vertebrata|apakštips_lv=Mugurkaulnieki|Infratips=Gnathostomata|infratips_lv=Žokļaiņi}}

sentences: '''Dēnhofi''' ({{val|de|Dönhoff, Donhoff}} {{val|pl|Denhoff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijas-Lietuvas kopvalstī]] un [[Austrumprūsija|Austrumprūsijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Baskunčaks
|attēls=Baskunchak.JPG
|map = Krievija#Astrahaņas apgabals
| plat_d=48 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=46 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=115
|garums=18
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1
|tilpums=
|augstums_vjl=-21
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Kazahstāna]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=[[Ņižņijbaskunčaka]]
}}
'''Baskunčaks''' ({{val|ru|Баскунчак}}) ir liels [[sālsezers]] [[Krievija]]s teritorijā, [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]], netālu no [[Kazahstāna]]s robežas. Atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jaša Heifecs
|Attēls           = Jascha Heifetz 1 1953.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jaša Heifecs 1953. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat VS|{{dat|1901|2|2|}}|{{dat||1|20}}}}
|Vieta_dz = {{flaga|Krievija}} [[Viļņa]],
[[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|Miris = {{dat|1987|12|10}}
|Vieta_mr = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[vijole]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1910 — 1987
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Victor]]'', ''[[Sony Masterworks|Columbia Masterworks]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.jaschaheifetz.com/ www.jaschaheifetz.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Elektroniskā balsošana''' (arī zināma kā '''e-balsošana''' vai '''attālinātā balsošana''') ir balsošanas forma, izmantojot [[Elektronika|elektroniskos]] līdzekļus, lai palīdzētu nodot un skaitīt balsis. E-balsošanas populārākais pielietojums ir [[E-pārvalde|e-pārvaldē]], piemēram, organizējot [[e-vēlēšanas]] [[Valsts pārvaldes forma|valsts pārvaldi]] pārstāvošo spēku izraudzīšanai, vai arī [[E-referendums|e-referendumu]] par kāda konkrēta jautājuma izlemšanu.

sentences:
'''Bīns''' var būt:
* [[Misters Bīns]] (''Mr. Bean'') ― britu komēdijseriāls.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A350 XWB''
|attēls               = A350 First Flight - Low pass 02.jpg
|paraksts             = ''A350'' pirmais lidojums 2013. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|2013|6|14|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|2015|1|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = Kopš 2010. gada
|skaits               = 235 (2019. gada Janvārī)
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
|priekštecis          = ''[[Airbus A330]]''{{br}}''[[Airbus A340]]''
|pēctecis             =
}}
'''''Airbus A350 XWB''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna|reaktīvo lidmašīnu]] saime. To kopš 2010. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
olas dzeltenums]]
'''Olas dzeltenums''' (V''itellus'') ir barības vielu saturošā [[ola]]s daļa, kuras galvenā funkcija ir nodrošināt uzturvielas [[Embrijs|embrija]] attīstībai. Ne visas olas satur  dzeltenumu, piemēram, olas, kuru attīstības laikā [[Mātīte|mātes]] organismam [[Bads|nepietiek barības]], vai tāpēc, ka embrijs attīstās vecāku ķermenī, kas nodrošina barību, parasti caur [[Placenta|placentu]]. Daudzām sugām, piemēram, visiem [[putni]]em, lielākajai daļai [[Rāpuļi|rāpuļu]] un [[Kukaiņi|kukaiņu]], dzeltenums ir nodalāms kā atsevišķs orgāns, kas attīstās, olai esot mātes [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvajā sistēmā]]. Daudziem citiem dzīvniekiem, īpaši ļoti mazām sugām, piemēram, dažām [[Zivis|zivīm]] un [[bezmugurkaulnieki]]em, dzeltenuma materiāls atrodas nevis īpašā orgānā, bet gan [[olšūna]]s iekšpusē.

sentences: '''Latvijas pagastu karogi''' ir Latvijas otrā līmeņa administratīvo vienību ([[Pagasts|pagastu]]) pieņemtie karogi. Tie, kopā ar [[Latvijas pagastu ģerboņi|pagastu ģerboņiem]], ir galvenā pagastu simbolika.

sentences:
'''Mūžzaļā partija''' ({{val|de|Immergrüne Partie}}) — [[šahs|šaha]] partija starp [[Ādolfs Andersens|Ādolfu Andersenu]] (baltie) un [[Žans Difrens|Žanu Difrenu]] (melnie), kas tika spēlēta [[Berlīne|Berlīnē]] 1852. gadā. Tā izceļas ar spožu mata kombināciju un neskaitāmas reizes ir publicēta presē.
Pirmais pasaules čempions šahā [[Vilhelms Steinics]] nosauca šo partiju par "mūžzaļo lielo vācu meistaru lauru vainagā".

'''[[Ādolfs Andersens]] — [[Žans Difrens]]'''<br />
'''[[Berlīne]], [[1852]]'''

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Celestīns I
| vārds_orģ           = ''Caelestinus I''
| attēls              = Pope Celestine I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 43. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|422|9|10|N}}
| term_beigas         = {{dat|432|7|26|N}}
| priekštecis         = [[Bonifācijs I]]
| pēctecis            = [[Siksts III]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|432|7|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|   attēls = Šerpu jaunieši viņu tradicionālajos tērpos
|    tauta = Šerpas
|   skaits = aptuveni 520 tūkstoši
|    vieta = {{ubl|{{NPL}}|{{CHN}}|{{BHU}}|{{IND}}}}
|   valoda = [[šerpu valoda]], [[nepāliešu valoda]]
| reliģija = galvenokārt [[budisms]]
|   grupas =
|     radi = [[tibetieši]]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

sentences: '''Vadības grāmatvedība''' ir informācijas identificēšanas, rādītāju aprēķināšanas un novērtēšanas procesi [[Uzņēmums|uzņēmumā]] vai organizācijā.

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Indras pagasts
| karte             = Indras pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Indras pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Indras pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Indra
| platība           = 130,36
| iedzīvotāji       = 1300<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1300 / 130.36 round 1}}
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Frīdrihs fon Bergs
|          vārds_orig = ''Friedrich von Berg''
|              attēls = PGRS 1 010 Berg - full.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Grāfs Frīdrihs fon Bergs (ap 1865)
|          dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Sangaste]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
 (Tagad {{EST}})
|              m_gads = 1874
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 18
|             m_vieta = Ceļā uz [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]], [[Krievijas Impērija]]
 (Tagad {{RUS}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs = Donna Moconi
|         Nodarbošānās= Karavadonis
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts = Берг Ф. Ф., автограф.jpg
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Kannu kinofestivāls''' ({{val|fr|le Festival de Cannes}}) ir [[kinofestivāls]], kas atklāts 1946. gadā un šobrīd ir viens no ietekmīgākajiem un prestižākajiem filmu festivāliem pasaulē,<ref>[http://topics.nytimes.com/top/reference/timestopics/subjects/c/cannes_international_film_festival/index.html Kannu Starptautiskais kinofestivāls] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/fun/cinema_tv/article.php?id=539632 Sākas prestižais Kannu kinofestivāls]</ref> turklāt arī viens no vecākajiem. Šis privātais festivāls notiek ik gadu (parasti maijā) ''[[Palais des Festivals et des Congrès]]'' ēkā, [[Kannas|Kannās]], [[Francija]]s dienvidos.

sentences: {{Commonscat|Maps of tectonic plates|Tektoniskās plātnes}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Sevidžs
|     vārds_orig = ''Adam Savage''
|         attēls = AdamSavageJul2011 cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sevidžs 2011. gadā
|        dz_gads = 1967
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, aktieris, pedagogs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džulija Sevidža (kopš 2002. gada)
|          bērni = 2
|       paraksts =
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Tiša Mākslas skola]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ādams Vitnijs Sevidžs''' ({{val|en|Adam Whitney Savage}}; dzimis {{dat|1967|7|15}})<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chase's calendar of events 2009|author=The Editors of Chase's|year=2009|publisher=[[McGraw-Hill Professional]]|location=|isbn=978-0-07-159956-6|page=363|pages=|url=http://books.google.com/books?id=WoV51PohNjwC&pg=PA363&dq=%22Adam+Savage%22+%221967%22&ei=VIe7TdLTE8fz0gG9rsnLBQ|accessdate=}}</ref> ir amerikāņu [[Industriālais dizains|industriālā dizaina]] un [[Specefekts|specefektu]] projektētājs un inženieris, aktieris, pedagogs un televīzijas personība. Iepriekš darbojies (kopā ar [[Džeimijs Hainemens|Džeimiju Hainemenu]]) kā ''[[Discovery Channel]]'' televīzijas raidījumu "[[Mītu grāvēji]]" un ''[[Unchained Reaction]]'' vadītājs.<ref name="skeptics_2008">{{cite interview|title=Skeptics’ Guide to the Universe #215 with guest Adam Savage|subject=Adam Savage|interviewer=Steve Novella, ''et al.''|program=''The Skeptics Guide to the Universe''|url=http://brainonink.wordpress.com/2009/09/08/skeptics-guide-to-the-universe-215-with-guest-adam-savage/|date=August 20, 2008|accessdate=November 18, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219061010/http://media.libsyn.com/media/skepticsguide/skepticast2008-08-20.mp3|archivedate=2008-12-19|deadurl=no}}</ref> Viņa [[Makets|maketi]] izmantoti vairākās lielbudžeta filmās, ieskaitot "[[Zvaigžņu kari: Klonu uzbrukums]]" and "[[Matrikss atjaunots]]". Viņš ir redzama figūra [[Zinātniskais skepticisms|skepticisma]] kopienā. Sevidžs dzīvo [[Sanfrancisko]] ar sievu Džuliju un diviem dēliem dvīņiem.

sentences: '''Federālisms''' ir politiskā ideoloģija, kas balstās uz federatīviem pamatiem, tas ir, ka vienības, kaut arī saglabā zināmu pašnoteikšanās pakāpi, ir saistītas ar kopēju vadību vai valdību. Politiskā izpratnē federālisms ir gan [[federācija (valsts)|federācijās]], gan [[konfederācija|konfederācijās]]. Daudzas pasaules valstis ir [[federācija (valsts)|federācijas]], piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Austrālija]], [[Brazīlija]], [[Indija]], [[Kanāda]], [[Krievija]] un [[Vācija]].

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Zemgales ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Zemgale.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = Zilā laukā sudraba [[alnis]]
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nams Brīvības ielā 146 Jēkabpilī, pirmās brīvvalsts laikā tajā atradās Voldemāra Šņornieka grāmatu veikals, pašlaik DnB Nord Jēkabpils filiāle. .
2010. gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Triboluminiscence''' ({{val-el|tribos}} — berze) ir [[luminiscence]]s veids, kas rodas [[kristāls|kristāliskās]] [[viela|vielās]] mehāniskās iedarbības (beršanas, spiešanas, sašķelšanas) iespaidā. To, piemēram, var izraisīt [[dislokācija|dislokāciju]] pārvietošanās, deformējot kristālu. Triboluminiscenci var arī izskaidrot ar [[fotoluminiscence|fotoluminiscenci]] no elektriskajām [[izlāde|izlādēm]], kas rodas, sagraujot kristālrežģi. Triboluminiscence ir mazāk izplatīta nekā citi luminiscences veidi.

sentences: '''Pasāti''' ir pastāvīgi [[vējš|vēji]], kuri visu gadu pūš virzienā uz [[ekvators|ekvatoru]]: [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] no [[ziemeļaustrumi]]em, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] no [[dienvidaustrumi]]em. Vienu no otra šos pasātus atdala [[bezvējš|bezvēja]] josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs [[okeāns|okeāna]], kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz [[sauszeme]]s, tie maina savu [[virziens|virzienu]] atkarībā no [[reljefs|reljefa]]. Vēji pūš no 30° [[paralēle|paralēlēm]] abās puslodēs. [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pasāti tuvējās [[Āzija]]s dēļ maina savu raksturu un kļūst par [[musoni]]em.

sentences: '''Šķēps''' ir [[duršana|durams]] vai [[mešana|metams]] [[aukstais ierocis]], kuru veido samērā garš [[kāts]] ar vienu uzasinātu galu vai asu uzgali. Šķēpi sākotnēji tika izmantoti dzīvnieku [[medīšana]]i. Tos izmantoja arī [[kauja|kaujās]] un [[karš|karos]] līdz pat [[viduslaiki|viduslaiku]] beigām un [[jaunie laiki|jaunajiem laikiem]].

sentences: '''Funkcionālisms''' ir [[psiholoģija]]s virziens, kas uzskatīja, ka jāpēta [[psihe]]s funkcijas, nevis apzinātās pieredzes struktūra.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?
| operators =
| attēls = They horses.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Maikls Sarazins]]
* [[Sjūzena Jorka]]
* [[Gigs Jangs]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Reds Batonss]]
| mūzika = [[Džonijs Grīns]]
| oriģinālnos = ''They Shoot Horses, Don't They?''
| studija = * ''ABC Pictures''
* ''Palomar Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinerama Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|12|10}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,86 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/They-Shoot-Horses-Don-t-They#tab=summary|title=They Shoot Horses, Don't They? (1969) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nodzītus zirgus arī nošauj, vai ne?"''' ({{Val|en|They Shoot Horses, Don't They?}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Maikls Sarazins]], [[Sjūzena Jorka]], [[Gigs Jangs]], [[Bonija Bedelija]] un [[Reds Batonss]]. Filma ir balstīta uz 1935. gada [[Horass Makkojs|Horasa Makkoja]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Serafs''', arī '''serafims''' ({{val-he|}}שְׂרָפִים śərāfîm, vienskaitlī שָׂרָף śārāf; {{val-la|seraphi[m]}}, vienskaitlī seraph[us]; {{val-el|σεραφείμ}}) ir debesu būtnes veids [[kristietība|kristietībā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]].

sentences:
centrā. Šis ir pirmais melnā cauruma ēnas attēlojums, kas iegūts tiešā veidā [[radioviļņi|radiodiapazonā]] (''[[Event Horizon Telescope]]'')]]
'''Melnais caurums''' ir [[laiktelpa]]s vieta, kurai piemīt tik spēcīga [[gravitācija]], ka nepieciešamajam [[ātrums|ātrumam]], lai no tās izkļūtu, ir jābūt lielākam par [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Pēc [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teorijas]] no melnā cauruma nevar izkļūt nedz [[matērija]], nedz [[informācija]], taču [[kvantu mehānika]] pieļauj atkāpes no šīs normas. Melno caurumu esamību Visumā atbalsta gan teorētiskie pētījumi, gan arī astronomiskie novērojumi.

sentences:
[[Kategorija:Vecmīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Vecmīlgrāvis]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Inca Jay, Querrequerre (Cyanocorax yncas).jpg
| binomial = Cyanocorax yncas
| autors = Boddaert, 1783
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| dzimta = Corvidae
| dzimta_lv = Vārnas
| dzimta_r = Vārnu dzimta
| ģints = Cyanocorax
| ģints_lv = Cekulsīļi
| suga = Cyanocorax yncas
| suga_lv = Inku sīlis
| izplatība = <br />Inku sīļa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā
| kategorijas = nē
}}
'''Inku sīlis''' (''Cyanocorax yncas'') ir maza auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]], kas pieder [[Cekulsīļi|cekulsīļu ģintij]] (''Cyanocorax''). Izdala 5 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref> Inku sīlis pieder [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] sīļu grupai. Tas sastopams [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]: [[Andi|Andu kalnos]] [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Peru]] un [[Bolīvija|Bolīvijā]].<ref name=world/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Golfingia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Golfingia}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Sipuncula
| tips_lv =Sipunkuli
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Phascolosomatidea}}
* {{TaksoSaite|Sipunculidea}}
| kategorijas = nē
}}
'''Sipunkuli (''Sipuncula'')''' (no latīņu val. ''siphunculus'' — stabulīte) ir [[jūra]]s [[Tārpi|tārpveidīgu]] organismu [[Tips (zooloģija)|tips]]. Sākotnēji tika uzskatīts, ka sipunkuli ir [[Posmtārpi|posmtārpu]] pēcteči, kas rokoša dzīvesveida dēļ ir zaudējuši ķermeņa segmentāciju. Tomēr vēlākie dati liecina, ka ne pieaugušiem sipunkuliem, ne arī to attīstības gaitā nekādas [[metamērija]]s pazīmes netiek konstatētas. Līdzīgi [[ehiūri]]em tie ir primāri nesegmentēti celomiski [[dzīvnieki]] un ieņem starpstāvokli starp [[posmtārpi]]em un [[moluski]]em.

== Morfoloģija ==
Ķermenis plats, nesegmentēts, garumā no 1 līdz 50 cm. Tas dalās [[rumpis|rumpī]] un šaurā snuķveidīgā galā ar muti un īsu taustekļu vainagu, kas spēj ievilkties rumpī. Tā kā sipunkuli ierokas [[dūņas|dūņās]], to garais, cilpveidīgais [[zarnu kanāls]] caur [[Anālā atvere|anālo atveri]] atveras ķermeņa muguras puses augšdaļā aiz [[mute]]s. Tas ļauj tiem brīvi izvadīt vidē indīgos [[vielmaiņa]]s produktus. Sipunkuliem ir labi attīstīts ādas - muskuļu maiss. To ķermenī ir [[celoms]], un atsevišķi celomiski dobumi aizpilda taustekļus, ļaujot pārnest uz ķermeņa dobumu ar taustekļu virsmu apsorbēto [[Skābeklis|skābekli]]. [[Elpošanas orgānu sistēma|Elpošanas]] un [[Asinsrites sistēma|asinsrites sistēmu]] nav. [[Izvadorgānu sistēma|Izvadorgānu sistēmu]] veido 1—3 [[metanefrīdiji|metanefrīdiju]] pāri. Sipunkuliem ir [[nervu sistēma]]. Tie ir šķirtdzimuma organismi. [[Gonādas]] izteikti parādās tikai vairošanās periodā. [[Oliņas]] drostalojas spirālveidīgi. No tām izšķiļas [[kāpuri]] — [[trohofori]].

sentences:
]]
'''Velve''' ir [[arka|arkveida]] griestu konstrukcija telpas vai tās daļas pārsegšanai. Velves ir bieži lietotas [[romānika|romānikas]] un [[gotika|gotiskā]] stila baznīcu celtnēm. Velves nereti veido baznīcu vizuāli interesantāko daļu, piemēram, [[Seviljas katedrāle| Seviljas katedrālē]] [[Spānija|Spānijā]], [[Ķelnes katedrāle|Ķelnes katedrālē]] [[Vācija|Vācijā]].
{{arhitektūra-aizmetnis}}
{{aizmetnis}}
[[Kategorija:Arhitektūra]]

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oļegs Koševojs
|     vārds_orig = ''Олег Кошoвий''
|         attēls = Oleg Koshevoy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Priluki}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Luhanskas apgabals|Roveņki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = padomju partizāns
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Oļegs Koševojs''' ({{val|uk|Олег Васильoвич Кошoвий}}, {{val|ru|Олег Васильевич Кошевой}}; dzimis {{dat|1926|6|8}}, miris {{dat|1943|2|9}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[PSRS|padomju]] [[partizāni|partizāns]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Propilēnoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHCH2O
|molmasa=58,1
|blīvums=830
|kušanas temperatūra=-111,9 °C
|viršanas temperatūra=34,2 °C
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hobits: Negaidīts ceļojums
| attēls                   = The Hobbit- An Unexpected Journey.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hobbit: An Unexpected Journey''
| žanrs                    = fantāzijas piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Pīters Džeksons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Endijs Serkiss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|11|28|[[Velingtona]]s pirmizrāde|2012|12|12|Jaunzēlande}}
| ilgums                   = 169 minūtes<!--Theatrical runtime: 166:00--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''THE HOBBIT – AN UNEXPECTED JOURNEY'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=29 November 2012|accessdate=29 November 2012|archive-date={{dat|2013|01|05||bez}}|archive-url=https://www.webcitation.org/6DRkGHeHv?url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3}}</ref>
| valsts                   =
* {{NZL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,017 miljardi}}<ref name="AUJ Box Office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hobbit.htm |title=An Unexpected Journey Box Office |publisher=Box Office Mojo |accessdate=2013. gada 4. maijā}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās]]
| nākamā                   = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
| imdb                     = 0903624
}}
'''"Hobits: Negaidīts ceļojums"''' ({{val|en|The Hobbit: An Unexpected Journey}}) ir 2012. gada fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]]. Šī ir pirmā daļa filmu triloģijā, kas balstīta uz [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns|Džona Ronalda Rūela Tolkīna]] 1937. gada grāmatu "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]". Filmas darbība norisinās [[Viduszeme|Viduszemē]] 60 gadus pirms "[[Gredzenu pavēlnieks (filmu sērija)|Gredzenu pavēlnieka]]" filmu triloģijas sākuma. Filmā burvja Gendalfa nolīgtais [[Hobiti|hobits]] Bilbo Baginss dodas ceļojumā kopā ar trīspadsmit rūķiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Āgenskalna priedes
|attels             = [[File:RigaAgenskalnaIela.jpg|250px]]
|paraksts           = Skats gar Āgenskalna ielu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = [[Rīga]] <!-- vienmēr paliek -->
|vest_nos           =
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]] <!-- priekšpilsēta vai rajons -->
|apaksrajoni        = <!-- ja pilsētas daļa iedalās sīkāk -->
|platiba            = 56,000 м²
|iedzivotaju_skaits =
|augstums           =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1046
|areja_saite        =
}}

sentences:
'''Jūlija kalendārs''' ({{val|la|calendarium Iulianum}}) bija reformēts [[romiešu kalendārs]], kuru [[45 p.m.ē.|45. gadā p.m.ē.]] ieviesa [[Jūlijs Cēzars]] (709. gadā ''[[ab urbe condita]]'').
Tas tika izstrādāts ar grieķu matemātiķu un grieķu astronomu, piemēram, [[Aleksandrijas Sosigēns|Sosigēna]] palīdzību. Viņš par pamatu ņēma [[tropiskais gads|tropisko gadu]] (365,2422 dienas), noapaļojot to līdz 365,25 dienām. Gads tika sadalīts 12 mēnešos, un parastā gada garums bija 365 dienas (īsais gads). Viena uzkrājusies diena ik pēc četriem gadiem tika pielikta februārī (garais gads).

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
[[File:Presse Bochum.jpg|thumb|Hidrauliskā prese]]
'''Hidrauliskā spiede''' (jeb hidrauliskā prese) ir mehāniska [[spiede]], kas izmanto hidraulisko cilindru, lai radītu spiedes spēku. Tas izmanto mehāniskās [[svira]]s hidraulisko ekvivalentu, un pēc angļu izgudrotāja [[Jozefs Bramahs|Jozefa Bramaha]] vārda to sauca arī par Bramaha presi. Viņš izgudroja hidraulisko presi 1795. gadā un iesniedza tās patentu. Tā kā Bramahs (kurš ir pazīstams arī ar [[kanalizācija]]s izstrādi) izveidoja kanalizācijas sistēmu, viņš pētīja esošo literatūru par [[šķidrums|šķidruma]] kustību un izmantoja šīs zināšanas spiedes izgatavošanai.<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Carlisle |first1=Rodney |title=Scientific American Inventions and Discoveries |url=https://archive.org/details/scientificameric0000carl |date=2004 |publisher=John Wiley & Sons, Inc |location=New Jersey |isbn=0-471-24410-4 |page=[https://archive.org/details/scientificameric0000carl/page/266 266]}}</ref>

sentences: : ''Šis raksts ir par lauksaimniecības darbarīku. Par mērvienību skat. rakstu [[Arkls (mērvienība)]].''

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Marija Čebotari
| vārds_orig = ''Maria Cebotari''
| attēls = Maria cebotari pic.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{Vieta|Krievijas impērija|Besarābijas guberņa|Kišiņeva|td=Moldova}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 9
| m_vieta = {{Vieta|Austrija|Vīne}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = Operdziedātāja, aktrise
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1931-1949
| dzimums = s
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aleksandrs Virubovs (1929-1938)
Gustavs Dīzls (1938-1948)
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Marija Čebotari''' ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Maria Cebotari'', dzimusi 1910. gada 10. februārī, mirusi 1949. gada 9. jūnijā) bija [[Rumāņi|rumāņu]] izcelsmes [[Austrieši|austriešu]] operdziedātāja-[[Soprāns|soprāniste]] un [[Aktieris|aktrise]], viena no [[Vācija]]s un [[Austrija]]s lielākajām [[opera]]s zvaigznēm 20. gadsimta 30. un 40. gados.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
{{jāuzlabo|Noformējums, kategorijas, stils}}
'''Buta algoritms''' ir [[Reizināšana|reizināšanas]] [[algoritms]], kas sareizina divus zīmes (+/-) binārus skaitļus, izmantojot binārā skaitļa papildkodu. To 1951. gadā izgudroja [[Endrū Donalds Buts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cephalodiscus nigrescens.jpg
| att_nosaukums =Spārnžaunis ''[[Cephalodiscus nigrescens]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Hemichordata
| tips_lv =Pushordaiņi
| klase =Pterobranchia
| klase_lv =Spārnžauņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cephalodiscida|cefalodiskīdi}}
* {{TaksoSaite|Graptolithina|graptolīti}}
}}
'''Spārnžauņi''' (''Pterobranchia'') ir sīku [[Tārpi|tārpveidīgu]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie [[Pushordaiņi|pushordaiņu]] tipa pārstāvji, kas dzīvo [[Okeāns|okeānu]] dibenā [[Sekrēts|sekrēta]] caurulītēs. Spārnžauņi barojas, filtrējot no ūdens [[Planktons|planktonu]] ar [[Skropstiņas|skropstiņu]] palīdzību, kas piestiprināti pie taustekļiem. Ir zināmas ap 25 mūsdienās dzīvojošas spārnžauņu sugas, kas pieder trim ģintīm: ''[[Rhabdopleura]]'', ''[[Cephalodiscus]]'' un ''[[Atubaria]]''. Bez to ir zināmi vairāku simtu izmirušu ģinšu pārstāvji, no kuriem daži ir pat no [[Kembrijs|kembrija]] perioda.

sentences: '''19. janvāris''' ir gada 19. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 346 dienas (347 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Akustika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta elastīgo [[svārstības|svārstību]] un [[vilnis|viļņu]] izplatīšanos, to mijiedarbību ar vidi, kurā šīs svārstības izplatās. Šo svārstību [[frekvence]] atrodas intervālā 0...1013 Hz.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Leopolds Sedars Sengors
| vārds_orģ           = ''Léopold Sédar Senghor''
| attēls              = Léopold Sédar Senghor.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Senegāla]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1960|9|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|1980|12|31|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1906|10|9}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|2001|12|20|1906|10|9}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Parīzes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Leopolds Sedars Sengors''' ({{val|fr|Léopold Sédar Senghor}}; dzimis {{dat|1906|10|9}}, miris {{dat|2001|12|20}}) bija [[Senegāla]]s dzejnieks, skolotājs, valstsvīrs. Pirmais Senegālas prezidents. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem 20. gadsimta Āfrikas intelektuāļiem. Pirmais no Āfrikas, kas ievēlēts [[Franču akadēmija|Franču akadēmijā]].

sentences: '''19. jūlijs''' ir gada 200. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (201. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 165 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Īvandes pagasts
| karte             = Īvandes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Īvandes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Īvandes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Īvande
| platība           = 71,11
| iedzīvotāji       = 396<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 396 / 71.11 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ivande.lv
}}
'''Īvandes pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Alsungas pagasts|Alsungas]], [[Ēdoles pagasts|Ēdoles]], [[Padures pagasts|Padures]], [[Kurmāles pagasts|Kurmāles]] un [[Gudenieku pagasts|Gudenieku]] pagastiem.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Starjauda''' ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums.

sentences: '''16. oktobris''' ir gada 289. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (290. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 76 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Samainītais
| attēls                   =  Changeling poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Changeling''
| žanrs                    = mistērija, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Rons Hauards]]
* [[Roberts Lorencs]]
* Klints Īstvuds
| scenārija autors         = [[Dž. Maikls Stražinskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = Klints Īstvuds
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|24|}}
| ilgums                   = 142 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/changeling-2008|title=Changeling|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 17, 2019|archive-date={{dat|2019|06|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190617181657/https://bbfc.co.uk/releases/changeling-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=changeling08.htm|title=Changeling|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|113,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Samainītais"''' ({{val|en|Changeling}}) ir 2008. gada ASV krimināldrāmas filma, kas balstīta uz patiesiem notikumiem. Filmas režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Andželīna Džolija]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|24||bez}}.

sentences: {{Citas nozīmes|personu, kas nodarbojas ar zveju|zvejnieks (nozīmju atdalīšana)|zvejnieks}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma ornata 2.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma ornata
| suga_lv         = Maurīcijas dienas gekons
| binomial        = Phelsuma ornata, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| sinonīmi=
* ''Phelsuma ornatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1825)
* ''Phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]], 1963)
* ''Phelsuma ornata vinsoni'' (Heselhaus, 1980)
* ''Phelsuma phelsuma vinsoni'' ([[Robert Mertens|Mertens]]), 1963)
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas dienas gekons''', arī '''Vinsona gekons''' (''Phelsuma ornata'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]]<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=ornata The Reptile Database]</ref>, kas sastopama [[Maurīcija|Maurīcijā]] un dažās tai pieguļošās salās, ieskaitot [[Raunda|Raundu]].

sentences: '''Baltisms''' ir [[aizguvums]] no [[baltu valodas]] kādā citā valodā. Tie ir visizplatītākie [[balti]]em ģeogrāfiski tuvākajās valodās, piemēram, [[slāvu valodas|slāvu]], [[ģermāņu valodas|ģermāņu]], [[somugru valodas|somugru valodās]].<ref name="VPSV">{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:65 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |page=61 |accessdate={{dat|2020|05|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:65 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Daudz baltismu ir [[somu valoda|somu valodā]], kur sastopami tādi aizguvumi kā „lohi” ({{val|lv|lasis}}; {{val|lt|lašis}}, ''lašiša''; [[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''lasasso''), „kelta”, „keltainen” ({{val|lv|dzeltens}}; {{val|lt|geltas}}, ''geltonas''; [[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''geltaynan''), „taivas” ({{val|lv|dievs}}; {{val|lt|dievas}}; [[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''deivas''), „halla” ({{val|lv|salna}}; {{val|lt|šalna}}; [[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''salta''), „hanhi” ({{val|lv|zoss}}; {{val|lt|žąsis}}; [[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''sansy'') un „vuohi” ({{val|lv|āzis}}; {{val|lt|ožys}}; [[senprūšu valoda|senprūšu]]: ''wosee'').<ref>{{Laikraksta atsauce |author= Velta Draviņa |authorlink=Velta Rūķe-Draviņa |date=1994. gada oktobris |title= Vilius Pēteraitis, ''Mažoji Lietuva ir Tvanksta'' |issue = Nr.198 |publisher= [[Jaunā Gaita]] |url= http://zagarins.net/jg/jg198/JG198_gramatas_Dravina.htm |language= latviski |accessdate= 2013. gada 13. maijā}}</ref> Ir arī baltismi, kas sastopami uzreiz vairākās baltu kaimiņu valodās, piemēram, [[krievu valoda|krievu]] „ковш” un [[zviedru valoda|zviedru]] „kaus”, kam atbilst [[latviešu valoda|latviešu]] „kauss” un [[lietuviešu valoda|lietuviešu]] „kaušas”, kā arī somu un [[igauņu valoda|igauņu]] „kirves”, kam atbilst latviešu „cirvis” un lietuviešu „kirvis”.<ref name="VPSV" />

sentences:
[[File:Human gallstones 2015 G1.jpg|thumb|300px|Žultsakmeņi]]
'''Žultsakmens''' ir akmens, kas veidojas [[Žultspūslis|žultspūslī]] no [[žults]] sastāvdaļām. Žultsakmeņu veidošanos žultspūslī sauc par [[holelitiāze|holelitiāzi]] jeb žultsakmeņu slimību. Žultsakmeņi var pārvietoties zemāk pa žultsvadiem un iznākt [[Divpadsmitpirkstu zarna|divpadsmitpirkstu zarnā]]. Pārvietošanās laikā tie var bojāt žultsvadu sieniņas un izraisīt [[sāpes]] un [[Iekaisums|iekaisumu]]. Atsevišķos gadījumos žultsakmeņi var nosprostot žultsvadus, tādējādi izraisot žults plūsmas traucējumus, žultsvadu iekaisumus, [[holangīts|holangītu]], [[pankreatīts|pankreatītu]]. Pēdējie divi ir bīstami dzīvībai un ir nepieciešama steidzama medicīniskā palīdzība. Žultsakmeņi paaugstina risku iegūt akūtu [[holecistīts|holecistītu]] jeb žultspūšļa iekaisumu [[Infekcija|infekciju]] rezultātā. To bieži izraisa [[zarnas|zarnu]] mikroflora — ''[[Zarnu nūjiņa|E. coli]]'', [[klebsiella]]s un [[enterobaktērijas]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv = Šizosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus <small>Obruchev, 1940</small>
}}
'''Šizosteji''' (''Schizosteus'') (no ''schizo'' — šķelt un ''osteon'' — kauls, sakarā ar vēdera plātnes šķēlumu) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteīdu apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1940. gadā aprakstīja krievu paleontologs [[Dmitrijs Obručevs]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Schizosteus asatkini]]''. Ģints bija izplatīta [[Vidusdevons|vidusdevonā]] [[Pērnavas svīta|pērnavas]] un [[Narvas svīta|narvas svītās]] [[Igaunija|Igaunijā]], [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalos]], kā arī Ļeņingradas apgabala [[Arukilas svīta|arukilas]] svītā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavības anatomija
| operators =
| attēls = AnatomyMurder2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Lī Remika]]
* [[Bens Gazara]]
* [[Arturs O'Konels]]
* [[Īva Ārdena]]
* [[Ketrina Krosbija|Ketrina Grānta]]
* [[Džordžs Skots]]
| mūzika = [[Djūks Elingtons]]
| oriģinālnos = ''Anatomy of a Murder''
| studija = ''Carlyle Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1959|7|2}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavības anatomija"''' ({{Val|en|Anatomy of a Murder}}) ir 1959. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Stjuarts]], [[Lī Remika]], [[Bens Gazara]], [[Arturs O'Konels]], [[Īva Ārdena]], [[Ketrina Krosbija|Ketrina Grānta]] un [[Džordžs Skots]]. Filma ir balstīta uz Džona Volkera 1958. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences: '''Mālpils muižas''' ({{val|de|Lemburg}}) kungu māja atrodas [[Siguldas novads|Siguldas novada]], [[Mālpils pagasts|Mālpils pagasta]] centrā [[Mālpils|Mālpilī]], apmēram 60 km no [[Rīga]]s un 15 km no [[Sigulda]]s. Tā celta [[klasicisms|klasicisma stilā]] [[18. gadsimts|18. gadsimta]] vidū, bet pārbūvēta 1911. gadā pēc arhitekta [[Vilhelms Bokslafs|Vilhelma Bokslafa]] projekta. Muižas pils ir [[valsts nozīmes kultūras piemineklis]], tās [[restaurācija]] noslēdzās 2008. gada augustā. Tajā atrodas dizaina [[viesnīca]], bārs un [[restorāns]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Naudas spēle
| attēls                   = Moneyball Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Moneyball''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Benets Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Breds Pits]]
[[Džona Hills]]
[[Filips Sīmors Hofmans]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Scott Rudin|Scott Rudin Productions]]''
''[[Maikls De Luka|Michael De Luca Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|9|23|ASV|2011|11|25|Latvija}}
| ilgums                   = 133 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283042 |title=''Moneyball'' (12A) |work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |date=2011-09-05 |accessdate=2011-09-09}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |url=http://latimesblogs.latimes.com/entertainmentnewsbuzz/2011/09/brad-pitt-moneyball-dolphin-tale-abduction.html |title=Movie Projector: Brad Pitt vs. 'Lion King,' 'Dolphin Tale' for No.1 |last=Kaufman |first=Amy |work=[[Los Angeles Times]] |date=September 22, 2011 |accessdate=September 22, 2011}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|$103 667 485}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=moneyball.htm |title=Moneyball (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]] |accessdate=23 December 2011}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Naudas spēle"''' ({{val|en|Moneyball}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] biogrāfiskā sporta drāma, kuras režisors ir [[Benets Millers]]. Filmas sižeta pamatā ir Maikla Luisa 2003. gada tāda paša nosaukuma grāmata.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Merlin prey fencepost Cochrane cropped.jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Falconiformes
|      kārta_lv = Piekūnveidīgie
|        dzimta = Falconidae
|     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
|         ģints = Falco
|      ģints_lv = Piekūni
|          suga = Falco columbarius
|       suga_lv = Purva piekūns
|     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#007FFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|      binomial = Falco columbarius ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      sinonīmi =
* ''Aesalon columbarius''
* ''Falco aesalon''
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
uz vienu iedzīvotāju no 1500. līdz 2003. gadam]]
'''Pasaules ekonomika''' jeb '''pasaules saimniecība''' ir kopums vēsturiski izveidojušos sociālās darba dalīšanas rezultātā atsevišķu [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozaru, kuras savstarpēji savieno [[Starptautiskā darba dalīšana|starptautiskā darba dalīšanas]] sistēma un starptautiskās ekonomiskās attiecības.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Izturība''' - [[cieta viela|cietas vielas]] spēja pretoties sagrūšanai.

sentences:
[[Kategorija:Atgāzene]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Atgāzene]]

sentences: '''Bezvējš''' ir [[laikapstākļi]], kad [[vējš]] vai nu nepūš nemaz, vai arī tā ātrums ir mazāks par 0,5 m/s. Šādu vēju cilvēks nevar sajust, tāpēc viņam šķiet, ka vēja nav nemaz. Visbiežāk bezvējš novērojams pie [[ekvators|ekvatora]], kur beidz pūst [[pasāti]], kā arī [[Sibīrija]]s austrumdaļā [[ziema|ziemā]]. Tur vēja ātrums var būt tikai 0—0,2 m/s. Bieži vien bezvējš ir naktīs, no rīta un vakarā. Bezvējš no pavisam niecīga vēja (vēja vēsmas) atšķiras ar to, ka pilnīgā bezvējā cilvēks stāvot nevar sajust, ka pūš vējš, no skursteņiem dūmi ceļas augšup vertikāli vai arī tos nepūš prom, koku lapas nekustas, [[upe|upēs]] vai [[ezers|ezeros]] nav viļņu.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Fall at Oconaluftee Overlook.JPG
| photo_caption =
| map = ASV
| pushpin_relief = Usa edcp relief location map.png
| map_caption =
| location = [[Ziemeļkarolīna]] un [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nearest_city = [[Čerokī]] un [[Getlinburga]]
| lat_d = 35 | lat_m = 41 | lat_s = 0 | lat_NS = N
| long_d = 83 | long_m = 32 | long_s = 0 | long_EW = W
| region = US
| coords_ref =
| area = 211 415 ha
| visitation_num = 9 354 695
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1983 <small>(7. sesija)</small>
  | designation1_type = Dabas
  | designation1_criteria = VII, VIII, IX, X
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/259 259]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Greitsmokimauntinsu nacionālais parks''' ({{val|en|Great Smoky Mountains National Park}}) ir [[nacionālais parks]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Tenesī]] un [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir [[Lielais kanjons|Lielā kanjona]] nacionālais parks ar 4,5 miljoniem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travel.nationalgeographic.com/travel/national-parks/most-visited-parks-photos/|title=Top 10 Most Visited Parks|publisher=Nationalgeographic.com|accessdate={{dat|2014|11|12||bez}}}}</ref> Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no [[Apalaču kalni|Apalaču kalnu]] augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džons Sina
 |          vārds_orig = ''John Cena''
 |              attēls = John_Cena_2012.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džons Fēlikss Entonijs Sina
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|4|23}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Masačūsetsa|Rietumņūburija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 185 [[centimetrs|cm]]<ref name="WWEProfile">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wwe.com/superstars/raw/johncena/bio/|title=John Cena|accessdate=2007-05-05|publisher=WWE}}</ref>
 |               svars = 110 [[kilograms|kg]]<ref name="WWEProfile" />
 |             iesauka = Mr. P<br />The Prototype
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža = Springfīldas koledža<ref name="Cushing">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c|title= 1998 Football Roster|accessdate= 2007-05-05|publisher= Springfield College|archiveurl= https://web.archive.org/web/20140203090754/http://www.spfldcol.edu/homepage/athletics.nsf/2404afe7dd4d7ef545256bf4002a67e2/57db02504b5554ff45256c150026822c/|archivedate= 2014-02-03}}</ref>
 |          augstskola =
 |        universitāte =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts =
 |        sporta veids = [[Cīņu sports]]
 |             kar_sāk = 2001<ref name=OWOW>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.onlineworldofwrestling.com/profiles/j/john-cena.html |title=John Cena profile|accessdate=2007-07-03|publisher=Online World of Wrestling}}</ref>
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Džons Fēlikss Entonijs Sina''' ({{val|en|John Felix Anthony Cena, Jr.}}; dzimis {{dat|1977|4|23}} [[Rietumņūburija|Rietumņūburijā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, reperis un profesionāls cīkstonis. Viņš ir sešpadsmitkārtējais pasaules čempions smagajā svarā. Karjeru uzsāka 2000. gadā un 2001. gadā parakstīja līgumu ar [[WWE]].

sentences: {{cita nozīme|Bībeles personāžu|citām nozīmēm|Ārons (nozīmju atdalīšana)}}

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Leons Briedis
|         vārds_orig =
|             attēls = Leons Briedis.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1949
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 16
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas apriņķis|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 1
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latvietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, atdzejotājs
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Leons Briedis''' (dzimis {{dat|1949|12|16}} [[Madonas apriņķis|Madonas apriņķī]], miris {{dat|2020|2|1}}<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/kultura/literatura/muziba-devies-dzejnieks-leons-briedis.a346908/ Mūžībā devies dzejnieks Leons Briedis]</ref> [[Rīga|Rīgā]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]], [[Literatūras kritika|literatūrkritiķis]], [[Atdzeja|atdzejotājs]]. Rakstījis arī prozu bērniem. Ir [[Triju Zvaigžņu ordenis|Triju Zvaigžņu ordeņa]] kavalieris.

sentences: '''Romāņu tautas''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''Roma'' "[[Roma]]") ir dažādas izcelsmes tautu grupa, ko vieno [[Romāņu valodas|romāņu valodu]] lietojums. Tajā ietilpst tādas ģeogrāfiski un etniski attālinātas tautības kā [[portugāļi]], [[rumāņi]], [[franči]], [[puertorikāņi]] un citi.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Daugavpils Valstspilsētas vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Kauņas iela 8, [[Daugavpils]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Daugavpils
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 55 | latm  = 52 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 32 | longs = 47 | longEW = E

sentences:
s līdz ietekai [[Hapaka grāvis|Hapaka grāvī]] Rīgas kartē ar vāciskajiem vietvārdiem (1913). Lačupes kreisajā krastā iezīmēta Jaunā muiža (''Neuhof'')]]
]]

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Last.fm
| logo_attēls          =
| veids                = Tiešsaistes mūzikas datubāze, mūzikas straumāšanas vietne, sociālais tīkls un interneta radio
| īpašnieks            = CBS Interactive
| darbību_uzsāka       = 2002. gadā
| valodas              = Daudzvalodu (12 valodas)
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| mājas_lapa           = {{url|http://www.lastfm.com}}
|lapas_attēls=}}
'''Last.fm''' ir [[Mūzika|mūzikas]] interneta [[Interneta vietne|vietne]], kas dibināta Lielbritānijā [[2002. gads|2002]]. gadā. [[2009. gads|2009]]. gadā vietne sasniedza 30 miljonus aktīvu lietotāju.<ref>Jones, R. (29.03.2009.) [http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement Last.fm Radio Announcement] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120217155915/http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement |date={{dat|2012|02|17||bez}} }}, Last.fm blog, skatīts: 27.11.2013. (angliski)</ref> [[2007. gads|2007]]. gada maijā Last.fm par 140 miljoniem [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]] iegādājās kompānija [[CBS Interactive]].<ref>  Havenstein, H. (30.05.2007) [http://www.computerworld.com/s/article/9021918/CBS_ups_social_networking_ante_with_Last.fm_acquisition CBS ups social networking ante with Last.fm acquisition], Computerworld, skatīts:27.11.2013. (angliski) </ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Tomašs Žebrovskis
|     vārds_orig = ''Tomasz Żebrowski''
|         attēls = Tomasz Żebrowski.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1714
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Navahrudaka]]s apkaime, [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1758
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, astronoms, arhitekts, matemātiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS = Bāmijānas ielejas arheoloģiskie atradumi
| Image =
| imagecaption =
| State Party = {{flag|Afganistāna}}
| Type = Kultūra
| Criteria = i, ii, iii, iv, vi
| ID = 208
| Region = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year = 2003
| Session = 27.
| Danger = 2003—pašlaik
  |lat_dir = N |lat_deg = 34 |lat_min = 49 |lat_sec = 55
  |lon_dir = E |lon_deg = 67 |lon_min = 49 |lon_sec = 36
| map_type = Afganistāna
}}
'''Bāmijānas Budas statujas''' ({{val|prs|تندیس‌های بودا در بامیان}}, ''tandīshāy-e būdā dar Bāmyān'', {{val|ps|د باميانو بودايي پژۍ}}, ''də Bāmyāno būdāyī paĵəy'',) bija divas milzu [[Buda]]s statujas (viena no tām 55 m augsta, otra — 37 m) [[Kondoza (upe)|Kondozas]] upes ielejā. Tās bija pasaulē lielākās stāvoša Budas statujas.<ref name="teleg">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/asia/afghanistan/1326063/After-1700-years-Buddhas-fall-to-Taliban-dynamite.html|title=After 1,700 years, Buddhas fall to Taliban dynamite|publisher=The Telegraph|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref> Daļa no budistu klosteriem Bāmijānas ielejā, [[Afganistāna|Afganistānā]]. 2001. gadā tās uzspridzināja [[Taliban|talibi]], jo uzskatīja tās par pagānu elkiem.<ref name="usa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/news/science/archaeology/2001-03-22-afghan-buddhas.htm|title=Why the Taliban are destroying Buddhas|publisher=Usatoday.com|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šis slepenais iekāres objekts
| operators =
| attēls = Obscureobjectdesireposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Luiss Bunjuels]]
| producents = Seržs Silbermans
| scenārijs = * Luiss Bunjuels
* [[Žans Klods Karjērs]]
| aktieri = * [[Fernando Rejs]]
* [[Karola Bukē]]
* [[Anhela Molina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cet obscur objet du désir''
| studija = * ''Greenwich Film Productions''
* ''Les Films Galaxie''
* ''InCine''
| montāža =
| izplatītājs = * ''GEF-CCFC''
* ''InCine''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|8|17}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šis slepenais iekāres objekts"''' ({{Val|fr|Cet obscur objet du désir}}, {{Val|es|Ese oscuro objeto del deseo}}) ir 1977. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s kopražojuma [[Sirreālisma kino|sirreāla]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Luiss Bunjuels]], bet scenārija autori — Bunjuels un [[Žans Klods Karjērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fernando Rejs]], [[Karola Bukē]] un [[Anhela Molina]]. Filma balstīta uz 1898. gada [[Pjērs Luiss|Pjēra Luisa]] romānu ''La Femme et le pantin''. Šī ir pēdējā Bunjuela režisētā filma pirms viņa nāves 1983. gadā.<ref>{{Atsauce|title=Cet obscur objet du désir|url=https://www.imdb.com/title/tt0075824/|publisher=Greenwich Film Productions, Les Films Galaxie, In-Cine Compañía Industrial Cinematográfica|date=1977-10-08|accessdate=2022-10-31|first=Luis|last=Buñuel}}</ref><ref>{{Atsauce|title=That Obscure Object of Desire (1977) - Luis Buñuel {{!}} Synopsis, Characteristics, Moods, Themes and Related {{!}} AllMovie|url=https://www.allmovie.com/movie/v49269|accessdate=2022-10-31|language=en}}</ref>

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = IL-2
  |tips = [[Triecienlidmašīna]]
  |ražotājs = Iļjušin
  |attēls = Image:Il2 sturmovik.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = Sergejs Iļjušins
  |pirmais lidojums = 1939. gada 2. oktobris
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = 1941-1945
  |kopskaits = 36 183
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''IL-2''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[triecienlidmašīna]], kuru ražoja [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Ja pieskaita IL-2 pēcteci — lidmašīnu IL-10, kopā tika izgatavotas 42 330 lidmašīnas, kas ir vairāk, nekā jebkura cita militārā lidmašīna.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://combatavia.info/index4il2.html|title=Тяжёлый штурмовик ОКБ им. Ильюшина Ил-2, описание, тактико-технические характеристики, вооружение, модификации боевого самолёта Ил-2|publisher=Всё о военной авиации России|accessdate=2007-12-03|quote=По «тиражу» самолёт Ил-2 не имел себе равных. Заводы построили более 36 тыс. машин этого типа|archiveurl=https://www.webcitation.org/65IMdvaMp?url=http://combatavia.info/index4il2.html|archivedate=2012-02-08}}</ref> IL-2 tika plaši izmantota cīņās ar tankiem. IL-2 bija laba aizsardzība pret apšaudi no zemes, jo lidmašīnas motors, lidotāja kabīne un degvielas tvertnes bija aizsargātas ar bruņām. Viegli sašaujama bija tikai astes daļa ar [[fizelāža|fizelāžu]]. Tomēr lidmašīna bija diezgan neaizsargāta pret [[iznīcinātājs|iznīcinātājiem]]. No 1941. līdz 1945. gadam tika zaudētas 10 762 IL-2 lidmašīnas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sarda_sarda.jpg
| att_nosaukums = [[Atlantijas pelamīda]] (''Sarda sarda'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|   apakšdzimta = Scombrinae
|apakšdzimta_lv = Makreļu apakšdzimta
|         cilts = Sardini
|      cilts_lv = Pelamīdu cilts
|         ģints = Sarda
|      ģints_lv = Pelamīdas
|      binomial = Sarda <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1829)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džesika Česteina
 | vārds_orig              = ''Jessica Chastain''
 | attēls                  = Jessica Chastain at 2015 Empire Awards.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džesika Česteina [[Empire balva|''Empire'' balvu]] pasniegšanas ceremonijā 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 2004—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džesika Česteina''' ({{val|en|Jessica Chastain}}; dzimusi {{dat|1977|3|24}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Derakhshani|first=Tirdad|title=Sideshow: Jessica Chastain, uneasy star|url=http://articles.philly.com/2012-11-17/news/35157780_1_juanes-jessica-chastain-uneasy-star|work=Philadelphia Daily News|accessdate=January 17, 2013|date=November 17, 2012}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Peretz|first=Evgenia|title=Jessica Chastain on Her Rise in Hollywood|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/09/jessica-chastain-on-hollywood#slide=1|work=Vanity Fair|accessdate=January 17, 2013|date=September 2012}}</ref> ir amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktrise.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Meinhards Marnics
|     vārds_orig = ''Meinhard Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Ikšķile]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Ogres novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, SA grupenfīrers
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Ksavers Marnics]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Bioloģija''' ({{val|el|βίος}} (''bios'') — ‘dzīvība’; ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>"Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca", Norden AB, 2001, 104. lpp., {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[dabas zinātne]] par [[dzīvība|dzīvību]] visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju [[molekula|molekulārā]], [[šūnas|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organismi|organismu]] un organismu kopu līmenī. Bioloģijas galvenais uzdevums ir noskaidrot dzīvības būtību un likumsakarības, kas saistītas ar to.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx@tabid=9&id=105.html | title= Bioloģijas zinātne | publisher= ISEC | accessdate= 2010-02-15 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20091106183624/http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx%40tabid%3D9%26id%3D105.html | archivedate= 2009-11-06 }}</ref> Tā ir zinātne par dzīvajiem organismiem, kura noskaidro to, kā tie [[augšana|aug]], [[barošanās|barojas]] un kustas, kā tie [[vairošanās|vairojas]] un kā attīstās ilgā laika periodā ([[evolūcija]]).

sentences:
]]
'''Nolaižamais aparāts''' — [[kosmiskais lidaparāts|kosmiskā lidaparāta]] sastāvdaļa, kas spēj nolaisties uz [[Zeme]]s vai cita debess ķermeņa. Ja šim debess ķermenim nav atmosfēras, nolaižamajam aparātam jābūt aprīkotam ar bremzēšanas [[raķešdzinējs|raķešdzinēju]] un raķešdzinēju, kas nodrošina lēno nolaišanos. Ja debess ķermenim ir blīva atmosfēra, nolaižamajam aparātam jābūt aprīkotam ar izpletņu sistēmu vai citu bremzējošu ierīci. Ja debess ķermenim ir retināta atmosfēra, nolaižamais aparāts jāaprīko ar abu veidu nolaišanās sistēmu kombināciju.

sentences:
{{Notiek}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Otrais Lībijas pilsoņu karš
| partof      = [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|Lībijas pilsoņu kara]]
| image       = Libyan Civil War.svg
| image_size  = 300px
| caption     = Pašreizējā militārā situācija:<!-- do not change the date unless the map has been manually updated; the map does not auto-update --><div style="text-align: left;">{{legend|#ebc0b3|Lībijas parlamenta (Tubrukas valdības) un Nacionālās Lībijas armijas kontrolē}}{{legend|#cae7c4|ANO atbalstītās Nacionālās Saskaņas valdības kontrolē}}{{legend|#afc6e9|Lokālo militāro klanu kontrolē}}
</div>
| date        = 2014. gada 16. maijs  – pašlaik
| place       = [[Lībija]]
| result      =
| combatants_header =
| status      = turpinās
}}
'''Lībijas pilsoņu karš kopš 2014. gada''' jeb '''Otrais Lībijas pilsoņu karš''' ir  [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|2011. gada Lībijas pilsoņu kara]] turpinājums [[Lībija|Lībijā]], kas sākās 2014. gada maijā.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name = Turaidas muzejrezervāts
| image = Turaida Castle.JPG
| imagesize = 250px
| caption = [[Turaidas pils]]
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 57
| latm = 10
| lats = 57.36
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 50
| longs = 58.30
| longEW = E
| established = {{dat|1988}}
| dissolved =
| location = {{vieta|Latvija|Sigulda|Turaidas iela 10|3s=Turaidas iela (Sigulda)}}
| type =
| collection = 78,6 tūkstoši (2007)
| visitors = 273 312 (2018)<ref name="apmeklējums"/>
| president =
| curator =
| owner =
| publictransit =
| car_park =
| website = {{URL|http://www.turaida-muzejs.lv/}}
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 2606
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Turaidas muzejrezervāts''' atrodas Turaidas ielā 10, [[Sigulda|Siguldā]], [[Latvija|Latvijā]]. Dibināts 1988. gadā uz 1948. gadā dibinātā Siguldas Novadpētniecības muzeja bāzes.<ref name="lat">{{LAT e|5|565}}</ref> Kopš 1994. gada<ref name="lat" /> — īpaši aizsargājams kultūras piemineklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/253754-ipasi-aizsargajama-kulturas-pieminekla-turaidas-muzejrezervata-nolikums|title=Īpaši aizsargājamā kultūras pieminekļa – Turaidas muzejrezervāta – nolikums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2015|2|6||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts =
|reģions = [[Levante]]
|pilsēta = [[Ako (pilsēta)|Ako, Izraēla]]
|piens =  Govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = Mīksts
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Akavi siers''' ({{val|ar|جبنة عكاوي}}, arī ''Akawi'', ''Akkawi'') ir balts sālīts [[siers]], kas cēlies no [[Izraēla]]s pilsētas [[Ako (pilsēta)|Ako]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cheese.com/ackawi/|title=Ackawi - Cheese.com|website=www.cheese.com|access-date=2016-04-18}}</ref><ref name=Tamimep209>{{grāmatas atsauce|last=Tamime|first=A. Y.|editor=R. K. Robinson and A. Y. Tamime|title=Feta and Related Cheeses|url=https://books.google.com/books?id=dU6W5mXq13MC&q=nablus+cheese&pg=PA209|publisher=Woodhead Publishing|year=1991|isbn=978-1-85573-278-0|pages=209–216}}</ref>

sentences: '''Nacionālās atjaunošanas valdības hunta''' ({{val-es|Junta de Gobierno de Reconstrucción Nacional}}) bija [[Nikaragva]]s oficiālā valdība no {{dat|1979|7|19|Ģ}} līdz {{dat|1985|1|10|D}}. To pārvaldīja [[Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte]]s (FSLN) Nacionālā Valde.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Ardea cinerea 2 (Marek Szczepanek).jpg
 |    att_nosaukums = [[Zivju gārnis]] (''Ardea cinerea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Pelecaniformes
 |      kārta_lv = Pelikānveidīgie
 |        dzimta = Ardeidae
 |     dzimta_lv = Gārņu dzimta
|   apakšdzimta=Ardeinae
|  apakšdzimta_lv=Gārņu apakšdzimta
 |         ģints = Ardea
 |      ģints_lv = Gārņi
 |      binomial = Ardea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], [[1758]])</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Gārņi''', '''gārņu ģints''' (''Ardea'') ir viena no [[gārņu dzimta]]s (''Ardeidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas pieder [[gārņu apakšdzimta]]i (''Ardeinae''). Gārņu ģintī ir 14 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Pazīstamākās ir [[sudrabgārnis]] un [[zivju gārnis]].

sentences: '''Gastroenterīts''' ir [[kuņģis|kuņģa]] un [[tievā zarna|tievās zarnas]] iekaisuma slimība. Visbiežāk tas ir akūtā, dažkārt — hroniskā formā. Tas izraisa [[vemšana|vemšanu]], [[caureja|caureju]], [[vēdersāpes|sāpes vēderā]] un [[krampji|krampjus]].<ref name="EBMED2010"/> Lai gan gastroenterītam nav saistības ar [[gripa|gripu]], to sauc arī par vēdera un kuņģa gripu.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[nacionālais parks|nacionālie parki]]''', kas atrodas '''[[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]''': [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Kopumā Baltijas valstīs ir 15 nacionālie parki (Igaunijā — 6, Latvijā — 4 un Lietuvā — 5). [[Vilsandi nacionālais parks]] ir vecākais nacionālais parks Baltijas reģionā, jaunākais — [[Rāznas nacionālais parks]] (dibināts 2007. gadā). Lielākais nacionālais parks Baltijas valstu reģionā ir [[Gaujas nacionālais parks]] (917,45 km²), savukārt mazākais — [[Traķu vēsturiskais nacionālais parks]] (82 km²).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Dricanu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Dricānu pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ulrihs fon Heikings
|     vārds_orig = ''Ulrich von Heyking''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1718
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Piltene]], [[Piltenes apgabals]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]] (tagad {{vieta|Latvija|Ventspils novads}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Klodzko|Glaca]], [[Prūsijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Polija|Klodzko}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ernsts Evalds fon Heikings; Marija Veronika, dzimusi fon Blomberga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Lindsteta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = First United States Labor Day Parade, September 5, 1882 in New York City.jpg
| attēla_paraksts      = Darba svētku parāde Ņujorkā 1882. gadā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], {{flaga|Kanāda}} [[Kanāda|Kanādā]]
| brīvs_nosaukums1     = Veids
| brīvs_lauks1         = nacionāli svētki
| brīvs_nosaukums2     = Svinēšana
| brīvs_lauks2         = [[parāde]]s, [[pikniks|pikniki]]
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = septembra pirmā pirmdienā
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Botoma
 | official_name            = ''The Bottom''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Saba School of Medicine.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Saba#Mazās Antiļu salas#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Nīderlande}}
 | subdivision_type1        = Pašvaldība
 | subdivision_name1        = {{karogs|Saba}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1632
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2001
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 462
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = UTC-4
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 37| lats = 34| latNS = N
 | longd = 63 | longm = 14 | longs = 57| longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Botoma''' ({{val|en|The Bottom}}) ir ciems [[Nīderlandes Karaliste]]s speciālajā aizjūras municipalitātē [[Saba|Sabā]], tās administratīvais centrs. Izvietojusies salas dienvidrietumos ap 700 m no [[Karību jūra]]s krasta, kur atrodas salas vienīgā piestātne. Apdzīvoto vietu 1632. gadā dibināja kuģa katastrofā cietuši angļu jūrnieki. 1640. gadā pastāvīgu apmetni salā izveidoja holandiešu kolonisti no kaimiņos esošās [[Sintēstatiusa]]s salas. Salu pastāvīgi apdraudēja pirāti, kā arī pretenzijas no britu pārvaldībā esošās [[Jamaika]]s un pilnīgā Nīderlandes kontrolē sala nonāca tikai 1816. gadā.<ref>[https://thesabaislander.com/2014/12/18/driving-out-the-dutch/ The Saba Islander]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus cicer sl7.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus cicer
| suga_lv = Dedestiņu tragantzirnis
| binomial = Astragalus cicer
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Dedestiņu tragantzirnis''' (''Astragalus cicer'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], taču tas ir izplatījies arī [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], kur uzskatāms par adventīvu augu. Latvijas teritorijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir novērotas nezālienēs un [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] malās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-cicer-l/|title=dedestiņu tragantzirnis - Astragalus cicer L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-17}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Regbijs-7]]
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Urāli
|attēls                 = Ural mountains 3 448122223 93fa978a6d b.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz Urālu kalniem
| map_type            = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 60 | latNS  = N
| longd = 60 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa/Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa/Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}/{{KAZ}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2 500
|platums                = 150
|kalns                  = [[Narodnaja]]
|augstums               = 1 895
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Urāli''' ({{val|ru|Ура́л}}) jeb '''Urālu kalni''' (''Ура́льские го́ры'', {{val-kk|Орал таулары}}) ir [[kalnu grēda]], kas atrodas galvenokārt [[Krievija]]s rietumu centrālajā daļā starp [[Volga]]s upes reģionu rietumos un [[Rietumsibīrija]]s līdzenumu austrumos. Kopā ar [[Urāla]]s upi tie tradicionāli tiek uzskatīti par [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s kontinentālās daļas fizioģeogrāfisko robežu.<ref name=“Britannica”>{{cite web|url=https://www.britannica.com/place/Ural-Mountains|title=Ural Mountains|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|first=Yevgeny V.|last=Yastrebov|first2=Thomas M.|last2=Poulsen|accessdate=11 May 2019}}</ref>

sentences: '''Jelgavas pamiers''' (poļu: ''Rozejm w Mitawie'', zviedru: ''Stilleståndet i Mitaw'') bija pagaidu izlīgums starp karojošajām pusēm [[Poļu-zviedru karš (1600-1629)|Poļu-zviedru kara (1600-1629)]] trešā posma (1620—1622) noslēgumā. Pamieru 1622. gada novembrī [[Jelgavas pils|Jelgavas pilī]] parakstīja [[Zviedru Vidzeme]]s ģenerālgubernators [[Jakobs Delagardijs]] un Lietuvas hetmanis [[Kristaps Radvils]].

sentences: '''16. decembris''' ir gada 350. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (351. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 15 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Apis mellifera carnica worker hive entrance 3.jpg
| cilts = Apini
| iedalījums =
| izplatība =
| binomial = Apis mellifera carnica <small>(Polmans, 1879)</small>
| pasuga_lv = Karniolas medusbite
| pasuga = Apis mellifera carnica
| suga_lv = Eiropas medusbite
| suga = Apis mellifera
| ģints_lv = Medusbites
| ģints = Apis
| cilts_lv = Medusbišu cilts
| dzimta_lv = Bišu dzimta
| dzimta = Apidae
| kārta_lv = Plēvspārņi
| kārta = Hymenoptera
| klase_lv = Kukaiņi
| klase = Insecta
| tips_lv = Posmkāji
| tips = Arthropoda
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts = Animalia
| kategorijas = nē
}}
'''Karniolas medusbite''' (''Apis mellifera carnica''; dažādos reģionos arī '''Karintijas medusbite''', '''Krainas medusbite, Karpatu medusbite''')<ref name="ReferenceA">{{Grāmatas atsauce|edition=2. Aufl|title=Naturgeschichte der Honigbienen: Biologie, Sozialleben, Arten und Verbreitung|publisher=Franckh-Kosmos Verl|date=2003|location=Stuttgart|isbn=978-3-440-09477-8|first=Friedrich|last=Ruttner|first2=Martin|last2=Lindauer}}</ref> ir rietumu [[Medusbites|medusbišu]] [[Eiropas medusbite|Eiropas medusbišu]] pasuga, kas pielāgojusies Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas videi. Pasuga nosaukta par godu vēsturiskajam [[Karniola]]s (Krainas) reģionam, kurš atradās mūsdienu [[Slovēnija|Slovēnijā]], un ir vistālāk ziemeļos mītošā no Balkānu populācijas Eiropas medusbitēm. Mūsdienās tā ir viena no visā pasaulē visvairāk audzētajām medusbišu pasugām.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Uzunov|first=Aleksandar|last2=Costa|first2=Cecilia|last3=Panasiuk|first3=Beata|last4=Meixner|first4=Marina|last5=Kryger|first5=Per|last6=Hatjina|first6=Fani|last7=Bouga|first7=Maria|last8=Andonov|first8=Sreten|last9=Bienkowska|first9=Malgorzata|date=2014|title=Swarming, defensive and hygienic behaviour in honey bee colonies of different genetic origin in a pan-European experiment|url=https://www.academia.edu/19071966/Swarming_defensive_and_hygienic_behaviour_in_honey_bee_colonies_of_different_genetic_origin_in_a_pan_European_experiment|journal=Journal of Apicultural Research|volume=53|issue=2|pages=248|issn=0021-8839}}</ref>

sentences: '''Cefeja Gamma Ab''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 14,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefeja zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Cefeja Gamma A]] vidēji 2,039 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,1146. 1 Gads uz planētas ilgst 902,876 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 1,603 reizes vairāk par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences:
{{Kauja infobox
| kauja = Abrenes kauja
| attēls =
| paraksts = Ziemeļlatgales atbrīvošanas operācija
| konfl = [[Latvijas brīvības cīņas]]
| laiks = 1920. gada 12. janvāris - 14. janvāris
| vieta = [[Abrene]]s apkārtne
| iznāk = [[Latvijas Bruņotie spēki]] uzvara
| puse1 = {{flaga|Latvija}} [[Latvijas Republika]]
| puse2 =  [[Krievijas PFSR]]
| karavad1 =
| karavad2 =
| spēki1 =
| spēki2 =
| zaud1 =
| zaud2 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Trakā Grieta
 |        krāsu_shēma = ierocis
 |             attēls = Ghent_cannon.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Trakā Grieta
 |        vietaskarte = Beļģija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 51.0573 | plat_NS =
 | gar_d  = 3.7241 | gar_EW  =
 |          atrašanās = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars = 16,4 t
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums = 498 cm
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences:
{{jāuzlabo|Terminu latviskojumi}}
{{Japāņu rakstība}}
'''[[Japāņu valoda]]s [[romanizācija]]''' (japāniski saukta par {{nihongo|'''rōmaji'''|ローマ字|}} ''{{Audio|Ja-Romaji.oga|klausīties}}'' - latviski izrunā kā "''rōmadži''" un kas nozīmē "latīņu burti") ir [[Latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] lietošana, lai rakstītu japāņu valodā, kas parasti tiek rakstīta [[logogramma|logogrāfiskās rakstu zīmēs]], no ķīniešu valodas aizgūtās zīmēs ([[kanji]]) un [[sillabārijs|sillabiskos]] skriptos ([[kana]]). Tas tiek darīts jebkurā kontekstā, kur japāņu tekstam ir jābūt saprotamam cilvēkiem, kas nezin japāņu valodu, piemēram, ielu nosaukumos, pasēs, vārdnīcās un mācību grāmatās tiem, kas mācās japāņu valodu. Vārds "rōmaji" dažkārt tiek nepareizi [[transliterācija|transliterēts]] kā ''roma'''n'''ji'' vai ''rōma'''n'''ji'' ("n" pirms "j").

sentences:
un [[Gazas josla]]s.]]
'''Palestīnieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: الفلسطينيون, ''al-filasTīnīyyūn'', [[Ivrits|ivritā]]: פלסטינים) ir apzīmējums [[arābu valoda]]s dialektā runājošiem [[Palestīna]]s apvidus [[Vidusjūra]]s austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]] (~4 000 000), [[Izraēla|Izraēlu]] un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: [[Jordānija|Jordānijā]] (~2 700 000), [[Sīrija|Sīrijā]] (~450 000), [[Libāna|Libānā]] (~400 000), [[Čīle|Čīlē]] (~500 000)<ref>[http://www.blog-v.com/arabesenchile/ descendientes de árabes en porcentajes.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |title=500.000 mil descendientes de palestinos en Chile. |access-date={{dat|2013|07|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090722073846/http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |archivedate={{dat|2009|07|22||bez}} }}</ref>, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (~70 000), [[Hondurasa|Hondurasā]] (~55 000), [[Brazīlija|Brazīlijā]] (~50 000), [[Lībija|Lībijā]], [[Jemena|Jemenā]], [[Kuveita|Kuveitā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir [[islams]] (93%), taču ir arī liels skaits (6%) [[kristietība|kristiešu]].

sentences:
{{Cat main|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
{{Commons cat|World Junior Figure Skating Championships|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
[[Kategorija:Daiļslidošana]]
[[Kategorija:Daiļslidošanas čempionāti]]
[[Kategorija:Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Juniori]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = AWIPEV Arktiskā pētniecības bāze
| oriģinālnosaukums    = ''AWIPEV Arctic Research Base''
| attēls               = International meteorological center - panoramio.jpg
| paraksts             = AWIPEV piederošā starptautiskā meteoroloģiskā observatorija
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{FRA}}/{{DEU}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=15| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 2003
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Alfreda Vēgenera institūts|AWI]], [[IPEV]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = 3
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = https://www.awipev.eu/
}}
'''AWIPEV Arktiskā pētniecības bāze''' ({{val|fr|Base Arctique L’AWIPEV}}, {{val|de|AWIPEV Forschungsbasis}}) ir [[Francija]]s un [[Vācija]]s vissezonas apvienotā [[polārstacija|pētniecības bāze]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.awipev.eu AWIPEV Arctic Research Base Ny-Ålesund]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Izveidota 2003. gadā, apvienojot Vācijas un Francijas pētnieciskos resursus Nīolesunnā. Bāze iekļauj Vācijas [[Koldeveja]]s staciju un Francijas stacijas [[Rabo]] un [[Korbela|Korbelu]], kā arī visas saistītās infrastruktūras. Bāzi kopīgi pārvalda Vācijas [[Alfreda Vēgenera institūts]]<ref>[https://www.awi.de/expedition/stationen/awipev-forschungsbasis.html AWIPEV Forschungsbasis. Grenzübergreifende Forschung in der Arktis]</ref> (AWI) un [[Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.institut-polaire.fr/ipev-en/infrastructures-2/stations/arctic/ |title=AWIPEV: Franco-German Arctic Station, Svalbard |access-date={{dat|2019|09|16||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190901192747/https://www.institut-polaire.fr/ipev-en/infrastructures-2/stations/arctic/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190901192747/https://www.institut-polaire.fr/ipev-en/infrastructures-2/stations/arctic/ |date={{dat|2019|09|01||bez}} }}</ref> (IPEV), no kuru saīsinātajiem nosaukumiem veidots bāzes nosaukuma [[akronīms]].

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas armija (1935–1945)''
''Deutsches Heer''
|image =
|caption = Ķiveres zīmotne, ko izmantoja Vācijas armija 1940. gadu vidū
|dates  = 1935–1946
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = {{Flagicon image|Standarte Adolf Hitlers.svg|size=23px}} [[Ādolfs Hitlers]]
|branch =
|type =[[Sauszemes bruņotie spēki]]
|role = [[Vērmahts|Vērmahta]] sauszemes bruņotie spēki
|size = 13 600 000<ref>Overmans, Rüdiger (2000). Deutsche militärische Verluste im Zweiten Weltkrieg (in German). De Gruyter Oldenbourg. ISBN 3-486-56531-1.</ref>
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I un II]] komandpunkts, [[Cosene]]
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Valters fon Brauhičs]]

|identification_symbol =
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors =
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Vācu armija''' ({{val|de|Deutsches Heer}}) bija [[Vērmahts|Vērmahta]], nacistiskās Vācijas regulāro bruņoto spēku, sauszemes spēku sastāvdaļa no 1935. gada līdz tā faktiski beidza pastāvēt 1945. gadā un pēc tam formāli tika likvidēta 1946. gada augustā.<ref>Large, David Clay (1996). Germans to the Front: West German Rearmament in the Adenauer Era. The University of North Carolina Press. ISBN 978-0807845394.</ref> Otrā pasaules kara laikā Vācijas armijā kopumā dienēja aptuveni 13,6 miljoni karavīru. Armijas personālu veidoja brīvprātīgie un obligātā dienesta karavīri.

sentences:
{{Cita nozīme|juristu|mācītāju|Baltazars Bergmanis (mācītājs)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Baltazars fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Balthasar von Bergmann''
|         attēls = Baltazars_Bergmans.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Baltazara fon Bergmana (apakšā) ēnu profils (J.K.Broces zīmējums)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Baltazars Bergmanis (mācītājs)|Baltazars Bergmanis]]; māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts), [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs) un [[Liborijs fon Bergmanis]] (''Liborius von Bergmann'', 1754-1823, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margarēte, dzim. Berga (kāzas 1768. gada 27. novembrī [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Analogais dators''' ({{val-en|analog computer}}) ir [[dators|datora]] veids, kas izmanto [[elektrība|elektriskās]], [[mehānika|mehāniskās]], [[hidraulika|hidrauliskās]] vai citas [[fizika|fizikālās]] īpašības, lai modelētu problēmu, kura jāatrisina. Šajā datorā katrai matemātiskai operācijai parasti atbilst kāds fizikālais likums, kas nosaka matemātisku atkarību starp ieejas un izejas fizikālajiem lielumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Afrotheria 0.jpg
|       att_izmērs = 230px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       apakšklase = Theria
|    apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
|   augstākā kārta = Afrotheria
|augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         binomial = Afrotheria <small>(Stanhope et al., 1998)</small>
|       iedalījums =
*[[Āfrikas kukaiņēdāji]] (''Afroinsectiphilia'')
*[[Āfrikas nagaiņi]] (''Paenungulata'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ēdamais tomāts
|          platums = 235px
|           attēls = Bright red tomato and cross section02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. lycopersicum
|          suga_lv = Ēdamais tomāts
|           suga_r = Tomāts
|         binomial = Solanum lycopersicum
|         sinonīmi = ''Lycopersicon lycopersicum''<br />''Lycopersicon esculentum''
|  izcelsmes_vieta = [[Latīņamerika]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Žāvas''', arī '''žāvāšanās''', ir [[reflekss]], kuram raksturīga nepatvaļīga, dziļa [[elpošana|ieelpa]] ar atvērtu [[mute|muti]]. Viens no iemesliem, ar ko tiek skaidrota žāvāšanās, ir [[skābeklis|skābekļa]] trūkums apkārtējā [[gaiss|gaisā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/zavas_pme | title= Žāvas | publisher= Populārā medicīnas enciklopēdija | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref> Pēc žāvām palielinās skābekļa piegāde organismam. Pastāv uzskats, ka žāvāšanās ir "lipīga", tas ir, kad kāds ir nožāvājies, pēc neilga laika arī citi apkārtējie sāk žāvāties. Skaidras atbildes, kāpēc tā notiek, nav.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://travelnews.lv/index.php?m_id=18538&i_id=5&pub_id=97717 | title= Kāpēc žāvas ir lipīgas un cik ilgi, vērojot citus, vari tām turēties pretī (video) | publisher= Spa & Veselība,  BalticTravelnews | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref> Viens no skaidrojumiem ir tāds, ka par žāvāšanos atbild galvas [[smadzenes|smadzeņu]] motorās garozas daļa — jo lielāka aktivitāte novērojama šajā smadzeņu daļā, jo lielāka ir nosliece uz žāvāšanos.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.apollo.lv/6004437/zinatnieki-izskaidrojusi-kapec-zavasanas-ir-lipiga | title= Zinātnieki izskaidrojuši, kāpēc žāvāšanās ir lipīga | publisher= Apollo.lv | accessdate= 2019. gada 13. augustā}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
[[File:Bright red tomato and cross section02.jpg|thumb|right|Botānikā tomāts ir auglis. Tomēr sarunvalodā to sauc par dārzeni; tāpēc ASV Augstākā tiesa lēma, ka ievedmuitas noteikumu kontekstā tomāts uzskatāms par dārzeni.]]
'''Nikss pret Hedenu''' bija tiesas prāva 1893. gadā, kurā [[ASV Augstākā tiesa]] lēma, ka saskaņā ar ASV ievedmuitas noteikumiem, [[tomāts]] tiek klasificēts kā [[dārzenis]], nevis [[auglis]].<ref>{{cite web|url=http://caselaw.lp.findlaw.com/scripts/getcase.pl?court=US&vol=149&invol=304|title=FindLaw's United States Supreme Court case and opinions.|website=Findlaw}}</ref> Tiesas vienbalsīgais viedoklis bija, ka 1883. gada tarifu likumā izmantota vārdu "auglis" un "dārzenis" ikdienas, nevis botānikas nozīme.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Xanthium spinosum - staminate flowers.JPG
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Dzeloņainais smaildadzis]] (''Xanthium spinosum'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Xanthium
| ģints_lv = Smaildadži
| binomial = Xanthium
| sinonīmi =
}}'''Smaildadži''' ({{val|la|Xanthium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Latvijā ir sastopamas sugas:<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/compositae/|title=Kurvjziežu dzimta - Compositae, syn. Asteraceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-16}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Amerikāņi pēc nodarbošanās|Fotomodeļi]]
[[Kategorija:Fotomodeļi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Valeiko''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Cortese''''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dzintarskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–COOH
|molmasa=118,09
|blīvums=1564
|kušanas temperatūra=185 - 187 °C
|viršanas temperatūra=235 °C
}}
'''Dzintarskābe''' (butāndiskābe, etāndikarbonskābe, HOOC–CH2–CH2–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Dzintarskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sukcinātiem''' ({{Val-la|succinum}} - [[dzintars]]). Dzintarskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un [[etanols|spirtā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kutorgina cingulata.png
| att_nosaukums =Atripīds {{TaksoSaite|Kutorgina cingulata}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Kutorginida
| kārta_lv =Kutorginīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Smallwallaby.jpg
| att_nosaukums =[[Sarkankakla valabijs]] (''Macropus rufogriseus'')
| att_izmērs=220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Macropodiformes
| apakškārta_lv=Ķengurveidīgie
| iedalījums=
* [[Ķenguru dzimta]] (''Macropodidae'')
* [[Muskusžurkķenguru dzimta]] (''Hypsiprymnodontidae'')
* [[Žurkķenguru dzimta]] (''Potoroidae'')
| binomial=Macropodiformes, <small>([[Ameghino]], 1889)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Reģionālisms''' ir [[Politika|politiska]] [[ideoloģija]], kuras mērķis ir palielināt viena vai vairāku [[Reģions|reģionu]] politisko varu, ietekmi, un pašnoteikšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/regionalism|title="Definition of REGIONALISM"}}</ref>

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Igbijs iet uz leju
| operators =
| attēls = Igby Goes Down.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bars Stīrss]]
| producents =
| scenārijs = Bars Stīrss
| aktieri = * [[Kīrans Kalkins]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Raiens Filipi]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Igby Goes Down''
| studija = * ''[[United Artists]]''
* ''Atlantic Streamline''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|13}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl291210753/|title=
Igby Goes Down |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Igbijs iet uz leju"''' ({{Val|en|Igby Goes Down}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bars Stīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīrans Kalkins]], [[Klēra Deinsa]], [[Džefs Goldblūms]], [[Amanda Pīta]], [[Raiens Filipi]], [[Bills Pulmans]] un [[Sūzana Sarandona]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Tetjana Lavrenčuka
 |       piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Cīņas sports
 |          vārds_orig = ''Тетяна Лавренчук''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|3|3}}
 |             dz_viet = {{vieta|Ukraina|Žitomiras apgabals|Baranivkas rajons|Ostrožoka}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērv|cm=159}}
 |               svars = {{mērv|kg=58}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{UKR}}
 |        sporta veids = [[Cīņas sports]]
 |               klubs =
 |          disciplīna = Brīvā cīņa
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Competition|[[Eiropas spēles]]}}
{{Medal|Silver|[[2015. gada Eiropas spēles|Baku 2015]]|[[Cīņas sports 2015. gada Eiropas spēlēs|līdz 58 kg]]}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[2013. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā|Tbilisi 2013]] |līdz 59 kg}}
}}
'''Tetjana Lavrenčuka''' ({{val|uk|Тетяна Вікторівна Лавренчук}}; dzimusi {{dat|1993|3|3}}) ir ukraiņu [[Brīvā cīņa|brīvā stila]] [[cīkstone]], [[Eiropas spēles|Eiropas spēļu]] un [[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempionāta]] medaļniece.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://esu.com.ua/search_articles.php?id=52735 |title=Лавренчук Тетяна Вікторівна |accessdate=2020-04-25 |work= |publisher=esu.com.ua/ |date= |language=uk }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs"
| attēls                   = American pie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 =
* [[Pols Veitcs]]
* [[Kriss Veitcs]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Kriss Veitcs]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Universal Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|7|9}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{karogs|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 10 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 = 235 483 004 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Amerikāņu pīrāgs 2]]"
| imdb                     = 0163651
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs"''' ({{val|en|American Pie}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisori ir [[Pols Veitcs|Pols]] un [[Kriss Veitcs|Kriss]] Veitci. Šī ir ''[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]'' sērijas pirmā daļa. Nākamā filmas daļa [[Amerikāņu pīrāgs 2]] iznāca [[2001. gads|2001]]. gadā.

== Filmas stāsts ==
Filmas stāsts ir par četriem pusaudžiem Džimu, Finču, Ozu un Kevinu no Rietumu [[Mičigana]]s vidusskolas, kuri ir nolikuši paktu, ka līdz vidusskolas beigšanai ir jāzaudē [[nevainība]]. Kādā vidusskolas ballītē viņi saprot, ka vienošanos nemaz nebūs tik viegli izpildīt. Taču viņi vēl joprojām domā, ka jāzaudē nevainība pirms vidusskolas pabeigšanas, un vidusskolas izlaiduma ballīte ir pēdējā iespēja to īstenot. Kad sāk tuvoties liktenīgais brīdis, puiši sāk iztēloties kā tas varētu notikt un galvenais sākt meklēt meiteni, kura būtu uz mieru vienas nakts sakaram.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kerija Andervuda
|      Vārds_orig = ''Carrie Underwood''
|          Attēls = Carrie Underwood 2, 2012.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Kerija Andervuda 2012. gadā
|        Dz_vārds = Kerija Marija Andervuda
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|10}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Muskogī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[kantripops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore, aktrise
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, klavieres
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[19 Entertainment|19]], [[Arista Nashville]], [[Arista Records|Arista]]
|   Darbojies_arī = [[Brad Paisley]], [[Randy Travis]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.carrieunderwoodofficial.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Kerija Marija Andervuda''' ({{val|en|Carrie Marie Underwood}}; dzimusi {{dat|1983|3|10}} [[Muskogī]], [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa uzvarēja ASV televīzijas šova "[[Amerikāņu elks]]" ceturtajā sezonā 2005. gadā.<ref name="foxnews">{{ziņu atsauce|title= Carrie Underwood Is America's 'Idol'|url= http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|publisher= Fox News|date= May 26, 2005|accessdate= December 15, 2007|archiveurl= https://web.archive.org/web/20110906094306/http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|archivedate= {{dat|2011|09|06||bez}}}}</ref> K. Andervuda ir saņēmusi vairākas [[Grammy award|''Grammy'' balvas]]. Viņa izdevusi četrus albumus, ir devusies piecās tūrēs. Ir filmējusies vairākās filmās, no kurām lielākā daļa vēl nav iznākušas. Viņas pirmais albums ''[[Some Hearts]]'' tika sertificēts ar septiņkāršo platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas, tāpat tas ''[[Billboard]]'' vērtējumā tika atzīts par 2000. gadu dekādes labāko kantrimūzikas albumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 |title=Music Charts, Most Popular Music, Music by Genre & Top Music Charts |work=Billboard |date=December 31, 2009 |accessdate=January 6, 2011 |archive-date={{dat|2010|07|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100715151758/http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 }}</ref>

sentences: '''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gēli Raubala
|          vārds_orig = Angela Maria Raubal
|              attēls =
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta =  [[Linca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1931
|           m_mēnesis = 09
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Minhene]], [[Veimāras Republika]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austriete]]
|        nodarbošanās =
|             vecāki  = [[Angela Hitlere]]
|           radinieki = [[Ādolfs Hitlers]] (krusttēvs)
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences: '''Livonijas Konstitūcijas''' ({{val|la|Constitutiones Livoniae}}) bija 1582. gadā [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] valdnieka [[Stefans Batorijs|Stefana Batorija]] parakstīts likums, kas regulēja [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldi. Pirms šī likuma pārvaldi regulēja 1561. gada [[Sigismunda Augusta privilēģija]]. Livonijas konstitūciju trīs grozījumus sauca par [[Livonijas ordinācijas|Livonijas ordinācijām]] (1589, 1598, 1609).

sentences: '''Dispersijas analīze''' jeb ''ANOVA (Analysis of Variance)'' ir [[statistika]]s [[metode]], kas tiek izmantota, lai noteiktu, vai divu vai vairāku izlašu [[Dispersija (statistika)|dispersijas]] (t.i. vērtību sadalījumi) ir statistiski nozīmīgi atšķirīgas. Ja tiek vienkārši salīdzināti divi vidējie, tad rezultāti būs tie paši, kas [[T tests|t testā]]. Tomēr dispersiju analīze ir metode ar plašākām pielietošanas iespējām. Veicot līdzīgus aprēķinus kā t testa gadījumā, datus apstrādājot var sadalīt apakšgrupās un pētīt attiecības visu šo grupu starpā, neizdarot kompleksus aprēķinus. Ir ''vienfaktora dispersiju analīze'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc viena faktora, un ''daudzfaktoru dipersiju analīze (MANOVA)'', kurā apakšgrupas tiek dalītas pēc vairākiem faktoriem.

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Jēkabpils
| settlement_type           = Valstspilsēta
| image_skyline             = Jēkabpils lynx - panoramio.jpg
| image_caption             = Jēkabpils Vecpilsētas laukums
| image_flag                = Jēkabpils flag.svg
| flag_link                 = Jēkabpils karogs
| flag_size                 = 150px
| image_shield              = Coat of Arms of Jēkabpils.svg
| shield_link               = Jēkabpils ģerbonis
| shield_size               = 75px
| image_blank_emblem        = Logo of Jēkabpils.svg
| blank_emblem_type         = [[Logo]]
| pushpin_map               = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position    =
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flag|Latvija}}
| subdivision_type2         = Novads
| subdivision_name2         = [[Jēkabpils novads]]
| established_title         = Pilsētas tiesības
| established_date          = no [[1670. gads|1670]]. gada
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| seat_type                 = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat                      = {{val|de|Jakobstadt}}
                              {{val|pl|Jakubów}}
| government_type           =
| leader_title             = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] domes priekšsēdētājs
| leader_name              = [[Raivis Ragainis]]
([[Latvijas Zaļā partija|LZP]])
| area_footnotes            = <ref name="Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf|title=Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats|publisher=Jēkabpils pilsētas pašvaldība|accessdate={{dat|2015|7|2||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200919113925/https://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf}}</ref>
| area_total_km2            = 25.53
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jēkabpils}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 10
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset                = +2
| timezone_DST              = EEST
| utc_offset_DST            = +3
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 42 | longEW = E
| elevation_m               = 74 — 110
| postal_code_type          = Pasta indeksi
| postal_code               = LV-52(01-06)
| area_code                 = (+371) 652
| website                   = {{URL|http://www.jekabpils.lv}}
| footnotes                 =
}}
'''Jēkabpils''' ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], ietilpst [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]] un ir tā administratīvais centrs. Pilsēta izvietojusies [[Daugava]]s abos krastos gan [[Sēlija|Sēlijā]], gan [[Latgale|Latgalē]]. Pieder [[Zemgales plānošanas reģions|Zemgales plānošanas reģionam]]. Jēkabpilī dzīvo 21 418 (2022. gada dati) iedzīvotāji. Jēkabpils ir nozīmīgs satiksmes mezgls: autoceļu un dzelzceļu krustpunkts.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Auru pagasts}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Eidemanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Robert Eideman NKVD.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Pēc apcietināšanas 1937. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Lejasciema pagasts|Lejasciems|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 06
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza, dzeja
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alloklazīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/D.22-60
|ķīm_formula=
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=Melna
|habituss=Masīvs, prizmatiski kristāli, radiāli izkārtoti kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, izteikta - citā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,17
}}
__NOTOC__

sentences: '''Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests''' (''European Geostationary Navigation Overlay Service (EGNOS)'') ir [[Pavadoņu navigācijas sistēmu papildināšana|pavadoņos bāzēta papildināšanas sistēma]] (''Satellite Based Augmentation System (SBAS)''), kuru [[Eiropas Komisija]]s vārdā izstrādājusi [[Eiropas Kosmosa aģentūra]] un [[Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija]] (''European Organisation for the Safety of Air Navigation (Eurocontrol)''). Tas papildina [[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]] un [[GLONASS]] ziņojot par šo sistēmu pozicionēšanas datu uzticamību un precizitāti, kā arī pārraidot korekcijas. Nākotnē sistēma papildinās arī [[Galileo (navigācijas sistēma)|''Galileo'']].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zem sudraba ezera
| operators =
| attēls = Under the Silver Lake.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = neo-noir, komēdija, trilleris
| režisors = [[Deivids Roberts Mičels]]
| producents =
| scenārijs = Deivids Roberts Mičels
| aktieri = * [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Railija Keo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Under the Silver Lake''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = [[A24]]
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|4|19|ASV}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,05 miljoni }}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5691670/?ref_=bo_se_r_1|title=Under the Silver Lake (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zem sudraba ezera"''' ({{Val|en|Under the Silver Lake}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Roberts Mičels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Endrū Gārfīlds]] un [[Railija Keo]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Štange
|     vārds_orig = ''Alexander Stange''
|         attēls = Штанге Александр.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mohiļeva]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Mineraļnije Vodi]], [[Ziemeļkaukāza novads]], [[PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Viktorija Meinharde
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Hodža Nasredīns''' ir folklorizēta persona [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], parasti tiek uzskatīts par [[turki seldžuki|seldžuku]] [[sūfisms|sūfiju]]. Tiek uzskatīts, ka viņš ir dzimis [[Eskišehiras ils|Eskišehiras ilā]], mūsdienu [[Turcija]]s teritorijā, savukārt miris 13. gadsimā [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], netālu no tās galvaspilsētas [[Konja]]s. Viņš tiek attēlots kā vieds vīrs, nereti tiek izmantots kā tēls austrumu [[joks|jokos]] un [[anekdote|anekdotēs]]. Nav tiešu pierādījumu, ka šāda persona tik tiešām ir bijusi.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sedlecas osuārijs
| native_name         = ''Kostnice v Sedlci''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Čehija#Eiropa
| status              =
| image               = Kostnice_Sedlec.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Čehija}}, [[Kutna Horas apriņķis]]
| latd  = 49.961956 | latNS  = N
| longd = 15.288292 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1870. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kutna Hora: Pilsētas vēsturiskais centrs ar Svētās Barbaras baznīcu un Sedlecas Dievmātes katedrāli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/732 732]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CZE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jūlija Timošenko
| attēls              = Yulia Tymoshenko November 2009-3cropped.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jūlija Timošenko 2009. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministre]]
| term_sākums         = {{dat|2007|12|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|2010|3|11|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Viktors Janukovičs]]
| pēctecis            = [[Mikola Azarovs]]
| term_sākums2        = {{dat|2005|1|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2005|9|8|N}}
| prezidents2         = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis2        = [[Mikola Azarovs]]
| pēctecis2           = [[Jurijs Jehanurovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1960|11|27|N}}
| dzim_vieta          = [[Dņipro]]petrovska, [[Ukraina]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Jūlijas Timošenko bloks]]
| dzīvesb             = [[Oleksandrs Timošenko]]
| profesija           =
| reliģija            = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Microbotryomycetes
| klase_lv =
| rinda = Microbotryales
| rinda_lv = Mikrobotrijas
| iedalījums=
* dzimta: [[Microbotryaceae]]
* dzimta: [[Ustilentylomataceae]]
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vladimirs Petrovs''' ({{Val-ru|Владимир Михайлович Петров}}; dzimis {{dat|1907|2|15}}, miris {{dat|1991|6|14}}) bija [[Padomju Savienība]]s slepenā dienesta virsnieks, kurš ievērību guva 1954.gadā [[Austrālija]]s varas iestādēm pieprasot politisko patvērumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Benadryl'', ''Dimedrol''
|           CAS numurs = 58-73-1
|      ķīmiskā formula = C17H21NO
|              molmasa = 255,355
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noteikti, varbūt
| attēls                   = Definitely Maybe poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Definitely, Maybe''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
''[[StudioCanal]]''
''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|2|14||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007|title=Definitely, Maybe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100539/http://bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=definitelymaybe.htm|title=Definitely, Maybe (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noteikti, varbūt"''' ({{val|en|Definitely, Maybe}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Aila Fišere]], [[Dereks Lūks]], [[Ebigeila Breslina]], [[Elizabete Benksa]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|14||bez}}.

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences: '''Mati''' ir tieva, elastīga struktūra, kas atrodas uz [[zīdītāji|zīdītāju]] ādas. Matu kopumu, kas atrodas uz ķermeņa, dēvē par '''apmatojumu''', savukārt dzīvniekiem dažreiz dēvē arī par '''[[spalva|spalvu]]''' vai '''kažoku'''. Tieši apmatojums ir viena no īpašībām, ar kuru zīdītāji atšķiras no citām dzīvnieku klasēm. [[Kukaiņi]]em uz ķermeņa danielam arī ir mazs matiņš, bet tiem ir pavisam cita veida struktūra. Savukārt [[augi|augu]] matiņus sauc par [[trihoma|trihomām]]. Ikdienā ar terminu "mati" saprot tikai apmatojumu, kas atrodas [[cilvēks|cilvēkam]] uz [[galva]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Kauja par Chinvalu
| partof            = [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas kara (2008)]]
| image             = Tskhinvali_battles_(8_August)_(en).svg
| caption           =
| date              = 2008. gada 8.-11. augusts
| place             = [[Chinvala]], [[Dienvidosetija]]
| result            = Krievijas un Dienvidosetijas uzvara, Gruzijas spēki pilnībā atkāpās no pilsētas
| combatant1        = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
| combatant2        = {{flag|Krievija}}
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
| commander1        =
| commander2        =
| units1            =
| units2            =
| casualties1       = {{Flagicon image|Flag_of_Georgia.svg|border}} [[Gruzija]]
169 karavīri miruši
| casualties2       = {{flag|Krievija}}
67 karavīri miruši
283 tika ievainoti
{{Flagicon image|Flag_of_South_Ossetia.svg|border}} [[Dienvidosetija]]
26 miruši
| campaignbox       =
| image_size        = 280
| notes             =
}}
'''Kauja par Chinvalu''' ({{val|ka|ცხინვალის ბრძოლა}}) bija kauja par [[Chinvala]]s pilsētu, [[Separātisms|separātiskās]] [[Dienvidosetija]]s galvaspilsētu. Tā bija vienīgā lielā kauja [[Krievijas—Gruzijas karš (2008)|Krievijas—Gruzijas karā]].
 tanks [[Chinvala|Chinvalā]]]]
[[Gruzijas bruņotie spēki|Gruzijas sauszemes karaspēks]] ienāca pilsētā 2008. gada 8. augustā. Gruzijas spēki dažu stundu laikā pārņēma kontroli pār lielāko daļu pilsētas. [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas spēki]] sāka ieiet Dienvidosetijā, bet sarežģītās loģistikas dēļ Krievijas papildspēku ierašanās bija lēna. Pēc smagām kaujām Gruzijas karaspēks 10. augusta vakarā beidzot bija spiests atkāpties no pilsētas un 11. augustā pameta Dienvidosetiju.

sentences: '''Vesterns''' ({{val-en|western}} — ‘rietumi’) ir [[māksla]]s žanrs [[literatūra|literatūrā]], [[kino]], [[glezniecība|glezniecībā]] un [[tēlotāja māksla|tēlotājmākslā]], kas attēlo notikumus [[Ziemeļamerika]]s Rietumos ([[Mežonīgie rietumi|Mežonīgajos rietumos]]) un romantizē [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Rietumu dzīves veidu.

sentences:
'''Redzamais spožums''' raksturo apgaismojumu, kurš no [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] (parasti [[zvaigzne]]s) nonāk vietā, kur atrodas novērotājs. To mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]], apzīmē '''m'''.

Jo [[debess ķermenis]] spožāks, jo mazāks tā [[zvaigžņlielums]]. Zvaigžņlielums atkarīgs ne tikai no tā, cik daudz [[gaisma]]s izstaro [[zvaigzne]], bet arī no attāluma līdz tai.
Zvaigžņu dalīšana pēc to zvaigžņlielumiem sākas jau [[Hellēnisms|hellēnisma]] periodā, kad ar neapbruņotu aci redzamās zvaigznes tika iedalītas 6 zvaigžņlielumos. Spožākās zvaigznes noteica kā 1. zvaigžņlieluma (m = 1), bet pašas blāvākās zvaigznes kā 6. zvaigžņlieluma (m = 6). Šo metodi savā grāmatā „Almagest” bija aprakstījis [[Ptolemajs]]. Tiek uzskatīts, ka iedalījuma principu izdomājis sengrieķu [[astronoms]] [[Hiparhs]]. Šajā iedalījumā netika ņemta vērā [[Saule]].

[[1856]]. gadā angļu astronoms Pogsons zvaigžņlielumu noteikšanas sistēmu formalizēja, nosakot, ka tipiska 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir zvaigzne, kura ir 100 reizes spožāka nekā tipiska 6. zvaigžņlieluma zvaigzne. Tādējādi, 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir 2,512 reizes spožāka nekā nākamā zvaigžņlieluma zvaigzne. Pogsona skala sākotnēji tika fiksēta, nosakot, ka [[Polārzvaigzne]]s zvaigžņlielums ir 2. Vēlāk astronomi konstatēja, ka tā ir [[maiņzvaigzne]] (spožums mainās) un tie pirmoreiz pievērsās [[Vega]]i kā atskaites zvaigznei, nosakot, ka Vega ir 0 zvaigžņlieluma zvaigzne.

Mūsdienās vairs neaprobežojas tikai ar 6 zvaigžņlielumiem vai tikai ar [[Redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Ļoti spožiem debess ķermeņiem ir piešķirts negatīvs zvaigžņlielums. Piemēram, [[Sīriuss|Sīriusa]] (spožākā redzamā zvaigzne, izņemot Sauli) redzamais spožums ir −1,47m.
 Zvaigžņlielums tiek noteikts ne tikai zvaigznēm, bet arī [[Mēness|Mēnesim]], [[Saule]]i un [[Planēta|planētām]]. Pilnmēness redzamais spožums ir −12,6m, Saulei −26,73m. [[Habla kosmiskais teleskops]] [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] diapozonā ir atradis 30. zvaigžņlieluma zvaigznes, [[Keka dubultteleskops]] ir atradis tikpat vājas zvaigznes [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapozonā]].
{| class="wikitable" style="float: margin-left: 1em;"
|+ Debess ķermeņu redzamais spožums
|-
! Redzamais
spožums
! [[Debess ķermenis]]
|-
| −26,73
| [[Saule]]
|-
| −12,6
| Pilnmēness
|-
| −8,0
| [[Iridium pavadoņu uzliesmojums]] (maksimums)
|-
| −4,7
| Maksimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] un [[SKS]] (kad tā atrodas [[Perigejs|perigejā]]
 un ir pilnībā [[Saule]]s apspīdēta) spožums
|-
| −3,9
| Vājākie objekti, kurus var redzēt dienas laikā ar neapbruņotu aci
|-
| −3,7
| Minimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] spožums
|-
| −3,0
| Maksimālais [[Marss (planēta)|Marsa]] spožums
|-
| −2,8
| Maksimālais [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] spožums
|-
| −1,47
| [[Sīriuss]] (spožākā redzamā zvaigzne, bez [[Saule]]s)
|-
| −0,7
| [[Kanopuss]], otra spožākā zvaigzne
|-
| −0,24
| Maksimālais [[Saturns (planēta)|Saturna]] spožums
|-
| 0
| [[Vega]]
|-
| 3
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt pilsētas apstākļos
|-
| 6,5
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt ideālos apstākļos
|-
| 7,7
| Maksimālais [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] spožums
|-
| 9,5
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar [[Binoklis|binokli]]
|-
| 20
| Ar Baldones Šmita teleskopu redzamā vājākā zvaigzne
|-
| 30
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar
[[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmisko teleskopu]] redzamajā gaismā
|}
Šie ir tikai aptuvenie lielumi [[Redzamā gaisma|redzamajā gaismā]] (reālie lielumi ir atkarīgi no [[frekvence]]s, kuru lieto)
Tā kā saņemtās gaismas daudzums ir atkarīgs no [[Zemes atmosfēra]]s biezuma skata virzienā, tad redzamais spožums tiek normalizēts līdz vērtībai, kāda būtu, ja atmosfēras nebūtu.
Zvaigžņlieluma noteikšanu sarežģī fakts, ka [[gaisma]] nav monohromatiska. Gaismas uztvērēja jūtīgums atšķiras atkarībā no gaismas viļņu garuma un veids, kādā tas atšķiras, ir atkarīgs no gaismas uztvērēja tipa. Lai mērījums būtu objektīvs, ir nepieciešams noteikt, kā ir iegūts zvaigžņlielums. Tam plaši tiek izmantota [[UBV sistēma]] (saīsinājumi no angļu valodas: U — ultraviolets, B — blue (zils), V — visual (redzams)) ar kuru zvaigžņlielums tiek noteikts trīs dažādos viļņu garumos:
* U mēra 350 [[Nanometrs|nm]] (tuvu [[Ultravioletais starojums|ultravioletajai]] gaismai)
* B ~435 [[Nanometrs|nm]] (zilās gaismas diapazons)
* V ~555 [[Nanometrs|nm]] ([[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] vidusdiapazons dienasgaismā)
V frekvenču josla tika izvēlēta speciāliem mērķiem, tā palīdz iegūt zvaigžņlielumus, kādus redz pie gaismas pieradusi cilvēka [[acs]]. Ja debess ķermeņa redzamais spožums ir norādīts bez kādām atsaucēm, tad tiek uzskatīts, ka tas uzrādīts V frekvenču joslā.

Tā kā aukstākas zvaigznes, piemēram, [[Sarkanais milzis|sarkanie milži]] un [[sarkanie punduri]], izstaro mazāk enerģijas spektra zilajā un ultravioletajā daļā, to jauda [[UBV sistēma|UBV sistēmā]] bieži tiek nenovērtēta. L un T spektra klases zvaigznēm zvaigžņlielums ir lielāks par 100, jo tās izstaro ļoti maz redzamās gaismas, bet tām ir ļoti spēcīgs infrasarkanais starojums.
== Skatīt arī ==
* [[Absolūtais spožums]]

sentences: '''Taukskābes''' ir [[karbonskābe]]s ar 4 līdz 30 (visbiežāk 14—24) [[ogleklis|oglekļa]] atomu garām [[molekula|molekulu]] virknēm. Dabā sastopamas vairāk nekā 1000 dažādu taukskābju, no kurām izplatītākās ir apmēram 20.<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=13.—19}}</ref> Dabā taukskābes pastāv [[glicerīns|glicerīna]] [[esteri|esteru]] veidā augu [[eļļa|eļļās]] un dzīvnieku [[tauki|taukos]] (atkarībā no taukskābju [[saite (ķīmija)|saišu]] piesātinātības), no kā tās arī lielākoties iegūst. Vēl taukskābes var iegūt, [[oksidēšana|oksidējot]] [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. Taukskābes, kas nav piesaistītas citām molekulām, sauc par [[brīvās taukskābes|brīvajām taukskābēm]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ļera Averbaha''' ({{val|ru|Лера Авербах}}, {{val|en|Lera Auerbach}}, īstajā vārdā '''Valērija Averbaha''' {{val|ru|Валерия Авербах}}; dzimusi 1973. gada 21. oktobrī [[Čeļabinska|Čeļabinskā]]) ir [[krievi|krievu]] komponiste, pianiste un dzejniece.

sentences: '''Antioksidanti''' ir dabīgi vai sintētiski [[ķīmiskie savienojumi]], kas aizkavē citu molekulu [[oksidācija|oksidēšanos]]. Antioksidanti ir dažādi [[vitamīni]], [[minerālvielas]] un [[fermenti]], kas aizsargā [[organisms|organismu]] no [[Brīvais radikālis|brīvo radikāļu]] veidošanās. Spēcīgs antioksidants ir [[melatonīns]].<ref>{{cite journal |pages=28–42 |doi=10.1111/j.1600-079X.2006.00407.x |title=One molecule, many derivatives: A never-ending interaction of melatonin with reactive oxygen and nitrogen species? |year=2007 |last1=Tan |first1=Dun-Xian |last2=Manchester |first2=Lucien C. |last3=Terron |first3=Maria P. |last4=Flores |first4=Luis J. |last5=Reiter |first5=Russel J. |journal=[[Journal of Pineal Research]] |volume=42 |pmid=17198536 |issue=1}}</ref>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Sinsinati "Reds"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1881|kapteinis=|klubs=Cincinnati Reds|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Great American Ball Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=43 500|krāsas=Sarkana, melna, balta<br />{{color box|#C6011F}} {{color box|#000000}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Bobs Kastellīni|prezidents=|menedžeris=Niks Krāls|galvenais_treneris=Deivids Bells|logo=Cincinnati Reds Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=5 (1919, 1940, 1975, 1976, 1990)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=10|divīzijas tituli=10|bg_color=#C6011F|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FFFFFF}}'''Sinsinati "Reds"''' ({{Val|en|Cincinnati Reds}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1881. gadā kā '''Sinsinati "Red Stockings"'''. "Reds" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis piecās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Great American Ball Park'' stadionā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Viljandi
| official_name           = Vīlande
| settlement_type         = Apriņķa pilsēta
| image_skyline           = Viljandi town hall.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Viljandi pilsētas dome
| image_flag              = Flag of et-Viljandi.svg
| flag_size               = 125px
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            = Et-Viljandi coa.svg
| shield_size             = 75px
| image_blank_emblem      =
| blank_emblem_type       = <!-- defaults to Logo -->
| blank_emblem_size       =
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_map             = Estonia
| pushpin_label_position  = top
| pushpin_map_caption     = Atrašanās vieta Igaunijā
| latd  = 58|latm  = 22|latNS  = N
| longd = 25|longm = 36|longEW = E
| coordinates_display        = inline,title
| coordinates_region        = EE
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{EST}}
| subdivision_type1       = [[Igaunijas apriņķi|Apriņķis]]
| subdivision_name1       =  [[Viljandi apriņķis]]
| established_title       = Pilsētas tiesības
| established_date        = 1283
| government_type         =
| leader_party            =
| leader_title            = <!-- Mayor -->
| leader_name             = [[Madis Timpsons]]
| area_footnotes          =
| area_total_km2          = 14.62
| population_footnotes    =
| population_total        = 17 407
| population_as_of        = 2019
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             = 71020
| website                 = [http://www.viljandi.ee www.viljandi.ee]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis NT small.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}} rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv = Psammolepji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Psammolepji''' (''Psammolepis'') (no sengr. ψαμμο - smiltis + λεπίς - zvīņas, zvīņu ādas zobi atgādina smilšu graudiņus) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[Psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi [[1845. gads|1845. gadā]] aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Psammolepis paradoxa]]'', kas tika aprakstīta gadu iepriekš, kā ''Psammosteus paradoxus''.

sentences: '''Komikss''' ({{val|en|comics}}, no ''comic strips'' — 'komiskās sloksnes') jeb '''attēlstāsts'''<ref>[https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1108&q=att%C4%93lst%C4%81sts&id=1375342&g=5 Sinonīmu vārdnīca]</ref> ir vairāku secīgu, viens aiz otra izvietotu [[zīmējums|zīmējumu]] kopums, kurā attēlots kāds bieži vien komisks sižets.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=371}}</ref> Zīmējumos varoņu teiktais ir parādīts [[runas burbulis|runas burbulī]], bet paskaidrojošais teksts — atsevišķā rāmītī zīmējuma stūrī. Komikss var būt gan atsevišķs izdevums, piemēram, [[komiksu žurnāls]], vai arī kā [[komiksu sleja|sleja]] kāda [[laikraksts|laikrakstā]]. [[Japāna|Japāņu]] komiksi tiek saukti par [[manga|mangu]].

sentences:
s un [[Norvēģija]]s robežas]]
'''Robeža''' [[ģeogrāfija|ģeogrāfijā]] ir cilvēku definēta, nosacīta līnija, kas atdala kādu [[zeme (teritorija)|teritoriju]] no citas. Nereti šo jēdzienu saprot kā [[valsts robeža|valsts robežu]], bet vispārīgi tas attiecas arī uz citiem [[politiskā ģeogrāfija|politiskās ģeogrāfijas]] objektiem, piemēram, [[administratīvā teritorija|administratīvo teritoriju]] vai [[pilsēta|pilsētu]] robežām. Robežas galvenokārt ir veidojušās vēsturisku apstākļu dēļ un nereti ir novilktas, izmantojot ģeogrāfiskus objektus, piemēram, [[upe]]s.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Emma Goldmane
''Emma Goldman'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| '''Dzimusi''' || {{dat|1869|6|27}}
[[Kauņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|-
| '''Mirusi''' || {{dat|1940|5|14}}
[[Toronto]], {{CAN}}
|}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Sakura Haruno
| series = "[[Naruto]]"
| image =
| first = Manga: 1. sējuma 3. nodaļa <br> Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Chie Nakamura (japāņu)
| nickname = * Pierainā ({{val|ja|デコリーン}}, Dekorīn)
* Otrā Tsunade ({{val|ja|綱手二号}}, Tsunade Nigō)
* Sakura Učiha ({{val|ja|うちはサクラ}})
* Jaunā Kušina ({{val|ja|若いクシナ}}, Wakai Kushina)
| gender = sieviete
| occupation = Nindzja-mediķis
| title = *1. daļa: genins
*2. daļa: čunins
*Tukšais periods: džonins
| family = *Kizaši Haruno (tēvs)
*Mebuki Haruno (māte)
| spouse = [[Saske Učiha]]
| children = Sarada Učiha (meita)
| data21 = 28. marts
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = 0
| lbl23 = Vecums
| data23 = *1. daļa: 12-13
*2. daļa: 16-17
*Boruto: 32-33
| lbl24 = Augums
| data24 = *1. daļa: 148,5-150,1 cm
*2. daļa: 161 cm
*Tukšais periods: 165 cm
| data25 = *1. daļa: 35,4-35,9 kg
*2. daļa: 45,4 kg
| lbl25 = Svars
| data31 = *Komanda Nr.7
*Konoha 11 (tikai anime)
*Komanda 10 (tikai anime)
*Kazekage glābšanas komanda
*Astoņu cilvēku komanda
*Oročimaru meklēšanas komanda (tikai anime)
*Trešā divīzija
*Hanabi glābšanas komanda (tikai filmā)
*Ino-Saku-Sai (tikai novellā)
*Slēptās Lapas medicīnas korpuss (tikai anime)
| lbl31 = Komandas
}}'''Sakura Haruno''' ({{val|ja|春野 サクラ}}) — viena no galvenajām varonēm mangā un anime-seriālā "[[Naruto]]".<ref>''Naruto: First Official Data Book,'' 100-105</ref> Sakura ir attēlota kā kunoiči no Konohagakures ("Slēpto lapu ciemats") un daļa no 7. komandas, kuras sastāvā ir Sakura, [[Naruto Udzumaki]], [[Saske Učiha]] un viņu sensejs [[Kakaši Hatake]]. Sakura sākotnēji ir iemīlējusies Saskē, slavē viņu ik uz soļa un nicina Naruto kā mazāk pieredzējušo komandas biedru. Sērijai attīstoties, viņa sāk atbrīvoties no šīs apsēstības un kļūst pateicīgāka un pieņem Naruto. Ārpus galvenajām sērijām Sakura ir parādījusies vairākos citos Naruto sižetos, jo īpaši turpinājumos ''Naruto: The Seventh Hokage'' ''and the Scarlet Spring (2015)'' un ''Boruto: Naruto Next Generations (2016)'', kur viņa ir attēlota kā ārsts vārdā Sakura Učiha. ({{val|ja|うちは サクラ}}).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=18934|title=Boruto: Naruto Next Generations (TV) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-21}}</ref>

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences:
s vecumā]]
'''Pinnes''' jeb '''pūtītes''' ({{val-la|acne}}) ir izplatīta [[āda]]s slimība, kas izpaužas kā mazi [[strutas|strutaini]] ādas audu [[iekaisums|iekaisumi]] pastiprinātas [[tauki|tauku]] [[dziedzeris|dziedzeru]] sekrēcijas rezultātā. Tās visbiežāk skar [[seja|seju]], [[mugura|muguru]] un [[krūtis]]. Pinnes parasti pastiprināti parādās [[pubertāte]]s vecumā, bet tās var būt arī maziem [[bērns|bērniem]] un [[pieaugušais|pieaugušiem]] cilvēkiem dažādu iemeslu dēļ. Piņņu ārstēšanas pamatā ir iekšējo orgānu darbības traucējumu novēršana.

sentences:
{{cita nozīme|Darba svētkiem 1. maijā|Darba svētkiem Amerikas Savienotajās Valstīs|Darba svētki (ASV)}}
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = 1.Mai 2013 (8697603319).jpg
| attēla_paraksts      = Starptautiskās strādnieku dienas svinības [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]] {{dat|2013||||bez}}.
| oficiālais_nosaukums = Latvijā  - Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena
| citi_nosaukumi       = Darba svētki
Pirmais maijs
| atzīmēšana           = [[gājiens|gājieni]], [[demonstrācija|demonstrācijas]]
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = [[1. maijs]]
(dažās valstīs Darba svētki citos datumos)
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Pseudorasbora_parva(edited_version).jpg
|  att_nosaukums = [[Amūras čebačeks]] (''Pseudorasbora parva'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Pseudorasbora
|       ģints_lv = Čebačeki
|       binomial = Pseudorasbora <small>([[Pieter Bleeker|Bleeker]], 1860)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Čebačeki, čebačeku ģints''' (''Pseudorasbora'') ir [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') ģints, kas apvieno 5 zivju sugas.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Gobioninae&genus=Pseudorasbora&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Pseudorasbora]</ref> Šīs ģints zivis mājo [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] ([[Ķīna|Ķīnā]], [[Korejas pussala|Korejā]], [[Japāna|Japānā]] un [[Sibīrija|Sibīrijā]]),<ref name=fish/> bet [[Amūras čebačeks]] introducēts arī [[Eiropa]]s upēs un ezeros, kuros kļuvis par invazīvu zivju sugu. Ķermenis čebačekiem ir samērā slaids, no sāniem nedaudz saplacināts. [[Mute]] vērsta uz augšu.

sentences: '''Antoloģija''' ({{val|grc|ἀνθολογία}} (''anthología''), no (''ἄνθος'') (''ánthos'') — 'zieds', ''λέγω'' (''légō'') — 'vācu, lasu') ir krājums, kurā ietverti dažādu [[Autors|autoru]] daiļdarbu, to fragmentu vai izteicienu izlase.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Ziepju opera''' ({{val|en|Soap opera}}), arī '''telenovele''' ({{val|es|Telenovela}}), ir ilgstošs [[televīzija]]s seriāls, kas parasti tiek pārraidīts dienas laikā katru dienu un ar masu gaumei atbilstošu viegli uztveramu [[Sižets|sižetu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:366041|title=ziepju opera {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-06}}</ref> Ziepju operas pamatā ir intrigas, melodrāma, daudzi galvenie varoņi un sentimentālisms.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5588726/ka-radas-un-attistijas-mums-tik-milas-ziepju-operas|title=Kā radās un attīstījās mums tik mīļās ziepju operas?|website=Attiecības|access-date=2024-01-06|date=2010-08-13|language=lv}}</ref>

sentences: '''Trigonometrija''' ir [[ģeometrija]]s nozare, kas apskata sakarības starp trijstūra elementiem - malām un [[leņķis|leņķiem]], pielietojot trigonometriskās funkcijas. Pamatsakarības starp šīm funkcijām izsaka plaknes trigonometrijas formulas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Šlavs
|     vārds_orig = ''Karl Schlau''
|         attēls = Karl Schlau.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Kārļa Šlava portrets.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilnīga skaistule
| operators =
| attēls = Ifeelpretty poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Ebija Kona]]
* [[Marks Silverstīns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Eimija Šumere]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Rorijs Skovels]]
* [[Emilija Ratakovski]]
* [[Eidija Braienta]]
* [[Toms Hopers (aktieris)|Toms Hopers]]
* [[Naomi Kempbela]]
* [[Lorēna Hatone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''I Feel Pretty''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|4|20}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|94,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3959653889/|title=I Feel Pretty |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilnīga skaistule"''' ({{Val|en|I Feel Pretty}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisori ir [[Ebija Kona]] un [[Marks Silverstīns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eimija Šumere]], [[Mišela Viljamsa]], [[Rorijs Skovels]], [[Emilija Ratakovski]], [[Eidija Braienta]], [[Toms Hopers (aktieris)|Toms Hopers]], [[Naomi Kempbela]] un [[Lorēna Hatone]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zāganas hercogiene Vilhelmīne
|     vārds_orig =
|         attēls = Wilhelmine von Sagan by Grassi.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1781
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = s
|         vecāki = [[Pēteris Bīrons]], [[Doroteja fon Mēdema]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Luijs de Rohans (1800—1805), Vasīlijs Trubeckojs (1805—1806), Kārlis Rūdolfs fon der Šulenburgs (1819—1828)
|          bērni = ārlaulības meita (1801)
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ērgļu Sv. Krusta Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ērgļu Romas-katoļu Svētā Krusta baznīca - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Ērgļu katoļu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ērgļu katoļu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.892422 | latNS  = N
| longd = 25.639944 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļu pagasts|Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 1998. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            = Prāvests  Arnis Maziļevskis
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Galds''' ir [[mēbeles|mēbele]], ko veido plakana virsma, kas balstās uz kājām vai pamatnes. Galdu bieži vien izgatavo tādā augstumā, lai pie tā būtu ērti sēdēt un ēst vai strādāt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Zeltainās pupiņas
|         binomial = Vigna radiata
|           autors = [[Rudolf Wilczek|Wilczek]]
|           attēls = Mung bean (Vigna radiata) Dired open Pod in Hong Kong.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Vigna
|         ģints_lv =
|             suga = V. radiata
|          suga_lv = Zeltainās pupiņas
|         sinonīmi = ''Phaseolus radiatus''
''Phaseolus aureus''
''Phaseolus mungo''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{cita nozīme|Nāružas upes posmu|dižakmeni|Ančiņu Velnakmens}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Velna klēpis
|      krāsu_shēma = akmens
|           attēls = Velna klēpis.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 55 | plat_s = 48.5 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 32 | gar_s  =  17.5 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Madonas novads]]
* [[Ogres novads]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums = 100 m
|          platums = 30 m
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Velna klēpis''' vai '''Velna grāvis''' ir ap 100 m garš un līdz 30 m plats [[akmens|akmeņu]] sablīvējums [[Nāruža]]s upes gultnē uz [[Madonas novads|Madonas]] un [[Ogres novads|Ogres]] novadu robežas. Veidojies, upes gultnei laužoties cauri akmeņainai [[morēna]]i, izveidojot ieleju ar stāvām nogāzēm. Upes kritums šajā posmā 4—5 m un pati upīte lielākoties tek zem akmeņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ancientsites.eu/lv/objects/place/232-naruza-devils-ditch-naruzas-velna-gravis |title=The Ancient Sacred Sites. Nāružas Velna grāvis |access-date={{dat|2016|07|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190911063929/http://www.ancientsites.eu/lv/objects/place/232-naruza-devils-ditch-naruzas-velna-gravis }}</ref>

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Tauers
| native_name = ''Tower of London''
| image = Tower_of_London_from_the_Shard_(8515883950).jpg
| image_size = 275
| caption = Tauers no putna lidojuma
| pushpin_map = Londonas centrs#Londona
| latd  = 51 | latm  = 30 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd =  0 | longm =  4 | longs = 34 | longEW = W
| map_size = 275
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Tauerhamleta}}
| area = Pils: 12 akri
| built = Baltais tornis: 1078
| demolished =
| rebuilt =
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| visitation_num = 2 894 698
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =<ref name="visitors">[http://www.alva.org.uk/details.cfm?p=423 Latest Visitor Figures]</ref>
| height = Baltā torņa virsotne: 27 m
| embedded =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Londonas Tauers
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1988 <small>(12. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/488 488]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
<mapframe text="Tauers" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q62378"
}
</mapframe>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Brieksīnes kapu kapliča
| infobox_width         =
| image                 = Brieksīnes kapu kapliča 02.jpg
| image_size            =
| caption               = Brieksīnes kapu kapliča
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Brieksīnes kapu kapliča
| position = left
| latd  = 56.994835  | latNS  = N
| longd = 27.649637  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Balvu novads]], [[Baltinavas pagasts]], [[Brieksīne (Baltinavas pagasts)|Brieksīne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[kapliča]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 20. gadsimta divdesmitie gadi
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Brieksīnes kapu kapliča
|      numurs = 2828
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Muskatrieksti
|         binomial = Myristica
|           attēls = Myristica fragrans - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-097.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = ''Myristica fragrans''
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Myristicaceae
|        dzimta_lv = Muskatriekstu dzimta
|            ģints = Myristica
|         ģints_lv = Muskatrieksti
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Moluku salas]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Tipogrāfija]]
[[Kategorija:Uzņēmumi pēc darbības veida]]

sentences:
{| align="right"
|
|-
|
|-
|
|}
'''Reaktīvās kustības laboratorija''' ({{val|en|Jet Propulsion Laboratory}} ('''JPL''')) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] pētniecības centrs, kas izvietots [[Pasadīna|Pasadīnā]] un ''La Cañada Flintridge'' [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], netālu no [[Losandželosa]]s. To pārvalda [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]. Laboratorija nodarbojas ar NASA bezpilota [[kosmiskais aparāts|kosmisko aparātu]] konstruēšanu un apkalpošanu. Plašāk zināmie pašreizējie projekti ir [[Cassini-Huygens]] misija uz [[Saturns (planēta)|Saturnu]], [[Mars Reconnaissance Orbiter]] un [[Spicera kosmiskais teleskops]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Milāna
 | official_name            = ''Milano''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
{{multiple image
| border = infobox
| perrow = 1/3/2
| total_width = 290
| align = center
| caption_align = center
| image1 = Milan_skyline_skyscrapers_of_Porta_Nuova_business_district_(cropped).jpg
| caption1                 = Milānas panorāma ar ''[[Porta Nuova (Milan)|Porta Nuova]]'' biznesa rajonu
| image2 = 20110725_Arco_della_Pace_Milan_5617.jpg
| caption2                 = ''[[Porta Sempione]]''
| image3 = Facade - Duomo - Milan 2014 (9).JPG
| caption3                 = [[Milānas katedrāle]]
| image4 = Castello Sforzesco (Milan) - main entrance.jpg
| caption4                = [[Sforcu pils]]
| image5 = Galleria_Milano_(179532365).jpeg
| caption5                 = ''[[Galleria Vittorio Emanuele II]]''
| image6 = Exterior_Teatro_Alla_Scala_high_quality_01.jpg
| caption6                 = Opera ''[[La Scala]]''
| image7 = Front portico of Stazione Centrale, Milan.jpg
| caption7                 = [[Milano Centrale|Centrālā dzelzceļa stacija]]
| image8 = Basilica of San Carlo al Corso (26512277809).jpg
| caption8                 = ''[[San Carlo al Corso (Milan)|San Carlo al Corso]]''
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Milan.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = CoA Città di Milano.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Italy#Lombardija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Metropole
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        = [[Lombardija]]
 | subdivision_name2        = [[Milānas metropole|Milāna]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 183.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2010|6|30||bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1317882
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 45 | latm = 27 | lats = 51 | latNS = N
 | longd = 09 | longm = 11 | longs = 25 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 20100, 20121-20162
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 120
 | website                  = {{url|http://www.comune.milano.it/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
ģenerālleitnanta apkakles zīmotne uz parādes militārā tērpa (no 2002).]]
'''Ģenerālleitnants''' (no {{val|fr|lieutenant-général}} — ‘galvenā vietnieks’) ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm. Čehijas un Polijas armijās tam atbilst ģenerāļa poručika dienesta pakāpe.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Sūzena Kera
| name_orig     = Susan Kare
| image         = Susan Kare.tif
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1954|2|5}}
| location      = {{vieta|ASV|Itaka}}
| deathdate     =
| deathplace    =
| nationality   = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
| field         =
| training      =
| movement      =
| famous works  = Chicago, Monaco, Geneva burtveidols
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name             = Skansens
| native_name      = Skansen
| native_name_lang = sv
| logo = Skansen Logo.svg
| image            = Skansen huvudentre 2010.jpg
| imagesize        = 250
| caption          = Galvenie vārti
| alt              =
| map_type         =
| map_caption      =
| map_alt          =
| coordinates      = {{coord|59|19|34|N|18|06|13|E|region:SE_type:landmark|display=inline}}
| established      = {{Start date|1891|10|11|df=y}}
| dissolved        =
| location         = [[Jūrgordena]], [[Stokholma]], Zviedrija
| type             = [[brīvdabas etnogrāfiskais muzejs]] un [[Zoo]]
| collection       =
| visitors         = 1369431 (2016)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf |title=Archived copy |access-date=2018-03-24 |archive-date=2017-01-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170118091517/http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf }}</ref>
| director         = Džons Bretmīrs
| president        =
| curator          =
| owner            =
| publictransit    =
| car_park         =
| network          =
| website          = {{URL|http://www.skansen.se/en/}}
}}
{{coord|59|19|27.05|N|18|6|7.21|E|region:SE|display=title}}

sentences: '''Džainisms''' ({{val-hi|जैन धर्म}}, ''Jain Dharma'') ir viena no vecākajām [[reliģija|reliģijām]] un [[filozofija|filozofijām]], kura radusies [[Indija]]s ziemeļaustrumos ap [[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtu p.m.ē.]], bet ir pamats uzskatīt, ka šī reliģija ir vēl senāka.<ref name="reikinet"/> Tradicionāli tiek uzskatīts, ka šīs ticības pamatus sludināja 24 [[tīrthankara]]s (pravieši), no kuriem pēdējais [[Mahāvīra Vardhamāna]] (zināms arī kā Džina, kas tulkojumā no [[sanskrits|sanskrita]] nozīmē ‘uzvarētājs’) tiek uzskatīts par džainisma dibinātāju. Tieši no viņa vārda arī cēlies reliģijas nosaukums. Džainisma literatūru veido [[džainasutra|džainasutru]] kanoni un stāsti par Džinu un viņa mācekļiem. Džaini uzskata, ka pasaules pamatā ir divas [[tatva]]s: [[džīva]] (dvēsele) un [[adžīva]] (viss, kas nav dvēsele). Ir vēl piecas tatvas. Džainisma mērķis ir [[dvēsele]]s atbrīvošana, kas ir realizējams ar [[askētisms|askētismu]] un [[ahimsa|ahimsu]]. Kulta ceremonijās notiek džainisma tekstu lasīšana un publiskas [[grēksūdze]]s. Džainiem noteikti ir jāveic piecas [[mahāvrata]]s jeb apņemšanās — nenogalināt, nemelot, nezagt, kontrolēt savas vēlmes un nekrāt iznīcīgās pasaules vērtības.

sentences: '''.bt''' ir [[Butāna]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences: '''Protistu sistemātiku''' veido jebkuri [[Eikarioti|eikariotu]] organismi (organismi ar [[Šūnas kodols|kodolu]] saturošām [[Šūna|šūnām]]), kas nav [[dzīvnieki]], [[augi]] vai [[sēnes]]. Protisti neveido dabisku grupu vai [[klada|kladu]], jo tie izslēdz dažus eikariotus, ar kuriem tiem ir kopīgs sencis, bet, tāpat, kā [[aļģes]] vai [[bezmugurkaulnieki]], šī grupa tiek izmantota ērtībai. Dažās bioloģiskās klasifikācijas sistēmās, kā piemēram [[Roberts Vittekers|Roberta Vittekera]] 1969. gadā piedāvātā piecu valstu shēma, valsti ar nosaukumu ''"Protista"'' sastāda vienšūnu organismi vai koloniālie vienšūnu organismi, kuri neveido [[audi|audus]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url = https://scholar.google.ca/scholar?hl=en&q=whittaker+new+concepts+of+kingdoms&btnG=&as_sdt=1%252C5&as_sdtp= | title = whittaker new concepts of kingdoms – Google Scholar | website = scholar.google.ca | access-date = 2016-02-28 }}</ref> Ir grupas, kuras satur protistus kopā ar citiem organismiem. Klada ''[[Opisthokonta]]'' kopā ar protistiem ietver arī dzīvniekus un sēnes, bet ''[[Archaeplastida]]'' valsts vēl satur arī aļģes un augus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
[[Kategorija:Zasulauks]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Zasulauks]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīderike Līniga
|     vārds_orig = ''Friederike Lienig''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Dignāja]], [[Kurzemes hercogiste]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Dignājas pagasts}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Vācija|Saksija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = entomoloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Georgs Frīdrihs Līnigs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Arābu pavasaris''' ir demonstrāciju, protestu un militāru konfliktu revolucionārs vilnis, kas notika [[Arābu pasaule|arābu pasaulē]] no 2010. decembrim līdz 2011. gada decembrim.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
[[matemātika|Matemātikā]] '''netiešs vienādojums''' ir attiecības forma <math>\ R(x_1, \ldots, x_n) = 0</math>, kur <math>\ R</math> ir vairāku mainīgo [[funkcija]] (biežāk [[polinoms]]). Piemēram, vienības apļa netiešais vienādojums is <math>x^2+y^2 = 1</math>.

sentences: '''Marduks''' bija babiloniešu dievu dievs, [[Bābele]]s aizbildnis senajā [[Divupe|Divupē]].

sentences:
]]
'''Hokeja nūja''' ir daļa no [[hokejs|hokeja]] spēlētāju ekipējuma. Tā tiek lietota, lai vadītu ripu, bet vārtsarga gadījumā - lai atvairītu sitienus pa vārtiem. Ar hokeja nūjām spēlētāji izdara arī savus sitienus. Hokeja nūjas ir līdz 164 centimetriem garas un tām galā ir lāpstiņa. Modernas hokeja nūjas ražo no [[grafīts|grafīta]], bet ir cilvēki, kas izvēlas arī nūjas, kas ražotas no [[koks|koka]]. Vienas no populārākajām hokeja nūju ražošanas firmām ir Bauer, Reebok u.c.{{fact}}

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Skanste]]s apkaimē|Rīgas Preču stacija (nozīmju atdalīšana)|Rīgas Preču stacija}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Rīga Preču I
| tips                = stacija
| attēls              = Preču stacijas noliktava 2017.jpg
| attēla_apraksts     = Saglabātā preču noliktavas ēka 2017. gadā, pārbūves laikā
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Čiekurkalns—Rīga Krasta|Čiekurkalns—Rīga Krasta]]
| atvērta             = 1903
| slēgta              = 2009
| citi_nosaukumi      = Rīgas Preču stacija
| stacijas_tips       = kravas
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = daudz, tagad nojaukti
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06 | longs = 34 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| tuvākie_pp_un_cp    = [[3. kilometrs (Rīga)|3. kilometrs]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai =
}}
'''Rīga Preču I''' bija dzelzceļa kravas stacija [[Rīga|Rīgā]], [[Skanste]]s apkaimē. Tā aizņēma teritoriju starp [[Pulkveža Brieža iela (Rīga)|Pulkveža Brieža]], [[Hanzas iela (Rīga)|Hanzas]] un [[Skanstes iela|Skanstes]] ielām. Tajā bija plašs sliežu ceļu parks vilcienu pieņemšanai, nosūtīšanai, vagonu šķirošanai, preču pagalms, iekraušanas un izkraušanas ceļi, kravas platformas un noliktavu ēkas.<ref>[https://vesture.dodies.lv/#12/56.9271/24.2389&m=16/56.96617/24.11276&l=O/V Rīgas Preču stacijas teritorija PSRS ģenerālštāba kartē]</ref> Stacijas ceļus un ēkas nojauca 2009. gadā, lai atbrīvotu vietu finanšu darījumu kvartālam. 2016. gadā šeit tika uzsākta jauna pilsētas kvartāla "New Hanza City" būvniecība.<ref>[https://www.buvniekupadome.lv/objektu-apskati/toposais-new-hanza-city-kvartals-pilseta-pilseta-ar-7-jaunam-ielam/ Topošais “New Hanza City” kvartāls – pilsēta pilsētā ar 7 jaunām ielām]</ref> Kā pirmās tika uzbūvētas [[Mihaila Tāla iela]] un [[Gustava Kluča iela]].

sentences:
ēka [[Atēnas|Atēnās]]]]
'''Parlaments''' ({{val|fro|parlement}} — ‘pārrunas’) ir pilnīgi vai daļēji [[vēlēšanas|ievēlējama]] augstākā valsts pārstāvniecības institūcija ar parasti [[konstitūcija|konstitūcijā]] noteiktām (piemēram, [[likumdošanas vara]]s) funkcijām. Dažādās valstīs parlamentu sauc dažādi, piemēram, [[Latvija|Latvijā]] tā ir [[Saeima]], [[Lietuva|Lietuvā]] — [[Lietuvas Republikas Seims|Seims]], [[Igaunija|Igaunijā]] — [[Rīgikogu]], [[Krievija|Krievijā]] — [[Krievijas Valsts Dome|Valsts Dome]]. Likumu pieņemšanas sapulci par parlamentu pirmo reizi nosauca Anglijā. Par vecāko parlamentu uzskata [[Altings|altingu]] ([[Islande]]s parlamentu), kas sanāk kopā kopš 930. gada.

sentences:
[[Kategorija:Radiohead]]
[[Kategorija:Rokmūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences: '''Daugavas Līvu zeme''' bija viena no Senlatvijas zemēm [[Daugava]]s lejtecē no [[Aizkraukle]]s līdz Daugavas ietekai jūrā. Sākotnēji tikai Daugavas [[līvi|līvu]] zeme tika saukta par [[Livonija|Livoniju]], bet vēlāk krustneši šo nosaukumu attiecināja uz visām iekarotajām zemēm Baltijas jūras austrumu krastā. [[Indriķa Livonijas hronika]] Daugavas līvus dēvēja par "augšgala līviem" (''livones superiores''). Daugavas līvu pašnosaukums ir bijis "daugavieši" ({{val-la|Dunenses}}) jeb "veinali" (''Veinalenses'').<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00100.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae X.6.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''28. janvāris''' ir gada 28. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 337 (338 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārgais Džons
| attēls                   = Dear John film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dear John''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Mārtijs Bouvens]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Raiens Kavanahs]]
| scenārija autors         = [[Džeimijs Lindens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Ričards Dženkinss]]
| mūzika                   = [[Debora Lūrija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|2|5||bez}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dear-john-2010|title=Dear John|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]25 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dearjohn.htm|title=Dear John (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]115 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārgais Džons"''' ({{val|en|Dear John}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Amanda Saifreda]], [[Henrijs Tomass]] un [[Ričards Dženkinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|2|5||bez}}.

sentences: '''Nacionālā identitāte''' jeb '''nacionālā pašapziņa''' ir personas identitātes sastāvdaļa, kas saistīta ar piederības sajūtu noteiktai [[Etniskā grupa|etniskajai grupai]] vai [[nācija]]i. Nacionālā identitāte nav identiska [[Tauta|tautības]] vai [[pilsonība]]s jēdzienam, lai gan tie var būt faktori, kas to spēcīgi ietekmē.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Portugal|Portugāles riteņbraucēji}}

sentences:
makromolekulas ķīmiskā struktūra]]
'''Makromolekula''' ({{val|grc|μακρός}}, ''makrós'' — ‘garš’) jeb '''[[polimēri|polimēra]] molekula'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/makromolekula | title= Makromolekula | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2023. gada 7. decembrī}}</ref> ir [[molekula]] ar lielu [[molekulu masa|molekulmasu]]. Makromolekulas sastāv no vairākām molekulām, kuras savā starpā savienotas, veidojot garu ķēdi. Makromolekulas var būt gan dabiskas izcelsmes, gan mākslīgi veidotas. [[Bioķīmija|Bioķīmijā]] makromolekulas attiecina uz trim grupām — [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] (proteīniem), [[nukleīnskābes|nukleīnskābēm]] un [[polisaharīdi]]em. Makromolekulu ķēdes var būt gan lineāras, gan sazarotas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ille
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ill
| attēls            = Ill_Feldkirch-Gisingen.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ille pie Feldkirhes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ohzentāles ledājs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=09 | iet_gar_m=33 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 75,3
| iztekas_augstums  = 2240
| ietekas_augstums  = 429
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1281
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| native_name = ''Чăваш''
|       image =
|  population = līdz 2 miljoniem
|     region1 = {{RUS}}
|        pop1 = 1,64 miljoni
|     region2 = {{KAZ}}
|        pop2 = 0,02 miljoni
|     region3 = {{UKR}}
|        pop3 = 0,01 miljons
|     region4 = {{UZB}}
|        pop4 = 0,01 miljons
|      valoda = [[čuvašu valoda]]<br />[[krievu valoda]] (kā otrā valoda)
|    reliģija = dominējošā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|     related =
}}

sentences:
'''Proporcionālās vēlēšanās''' [[mandāts|mandātu]] skaits tiek aprēķināts proporcionāli vēlētāju nodotajam balsu skaitam par katru politisko partiju.
Proporcionālo vēlēšanu galvenā pieņemamā priekšrocība ir paaugstināta politisko partiju atbildība. Vēl viena īpatnība ir ierobežots [[parlaments|parlamentā]] ievēlēto partiju skaits.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valentīns Bondarenko
|     vārds_orig = Валентин Васильевич Бондаренко
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Harkiva]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}}
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}}
|        tautība = [[Ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Vasilijs Bondarenko<br />Olga Bondarenko
|          brāļi = Anatolijs Bondarenko
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Bondarenko (Rikova)
|          bērni = Aleksandrs Bondarenko
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas = {{Kosmonauta infodaļa
|          kos_veids = [[kosmonauts]]
|       nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
|           d_pakāpe =
|       kos_koplaiks = nav lidojis kosmosā
|      kos_iesaukums = [[Kosmonautu uzskaitījums pēc iesaukuma#1960. gads|1960.]]
|         kos_misija =
|           kos_kuģi =
}}
{{Militārpersonas infodaļa
|    dienesta_pakāpe = [[vecākais leitnants]]
|     dienesta_laiks = 1957.—1961.
|             valsts = {{URS}}
|          struktūra = [[PSRS Gaisa spēki|Gaisa spēki]]
|            vienība =
|       nodarbošanās = [[lidotājs]]
|          komandēja =
|             kaujas =
|          izglītība = Armavirskas kara aviācijas lidotāju skola
|        apbalvojumi = [[Sarkanās Zvaigznes ordenis]]
|         cits_darbs =
}}}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Imūnhromatogrāfija''' jeb '''ihroma''' ir viena no modernākajām [[imūndiagnostika]]s metodēm, kuras galvenās priekšrocības ir testa vienkāršība un ātrums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956566315301482|title=Nanoparicle-based lateral flow biosensors|author=Quesada-González|month=Daniel|year=2015|publisher=Biosensors & Bioelectronics|accessdate=8 de septiembre de 2020|doi=10.1016/j.bios.2015.05.050|pmid=}}</ref> Šī metode tiek izmantota arvien vairāk gan testēšanas jomā, jo tai nav nepieciešami papildu reaģenti vai instrumenti, gan klīniskajā jomā. Vislabāk zināmie piemēri ir aptiekas [[grūtniecības tests|grūtniecības testi]], psa, [[Troponīns|troponīna I]] testi un nesen [[HIV]] un [[COVID-19]] testi.

sentences:
== Ieteicamie parametri ==
=== Saules sistēmas planētas un pavadoņi ===
Šie ir ieteicamie parametri. Pārējie parametri uzskaitīti sadaļā ''Visi parametri''.

sentences: '''26. oktobris''' ir gada 299. diena (300. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 66 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република Србија / Republika Srbija''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Serbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Serbia
|               karoga_attēls = Flag of Serbia.svg
|            karoga_nosaukums = Serbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Serbia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Serbijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bože pravde]]'' (''Боже правде'')
|               kartes_attēls = Serbia_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Belgrada]]
| latd=44 | latm=48 | latNS=N | longd=20 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Serbijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksandars Vučičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Serbijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ivica Dačičs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Serbija vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība
|          neatkarības_datums = [[1867. gads|1867]]/{{dat|1878||}}
|       neatkarības_notikums2 = Apvienošanas ar Vojvodinu
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918||}}
|       neatkarības_notikums3 = Neatkarīga republika
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2006|6|5}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 77 474
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = {{samazinājās}}6,963,764 {{small|(neskaitot Kosovu)}}<ref name="stat.gov.rs">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.stat.gov.rs/ |title=PBC stats|date=2019|website=stat.gov.rs}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 105.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 891
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 95.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}} $129,313 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs = 78.
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}} $18 566 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=25&pr.y=14&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=942&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, April 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=15 July 2019}}</ref>}}
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 70.
|                 GDP_nominal = {{palielinājās}} $52,424 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|            GDP_nominal_year = 2019
|            GDP_nominal_rank = 83.
|      GDP_nominal_per_capita = {{palielinājās}} $7526 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS"/>}}
| GDP_nominal_per_capita_rank = 79.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.806
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 64.
|                        Gini = {{samazinājās}} 37.8<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |title=Gini coefficient of equivalised disposable income – EU-SILC survey |publisher=[[Eurostat]] |website=ec.europa.eu |access-date=7 March 2019}}</ref>
|                   Gini_gads = 2017
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Serbijas dinārs]]
|                valūtas_kods = RSD
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.rs]]
|              tālsarunu_kods = 381
|                iso_kods_num = 688
|              iso_kods_alfa2 = RS
|              iso_kods_alfa3 = SRB
}}

sentences:
{{cita nozīme|musulmaņu skatījumu uz Dievu|terminu "Allāhs"|Allāhs}}
{{islāms}}
'''Dievs''' ({{val|ar|ﷲ}}, {{izrunā|alla:h}}) [[islāms|islāmā]] ir neatkārtojams un nedalāms visuma radītājs un cilvēces tiesnesis.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Datons''' var būt:

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = Sardīnijas Karaliste
|nosaukums_latv_val   = Rennu de Sardigna
Regno di Sardegna
Regn ëd Sardëgna
|sugasvārds           = Sardīnijas Karalistes
|
|kontinents           = Afroeirāzija
|reģions              = Eiropa
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              =
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[monarhija]]
|
|gads_sākums          = 1720
|gads_beigas          = 1861
|event_start          = [[Hāgas līgums]]
|date_start           = [[1720]]. gada [[20. februāris]]
|event1               = Napoleona iebrukums
|date_event1          = [[1796]]. gada [[27. marts]]
|event2               = [[Vīnes kongress]]
|date_event2          = [[1815]]. gada [[9. jūnijs]]
|event3               = Konstitūcija
|date_event3          = [[1848]]. gada [[4. marts]]
|event4               = [[Cīrihes līgums]]
|date_event4          = [[1859]]. gada [[10. novembris]]
|event_end            = [[Itālijas apvienošanās]]
|date_end             = [[1861]]. gada [[17. marts]]
|image_flag           = Flag of the Kingdom of Sardinia.svg
|flag                 = Sardīnijas Karalistes karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           = Armoiries Sardaigne 1815.png
|symbol               = Sardīnijas Karalistes ģerbonis
|symbol_type          = Ģerbonis
|image_map            = KingdomofSardinia1815.png
|image_map_caption    = Teritorija [[1815]]. gadā
|national_motto       = FERT, FERT, FERT
|national_anthem      = [[Marcia Reale]], [[S'hymnu sardu nationale|Inno Sardo]]
|galvaspilsēta        = [[Turīna]] ([[1720]]—[[1799]], [[1815]]—[[1861]])
[[Kaljāri]] ([[1799]]—[[1814]])
|kopīgas_valodas      = [[itāļu valoda|itāļu]], [[franču valoda|franču]], [[kataloņu valoda|kataloņu]], [[frankoprovansiešu valoda|frankoprovansiešu]], [[ligūriešu valoda|ligūriešu]], [[gallurīzu]], [[spāņu valoda|spāņu]], [[sasāriešu valoda|sasāriešu]], [[sardīniešu valoda|sardīniešu]], [[pjemontiešu valoda|pjemontiešu]], [[oksitāņu valoda|oksitāņu]]
|reliģija             = [[kristietība]]
|nauda                = [[Pjemontas skudo]]
(kontinentā 1720—1800)
 [[Sardīnijas skudo]]
(salā 1720—1821)
 [[Sardīnijas lira]]
(1816—1861)
|
|title_leader         = [[Sardīnijas karalis|Karalis]]
|leader1              = [[Viktors Amadejs II]]
|year_leader1         = [[1720]]—[[1730]]
|leader2              = [[Viktors Emanuēls II]]
|year_leader2         = [[1849]]—[[1861]]
|title_deputy         = [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|deputy1              = [[Cēzars Balbo]]
|year_deputy1         = [[1848]]
|deputy2              = [[Kamilio Benso]]
|year_deputy2         = [[1860]]—[[1861]]
|stat_year1           = [[1838]]
|stat_pop1            = 4 650 368
|flag_p1              = Flag of the Habsburg Monarchy.svg
|p1                   = Hābsburgu monarhija
|p2                   = Sicīlijas karaliste
|flag_p2              = Flag of Savoie.svg
|s1                   = Francijas Otrā impērija
|flag_s1              = Flag of France (1794–1815, 1830–1974, 2020–present).svg
|s2                   = Itālijas Karaliste (1861—1946)
|flag_s2              = Flag of Italy (1861-1946) crowned.svg
|today                = [[Itālija]], [[Francija]], [[Monako]]
}}

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums= Tokijas maratons
|Logo=Tokyo Marathon - 32380227397.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|Japāna|Tokija}}
|Laiks=februāris
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:02:40''' (2021)
{{flaga|Kenija}} [[Eliuds Kipčoge]]

Sieviešu: '''2:16:02 ''' (2021)
{{flagicon|Kenija}} [[Brigida Kosgei]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption =2019. gada Tokijas maratons
|atjaunots=06.11.2023.}}

sentences:
[[Kategorija:Kosmonauti| ]]
[[Kategorija:Aktuālie notikumi|K]]

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nunivaka
|attēls              = NunivakCliffsFWS726.jpg
|attēla paraksts     = Nunivakas klinšainais krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position = left
|mark                = Orange pog.svg
|position1     = top
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=60|latm=05|lats=42|latNS=N
|longd=166|longm=12|longs=40|longEW=W
|platība             = 4226.8
|garums              = 106
|platums             = 76
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Robertsa kalns
|augstums            = 510.5
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 191
|blīvums             = 0.05
|pamatiedzīvotāji    = [[jupiki]]
|valsts lielpilsēta  = [[Mekorjuka]]
|piezīme =
}}
'''Nunivaka''' ({{val|en|Nunivak}}, {{val|ypk|Nunivaaq}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļos, [[Beringa jūra]]s otra lielākā sala. Administratīvi pieder [[Aļaska]]s pavalstij. Salas iedzīvotāji mīt tās vienīgajā apdzīvotajā vietā [[Mekorjuka|Mekorjukā]] salas ziemeļos un tie pieder [[eskimosi|eskimosu]] tautai [[jupiki]]em.<ref>{{PZT|520|Nunivaka}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalniešu pagasts
| karte             = Kalniešu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Kalnieši
| platība           = 112,35
| iedzīvotāji       = 949<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 949 / 112.35 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kalniešu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Krāslavas pagasts|Krāslavas]], [[Skaistas pagasts|Skaistas]], [[Robežnieku pagasts|Robežnieku]], [[Indras pagasts|Indras]], [[Piedrujas pagasts|Piedrujas]] pagastiem un pa Daugavu ar [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salacgrīvas pagasts
| karte             = Salacgrīvas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Salacgrīvas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salacgrīvas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Salacgrīva
| platība           = 312,8
| iedzīvotāji       = 2 214<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2214 / 312.8 round 1}}
| izveidots         = 2010
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Viļuja
| valsts            = Krievijas Federācija
| citnosaukums      = Viļuja
| citvaloda         = ru
| citvaloriģin      = Вилю́й
| valsts1           = Krievijas Federācija
| citnosaukums1     = Bilī
| citvaloda1        = sah
| citvaloriģin1     = Бүлүү
| attēls            = Вилюйские пороги.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Viļujas krāces
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vidussibīrijas plakankalne]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ļena]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 2650
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 600 - 1700
| gada_notece       =
| baseins           = 454 000
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Čona]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=64 | iet_plat_m=22 | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=126 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}
'''Viļuja''' ir [[upe]] [[Austrumsibīrija|Austrumsibīrijā]], [[Ļena]]s lielākā pieteka. Viļujas garums ir 2650 km, bet baseina platība ir 454 000 km2. [[Upe]]s baseinā ir 67 266 ezeri. Vidējā caurtece 600 — 1700 m3/s.

sentences:
[[Kategorija:Lidsabiedrības pēc valsts]]
[[Kategorija:Nauru]]

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#D0B239|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2 (2000, 2012)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Džons Hārbau|bg_color=#2A0365|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Baltimore Ravens|logo=Baltimore Ravens logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Baltimoras "''Ravens''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1996|menedžeris=[[Eriks Dekosta]]|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''M&T Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=70 745|krāsas=Violeta, melna, zelta<br />{{color box|#24135F}} {{color box|#000000}} {{color box|#9A7611}}|īpašnieks=Stīvs Biskioti|prezidents=Saši Brauns|divīzijas tituli=6}}'''Baltimoras "Ravens"''' ({{Val|en|Baltimore Ravens}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Baltimora|Baltimorā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1996. gadā. "Ravens" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''M&T Bank Stadium'' stadionā. "Ravens" ir izcīnījuši divus [[Superkauss|Superkausus]] (2000. un 2012. gadā).

sentences: '''Akūts pankreatīts''' ir akūts aseptisks [[Iekaisums|iekaisuma process]], kas ir saistīts ar [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] audu pašsagremošanu, bet smagos gadījumos ar [[Orgāns|orgāna]] [[Nekroze|nekrozi]].<ref name="SaveljevKirienko2006"/><ref name="GrigorjevJakovenko2004"/> Šī slimība ir viena no izplatītākām [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] orgānu [[Ķirurģiskas slimības|ķirurģiskām slimībām]]. [[Krievija|Krievijā]], [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] ar akūtu pankreatītu saslimst 40 līdz 80 cilvēki no 100 000 iedzīvotāju. 25—30% slimnieku ir nekrotiska forma, šādos gadījumos mirstība ir apmēram 40%.<ref name="SaveljevKirienko2006"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
 ]]
'''Vintāža''' (no {{val|en|vintage}} — vīns noteiktā gadā [''vīna termiņš])'' — stilizētās tendences [[mode|modē]], it īpaši apģērbu un sadzīves priekšmeti, kas ir domāti veco [[Paaudze|paaudžu]] un laikmetu modes atdzimšanai.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dalmācijas salas
|attēls              = Croatian islands map.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Horvātija
|relief              = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = dalmatinski otoka
|izvietojums         = [[Adrijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=43|latm=57|lats=19|latNS=N |longd=15|longm=23|longs=17|longEW=E
|platība             = 3260
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 778
|salu skaits         = 1246
|valsts              = Horvātija
|valsts adm vienības tips =
|valsts adm vienība       =
|iedzīvotāji         = 121 606
|blīvums             = 37,3
|pamatiedzīvotāji    = [[horvāti]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Dalmācijas salas''' ({{val|hr|dalmatinski otoka}}) ir [[Horvātija]]i piederošu salu grupa [[Adrijas jūra]]s austrumu piekrastē. Arhipelāgā ietilpst 1246 salas, saliņas un klintis,<ref>[https://hrcak.srce.hr/file/14783 COASTLINE LENGTHS AND AREAS OF ISLANDS IN THE CROATIAN PART OF THE ADRIATIC SEA DETERMINED FROM THE TOPOGRAPHIC MAPS AT THE SCALE OF 1 : 25 000]</ref> kas stiepjas gar [[Dalmācija]]s krastu {{nobr|440 km}} garumā no [[Rijekas līcis|Rijekas līča]] ziemeļos līdz [[Dubrovnika]]i dienvidos. Nozīmīgs tūrisma reģions.<ref>{{PZT|157}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Humanitārās zinātnes
| attēls                   = Liberal Arts FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Liberal Arts''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džošs Rednors]]
| producents               =
* [[Braiss Dal Farra]]
* [[Klods Dal Farra]]
* [[Džese Hara]]
* [[Lorēna Manša]]
* Džošs Rednors
| scenārija autors         = Džošs Rednors
| galvenajās lomās         =
* Džošs Rednors
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Elisona Džanija]]
* [[Džons Magaro]]
* [[Elizabete Rīzere]]
| mūzika                   = [[Bens Tots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Strategic Motion Ventures]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
* ''[[Tom Sawyer Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|14|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012|title=Liberal Arts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323133115/http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=liberalarts.htm|title=Liberal Arts (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Humanitārās zinātnes"''' ({{val|en|Liberal Arts}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džošs Rednors]]. Citas lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Ričards Dženkinss]], [[Elisona Džanija]], [[Džons Magaro]] un [[Elizabete Rīzere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Zemestrīces]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc miršanas cēloņa]]

sentences: '''Hematoloģija''' ({{val|el|αἷμα}}, ''haima'' — ‘asins’, {{gree|-λoγία}} — ‘mācība’) ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[asins]] uzbūvi, [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[patoloģija|patoloģiju]], asinsrades [[orgāns|orgānus]], to slimību [[diagnostika|diagnosticēšanu]], [[ārstēšana|ārstēšanu]] un [[profilakse|profilaksi]]. Hematoloģija tiek iedalīta vairākās nozarēs: morfoloģiskajā, seroloģiskajā un klīniskajā hematoloģijā.

sentences:
i]]
'''Dolmabahčes pils''' ([[Turku valoda|turku valodā]]: ''Dolmabahçe Sarayı'') ir pils [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]], [[Bosfors|Bosfora jūras šauruma]] [[Eiropa]]s puses rietumos. Pils no [[1853]]. līdz [[1923]]. gadam kalpoja kā [[Osmaņu impērija]]s [[Osmaņu dinastija|sultāna]] rezidence un valsts administratīvais centrs, izņemot 20 gadu periodu ([[1889]]-[[1909]]), kad par sultāna mītni lietoja [[Jildizas pils|Jildizas pili]]. Pēc Osmaņu impērijas sabrukuma to kā savu rezidenci izmantoja arī [[Turcija]]s dibinātājs un pirmais prezidents [[Mustafa Kemals Ataturks]].Dolmabahčes pils bija pirmā eiropiešu stilā uzbūvētā pils [[Stambula|Stambulā]] un to sāka būvēt sultāns [[Abdulmedžids I]] no [[1842]]. līdz [[1853]]. gadam. Pils celtniecība impērijai maksāja 5 milj. Osmaņu zelta mārciņas (vairāk kā 35 t zelta, kas mūsdienās būtu apmēram 380 miljoni latu). 14 t zelta tika izlietotas tikai pils griestu apdarei vien. Pils lielajā ceremoniju zālē joprojām apskatāma pasaulē lielākā Bohēmijas kristāla lampa, kuru sultānam uzdāvināja [[Lielbritānija]]s [[karaliene Viktorija]]. Lampā iebūvētas 750 spuldzes un tā sver 4,5 t. Dolmabahčes pilī joprojām atrodas lielākā Bohēmijas un Bakaratas kristāla lampu un stāvlampu kolekcija pasaulē un pat galvenās kāpnes izgatavotas no Bakaratas kristāla detaļām.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Aleksandra Ņevska katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = AlexanderNevskyCathedral-Sofia-6.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 42 | latm  = 41 | lats  =    45 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 19 | longs = 58.64 | longEW = E
| religious_affiliation = Pareizticīgie
| rite                  =
| location              = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Aleksandrs Pomerancevs
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1882
| year_completed        = 1912
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 53 m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 45 m<ref name=MD/>
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Svētā Aleksandra Ņevska katedrāle''' ({{val|bg|Храм-паметник „Свети Александър Невски“}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] [[katedrāle]] [[Sofija|Sofijā]], [[Bulgārija|Bulgārijā]]. Viens no lielākajiem Austrumu pareizticīgās baznīcas dievnamiem pasaulē. Katedrāle ir arī viens no pilsētas simboliem un tās galvenais tūrisma objekts.<ref name="MD">"Sofia, Bulgaria", Mihail Dyuzev, Hitotoki.org, 2010, web:   [http://hitotoki.org/classic/sofia/004 Hito-4] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100330000719/http://hitotoki.org/classic/sofia/004 |date={{dat|2010|03|30||bez}} }}.</ref><ref name="ArchN">"Neo-Byzantine architecture | archipaedia.net",   archipaedia.net, 2010, web:   [http://archipaedia.net/2009/07/neo-byzantine-architecture/ A7] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120308145626/http://archipaedia.net/2009/07/neo-byzantine-architecture/ |date={{dat|2012|03|08||bez}} }}.</ref> Aizņem 3170 m{{sup|2}} lielu teritoriju, tajā vienlaicīgi var atrasties 10 tūkstoši cilvēku.<ref name=MD/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oskars Štāfenhāgens
|     vārds_orig = ''Oskar Stavenhagen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1850
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Zutēnu muiža (''Gut Sutten''), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zutēni (Šķēdes pagasts)|Zutēni]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1930
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rostoka]], [[Veimāras Republika]]
([[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Štāfenhāgens, Šarlote Harfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences: '''Baktēriju konjugācija''' ir divu [[šūna|šūnu]] savienošanās ar speciālu [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] pavedienu- [[F-pills|F-pillu]] (dzimum pills), kas piestiprinājies pie [[baktērija]]s sieniņas, tie daļēji apmainās ar ģenētisko informāciju. Jaunie [[DNS]] fragmenti aizstāj iepriekšējos fragmentus. Šādu "pārtapšanu" var uzskatīt par [[dzimumvairošanās]] "pirmssākumiem".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Leuvardena
 | official_name            = ''Leeuwarden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Waag, Leeuwarden 1620.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =Flag_of_Leeuwarden.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of arms of Leeuwarden.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Netherlands
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_name1        =  [[Frīzlande]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 84.10
 | area_land_km2            = 79.74
 | area_water_km2           = 4.36
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 29-12-2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 95317
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 53 | latm = 12 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Minhene
 | native_name              = ''München''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = München Panorama.JPG
 | image_caption            = Minhenes vecpilsēta
 | image_flag               = Flag of Munich (striped).svg
 | image_shield             = Muenchen Kleines Stadtwappen.svg
 | pushpin_map              = Germany
 | latd  = 48 | latm  = 8 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 34 | longs = 0 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1158}}
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = '''Munich''' ([[angļu valoda|angļu]] un [[franču valoda|franču]])
'''Mnichov''' ([[čehu valoda|čehu]])
'''Monachium''' ([[latīņu valoda|latīņu]] un [[poļu valoda|poļu]])
'''Monaco di Baviera''' ([[itāļu valoda|itāļu]])
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Dieter Reiter
 | area_total_km2           = 310.7
 | elevation_m              = 519
 | population_total         = 1471508
 | population_as_of         = {{dat|2018|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 4736
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 2606021
 | population_metro         = 5203738
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 80331–81929, 85540
 | area_code                = 089
 | website                  = [http://www.muenchen.de/ muenchen.de]
 | footnotes                =
}}
'''Minhene''' ({{val|de|München}}) ir pilsēta [[Vācija]]s dienvidos, pie [[Izāra]]s upes. Pēc iedzīvotāju skaita trešā (aiz [[Berlīne]]s un [[Hamburga]]s) pilsēta Vācijā. [[Bavārija]]s galvaspilsēta. Ekonomikas, kultūras un tūrisma centrs.

sentences: '''Piespiedu atvešana''' ir [[persona]]s nogādāšana [[Tiesa|tiesā]] vai [[Prokuratūra|prokuratūrā]], ja šī persona bez attaisnojoša iemesla izvairās no piedalīšanās procesuālajā darbībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lvportals.lv/skaidrojumi/279394-personas-uz-tiesu-piespiedu-karta-vares-nogadat-agrak-2016|title=Personas uz tiesu piespiedu kārtā varēs nogādāt agrāk|website=LV portāls|access-date=03.01.2022|date=26.05.2016}}</ref>

sentences: '''Guru''' ({{val|sa|गुरु}}, ''{{IAST|[[:wikt:guru|guru]]-}}'' "nozīmīgs; svarīgs") [[Indija]]s tradīcijās ir garīgais audzinātājs, ietekmīgs [[skolotājs]] vai sektas vadītājs. Tradicionāli guru ir godbijību prasoša persona pret mācekli vai studentu, un guru kalpo kā "padomdevējs, kurš palīdz veidot vērtības, dalās pieredzes zināšanās tikpat lielā mērā kā burtiskās zināšanās, ir dzīves paraugs, iedvesmas avots un kas palīdz skolēna garīgajā evolūcijā.”<ref name=joelmlecko>Joel Mlecko (1982), [https://www.jstor.org/stable/3269931 The Guru in Hindu Tradition] Numen, Volume 29, Fasc. 1, pages 33-61</ref> Guru ir arī cilvēka garīgais ceļvedis, kas palīdz atklāt tās pašas iespējas, kuras guru jau ir apzinājies.<ref name=eb />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā slepkavība
| operators =
| attēls = Noslepumaina-slepkaviba.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bastjēns Buijons]]
* [[Bunī Lanērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Nuit du 12''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt16953666/|title=The Night of the 12th (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā slepkavība"''' ({{Val|fr|La Nuit du 12}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bastjēns Buijons]] un [[Bunī Lanērs]]. Filma balstīta uz Paulīnes Gvenas 2020. gada grāmatu ''18.3 — Une année à la PJ''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/the-night-of-the-12th-la-nuit-du-12-review-cannes-2022-1235145037/|title=‘The Night of the 12th’ (‘La Nuit du 12’): Film Review {{!}} Cannes 2022|last=Mintzer|first=Jordan|website=The Hollywood Reporter|access-date=2024-02-02|date=2022-05-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Vasilijs Žukovskis
|     vārds_orig    = ''Васи́лий Андре́евич Жуко́вский''
|         attēls    = Bryullov portrait of Zhukovsky.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1783
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = Mišenska, [[Tulas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Beļovas rajons]], [[Tulas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1852
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 24
|        m_vieta    = [[Bādenbādene]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[krievs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, tulkotājs, literatūras kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    = [[elēģija]], [[romance]], [[dziesma]], [[balāde]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]], [[sentimentālisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = [[Artūrs Dūmiņš|Artūra Dūmiņa]] piemiņas akmens baznīcas dārzā, Neretā.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mauritānietis
| operators =
| attēls = The Mauritanian poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kevins Makdonalds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tahars Rahīms]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mauritanian''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''STXfilms''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3395388161/weekend/|title=The Mauritanian |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mauritānietis"''' ({{Val|en|The Mauritanian}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tiesu drāmas filma, kuras režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tahars Rahīms]], [[Džodija Fostere]], [[Šeilīna Vudlija]] un [[Benedikts Kamberbačs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
|nosaukums         = Regejs
|image             = Bob-Marley.jpg
|caption           = Populārais regeja izpildītājs [[Bobs Mārlijs]] 1980. gadā
|fona_krāsa        = green
|krāsa             = white
|stila_izcelsme    = {{hlist|[[mento]]|[[ritmblūzs]]|[[džezs]]|[[ska]]|''[[rocksteady]]''|[[soulmūzika]]}}
|kultūras_izcelsme = [[Jamaika|Jamaikā]] 1960. gadu beigās, galvenokārt [[Kingstona|Kingstonā]]
|instrumenti       = {{hlist|[[basģitāra]]|[[bungu komplekts]]|[[sitamie instrumenti]]|[[ģitāra]]|[[elektriskās ērģeles]]|[[klavieres]]|[[sintezators]]}}
|popularitāte      = 1970. gadi, dažādi
|atvasinātās_formas = {{hlist|''[[dancehall]]''|''[[Dub music|dub]]''|[[hiphops]]|''[[ragga]]''|''[[drum and bass]]''}}
|apakšžanru_saraksts = Regeja žanri
|apakšžanri        = {{hlist|''[[Roots reggae]]''|''[[Lovers rock]]''|''[[Reggae en Español]]''}}
|jauktie_žanri     = {{hlist|''[[Reggaeton]]''|''[[Reggae fusion]]''|''[[Seggae]]''|''[[2 Tone]]''|''[[Samba reggae]]''|''[[Reggaestep]]''}}
|reģionos         =<!----
* [[African reggae|Africa]]
* [[Reggae in Australia|Australia]]
* [[Seeed|Germany]]
* [[Music of Guyana|Guyana]]
* [[Japanese reggae|Japan]]
* [[New Zealand reggae|New Zealand]]
* [[Nigerian reggae|Nigeria]]
* [[Reggae en Español|Panama]]
* [[Pinoy reggae|Philippines]]
* [[Polish reggae|Poland]]
* [[Music of Trinidad and Tobago|Trinidad and Tobago]] ---->
|vietējā_estrāde   =
|citas_tēmas       =<!----
* [[Music of Jamaica]]
* [[List of reggae musicians]] --->
}}

sentences: '''Konstantinopole''' ({{val|el|Κωνσταντινούπολις}}, {{val|la|Constantinopolis}}) bija [[Turcija]]s lielākās pilsētas [[Stambula]]s nosaukums līdz 1930. gadam.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vilhelms Pīks
| vārds_orģ           =Wilhelm Pieck
| attēls              =Fotothek df roe-neg 0002793 004 Portrait Wilhelm Piecks im Publikum der Bachfeier.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] prezidents
| term_sākums         ={{dat|1949|10|11|N}}
| term_beigas         ={{dat|1960|09|07|N}}
| priekštecis         =[[Sabiedroto Vācijas okupācija]]
| pēctecis            =[[Valters Ulbrihts]] (kā Valsts Padomes priekšsēdētājs)
| dzim_dati           ={{dat|1876|01|03}}
| dzim_vieta          =[[Gūbene]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Gubina]], {{POL}})
| dzīves_vieta        =[[Gūbene]] - [[Brēmene]] - [[Amsterdama]] - [[Berlīne]] - [[Parīze]] - [[Maskava]] - [[Berlīne]]
| mir_dati            ={{dat|1960|09|07}}
| mir_vieta           =[[Berlīne|Austrumberlīne]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]]
(tagad {{GER}})
| partija             =[[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija]], [[Vācijas Komunistiskā partija]], [[Vācijas Sociālistikās vienības partija]]
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =
| apglabāts           =[[Berlīne]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noskaņojums mīlēt
| operators = * [[Kristofers Doils]]
* [[Marks Lī Pinbins]]
| attēls = In the Mood for Love movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Vans Dzjavei
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Megija Čuna]]
* [[Tonijs Luns]]
| mūzika = [[Maikls Galaso]]
| oriģinālnos = ''花樣年華''
| studija = * ''Jet Tone Production''
* ''Paradis Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Block 2 Pictures''
* ''Océan Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|9|29|Honkonga}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{HKG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1868924417/weekend/|title=
In the Mood for Love |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noskaņojums mīlēt"''' ({{Val|zh|花樣年華}}, {{Val|en|In the Mood for Love}}) ir 2000. gada [[Honkonga]]s un [[Francija]]s kopražojuma romantiska [[drāma]]s filma, kuras režisors, scenārists un producents ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Megija Čuna]] un [[Tonijs Luns]]. "Noskaņojums mīlēt" ir neformālās Vana triloģijas otrā filma, pēc filmas ''[[Days of Being Wild]]'' (1990) un pirms filmas "[[2046 (filma)|2046]]" (2004).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Orbiting Carbon Observatory 2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 = Orbiting Carbon Observatory (OCO)-2.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = Zemes klimata pētniecības pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[LEOStar-2]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Orbital Sciences Corporation|Orbital]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|7|2|SK}} 09:56:23 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Delta II]]'' ''7320-10C'', {{USA}}
| Starta_vieta           = [[Vandenberga Gaisa spēku bāze|Vandenberga]]
| Starta_laukums         = ''SLC-2W''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 2 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-035A
| Tīmekļa_vietne         = [http://oco.jpl.nasa.gov oco.jpl.nasa.gov]
| Masa                   =
| Sausmasa               = 409 kg
| Pilna_masa             = 454 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = SSO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 98,20°
| Periods                = 98,83 min
| Apoapsīda              = 704 km
| Periapsīda             = 701 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Orbiting Carbon Observatory]]''
| KA_nāk                 =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Piekrastes grēdas
|attēls                 = Morning_on_the_Lost_Coast.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Piekrastes grēdas Kalifornijas Klusā okeāna piekrastē
|map                 = North_America_satellite_globe_Pacific_Coast_Ranges.jpg
|latd                   = 51.383333
|longd                  = -125.25
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Kanāda}}
{{vieta|ASV}}
{{vieta|Meksika}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļamerikas Kordiljeri]]
|sastāv                 = [[Senteliasa kalni]], [[Piekrastes kalni]], [[Kaskāžu kalni]], [[Rietumu Sjerra Madre]]
|garums                 = 6100
|platums                =
|kalns                  = [[Logans (kalns)|Logans]]
|augstums               = 5959
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
]]
'''Mežatundra''' ir pārejas [[bioma]] starp arktisko [[tundra|tundru]] un [[taiga|taigu]]; tajā mijas [[mežs|meža]] un tundras veģetācija.<ref>[https://tezaurs.lv/me%C5%BEatundra Tezaurs.lv Mežatundra]</ref> Mežatundras ainavām raksturīga nenoteikta robeža, tā stiepjas 30—300 km platā joslā [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos. Eirāzijā mežatundra stiepjas no [[Kolas pussala]]s rietumos līdz [[Indigirka]]s baseinam austrumos, Ziemeļamerikā — no [[Aļaska]]s rietumos līdz [[Labradoras pussala]]i austrumos.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N2O3
|molmasa=132,118
|blīvums=1543
|kušanas temperatūra=235 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Asparagīns''' ('''''Asn''''', asparagīnskābes monoamīds, C4H8N2O3) ir [[aminoskābe]]. Asparagīns ir bezkrāsaini rombiski kristāli.

sentences:
.]]
'''Lineārais B raksts''' ir [[rakstība]]s veids, kuru [[Mikēniešu kultūra|mikēniešu kultūrā]] (15.—12. gadsimts pr.Kr.) izmantoja [[Grieķi|grieķu]] tekstu pierakstam, kas ir pati senākā zināmā [[grieķu valoda]]s forma. Šis raksts ir aizgūts no [[Krēta]]s [[mīnojiešu kultūra]]s [[lineārais A raksts|lineārā A raksta]] un pielāgots grieķu valodai. Pati senākā mikēniešu rakstība tiek datēta ar apmēram 1450. gadu pr.Kr. Šie teksti tika atrasti galvenokārt senajās pilsētās [[Knosas pils|Knosā]], [[Kidonija|Kidonijā]], [[Pila (Grieķija)|Pilā]], [[Tēbas (Grieķija)|Tēbās]] un [[Mikēnas|Mikēnās]] u.c. Līdz ar Mikēnu civilizācijas bojāeju pazuda arī lineārais B raksts. Mikēniešu daļai pārceļoties uz [[Kipra|Kipru]] uz lineārā B raksta bāzes tur izveidojās [[kipriešu raksts]]. Tumšajos laikos, kas nāca pēc Mikēnu civilizācijas bojāejas, nekāda rakstība netika konstatēta, līdz 8. gadsimta pr.Kr. sākumā parādījās sengrieķu raksts, kas bija izveidots uz [[Feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] bāzes. Lineārais B raksts ir vienīgais [[Egejas civilizācija|Egejas]] [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] raksts, kas tika atšifrēts un kura tekstus ir iespējams izlasīt. Šo atšifrēšanu veica angļu arhitekts un lingvists—amatieris [[Maikls Ventriss]]<ref>[http://www.aliens.lv/m-civil/3574-mikeniesu-rakstiba Mikēniešu rakstība]{{Novecojusi saite}}</ref>.

sentences:
{{citas nozīmes|politiķi|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Alfrēds Alslēbens
| attēls              =
| amats               = [[2. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1925]]. gads
| term_beigas         = [[1928]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1861|09|24}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Skultes pagasts}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1941|03|10|1861|09|24}}
| mir_vieta           =[[Poznaņa]],  [[Trešais reihs]],<br />(tagad {{POL}})
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =krāsotājs
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Alfrēds Alslēbens''' ({{val-de|Alfred Alsleben}}; {{dat|1861|09|24|N}} — {{dat|1941|03|10|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltu krāsotājs un sabiedrisks darbinieks. Bijis [[2. Saeima]]s deputāts (1925—1928).

sentences:
{{Islāms}}{{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}
'''Kalifs''', arī '''halifs''' ({{val|ar|خليفة}}, ''halīfa'') ir [[Kalifāts|kalifāta]] valsts galva, un tas ir tituls, ar kuru apzīmē [[islāms|islāma]] [[umma]]s ([[šariats|šariata]] likumiem pakļauta visu [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena) vadītāju. Vārds ir cēlies transliterācijā no arābu vārda ''halīfa'' – pēctecis, sūtnis, pārstāvis. Sākotnēji, pēc [[Muhameds|Muhameda]] ([[570]]—[[632]]) nāves, musulmaņu valdnieku sauca ''Dieva pravieša pēctecis'' (''Khalīfat ar-rasul Allāh''), un vēsturnieki šo titulu parasti atveidoja: ''kalīfs''.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = {{collapsible list | title_style = background:transparent;text-align:center;line-height:normal;font-size:95%; | title = {{resize|1.25em|Apvienotās Nācijas}} | {{Infobox |subbox=yes |bodystyle=font-size:77%;font-weight:normal;
    | rowclass1 = mergedrow| label1 = [[Arābu valoda|Arābu]]: | data1 = {{lang|ar|منظمة الأمم المتحدة|rtl=yes}}

    | rowclass2 = mergedrow| label2 = [[Ķīniešu valoda|Ķīniešu]]: | data2 = {{lang|zh|联合国}}

    | rowclass3 = mergedrow| label3 = [[Franču valoda|Franču]]: | data3 = {{lang|fr|Organisation des Nations unies|italic=unset}}
    | rowclass4 = mergedrow| label4 = [[Krievu valoda|Krievu]]: | data4 = {{nowrap|{{lang|ru|Организация Объединённых Наций}}}}

    | rowclass5 = mergedrow| label5 = [[Spāņu valoda|Spāņu]]: | data5 = {{nowrap|{{lang|es|Organización de las Naciones Unidas|italic=unset}}}}}}}}
| native name         = United Nations
| native name lang    = english
| image               = Flag of the United Nations.svg
| map                 = United Nations (Member States and Territories).svg
| size                =
| type                = Starpvaldību organizācija
| formation           = {{dat|1945|6|26}}
| headquarters        = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| membership          = 193 valstis
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = [[Antoniu Guterrešs]]
| language            = [[angļu valoda]]
 [[arābu valoda]]
 [[franču valoda]]
 [[krievu valoda]]
 [[ķīniešu valoda]]
 [[spāņu valoda]]<ref>[https://www.un.org/en/sections/about-un/official-languages/index.html Official Languages] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150712155312/http://www.un.org/en/sections/about-un/official-languages/index.html |date={{dat|2015|07|12||bez}} }}, www.un.org.</ref>
| website             = {{url|http://www.un.org}}
}}

sentences: '''Amiloīdums''' [[Mikoloģija|mikoloģijā]] ir kādas [[sēnes]] daļas pozitīva amiloīda reakcija, kad to [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiski]] pārbauda, izmantojot [[Jods (elements)|jodu]] kā sastāvdaļu Melcera reaģentā vai, retāk, Lugola šķīdumā, tā radot zilu vai zili melnu krāsojumu. Termins "amiloīds" ir cēlies no latīņu vārda ''amyloideus'' ("cietei līdzīgs"),<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Illustrated dictionary of mycology|url=https://www.worldcat.org/oclc/793519950|publisher=APS Press|date=2012|location=St. Paul, Minn.|isbn=978-0-89054-400-6|oclc=793519950|first=Miguel|last=Ulloa}}</ref> jo ciete rada līdzīgu reakciju, ko arī sauc par amiloīdo reakciju. Testu var veikt ar mikroskopiskiem objektiem, piemēram, [[Sporas|sporu]] vai [[Hifas|hifu]] sieniņām, vai arī makroskopiskiem sēnes audu gabaliņiem, kuriem uzklāj pilienu reaģenta. Pie negatīvas reakcijas, ko sauc par inamiloīdu vai neamiloīdu, pētāmie audi paliek savā krāsā. Reakciju, kas rada brūnu krāsojumu, sauc par dekstrinoīdu reakciju. Visbiežāk uz šo reakciju pārbauda sēņu sporas, un zinātniskākajos sēņu noteicējos tiek norādīts, vai sugas sporas ir vai nav amiloīdas. Tāpat pārbauda arī hifas un [[bazīdijas]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dricānu pagasts
| karte             = Dricānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Dricānu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dricānu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Dricāni
| platība           = 103,3
| iedzīvotāji       = 931<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 931/ 103.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Martins Benjamins Mellers''' ({{dat|1763|11|11|N}} -  {{dat|1834|5|24|N}}) bija [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] dzimis [[ķirurgs]], kurš dzīvoja Kurzemē. Gleznotāja [[Johans Lēberehts Eginks|Johanna Lēberehta Eginka]] audžutēvs.

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
'''Brensfīlds''' var būt:
* [[Brensfīlda šaurums]] (arī Flotes jūra; ''Bransfield Strait'') ― ap 350 km garš un līdz 100 km plats jūras šaurums Antarktīdas piekrastē.

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Žans Piažē
|     vārds_orig = ''Jean Piaget''
|         attēls = Jean Piaget in Ann Arbor.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žans Piažē 1968. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1896
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Neišatele}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 16
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Psiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Piažē''' ({{val|fr|Jean Piaget}}, {{izrunā|ʒɑ̃ pjaʒɛ}}; dzimis '''Žans Viljams Frics Piažē''' (''Jean William Fritz Piaget'') {{dat|1896|8|9}}, miris {{dat|1980|9|16}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] psihologs un filozofs. Ievērojama persona 20. gadsimta [[attīstības psiholoģija|attīstības psiholoģijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Eiropā|Reina (nozīmju atdalīšana)|Reina}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Reina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Rhein
| citvaloda2      = fr
| oriģinālnosaukums2 = le Rhin
| citvaloda3      = nl
| oriģinālnosaukums3 = Rijn
| attēls            = Aussicht_vom_Loreleyblick_Maria_Ruh_auf_das_Rheintal_mit_der_Loreley_-_panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Reina pie Lorelejas klints
| vietaskarte       = Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=8 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=47 | iet_plat_s=47 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=3 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}, {{LIE}}, {{AUT}}, {{GER}}, {{FRA}}, {{NED}}
| garums            = 1233
| iztekas_augstums  = 2412
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 2 200
| gada_notece       =
| baseins           = 185 000
| pietekas          =

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia mongolica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia mongolica|suga_lv=Mongolijas liepa|attēls=Tilia mongolica jd plt 2008.jpg|attēls2=Tilia mongolica 13 35 51 692000.jpeg}}
'''Mongolijas liepa''' ({{val-la|Tilia mongolica}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Ceres]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Ceres]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Cēres pagasts}}

sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences:
]]
'''Teogonija''' ({{val|grc|Θεογονία}} — 'Dievu izcelšanās') ir [[Hēsiods|Hēsioda]] [[poēma]], kurā ir aprakstīta [[dievi|dievu]] izcelšanās un raduraksti. Hēsiods [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu mītiem]] piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar [[ģenealoģija|ģenealoģiskiem]] uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap [[700 p.m.ē.]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kalaallit Nunaat''
''Grønland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grenlande
|            valsts_nosaukums = Greenland
|               karoga_attēls = Flag of Greenland.svg
|            karoga_nosaukums = Grenlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms Greenland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grenlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Nunarput utoqqarsuanngoravit]]''"
|               kartes_attēls = Greenland (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nūka]] (Gothoba)
| latd=64 | latm=10 | latNS=N | longd=51 | longm=43 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grenlandiešu valoda]] (kalālisuta)
|             etniskās_grupas = 88% [[inuīti]] un inuītu-dāņu pēcteči,
12% eiropiešu, galvenokārt [[dāņi]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija ar konstitucionālu monarhiju
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
Augstā Komisāre
|               valsts_galva2 = [[Julie Præst Wilche]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 =
[[Múte Bourup Egede]]
|        neatkarības_iegūšana = Autonoma valsts
|         neatkarības_piezīme = no [[Dānijas Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2 166 086
|               platība_rangs = 12.
|              procenti_ūdens = 83,1
|          iedzīvotāju_skaits = 56 483<ref>http://countrymeters.info/en/Greenland/</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,028
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,1 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2001
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 37 009
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,786
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 61.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -4 līdz +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gl]]
|              tālsarunu_kods = 299
|                iso_kods_num = 304
|              iso_kods_alfa2 = GL
|              iso_kods_alfa3 = GRL
}}

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''SIA Orbita Telecom'' (''Just5'')
| Logo                = Just5-logo.svg
| Uzņēmuma_veids      = [[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| Dibināšanas_datums  = 2007. gads
| Apkalpotais_reģions = Pasaule
| Sēdeklis            = Rīga [[Latvija]], Las Vegasa [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], Maskava [[Krievija]], Šeņdžeņa [[Ķīna]], Kijeva [[Ukraina]], Minska [[Baltkrievija]]
| Vadība              = Mihails Nikolajevs
Aleksejs Jakušonoks
Dmitrijs Maceraļiks
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Nozare              = Telesakaru ierīces
| Produkti            = Mobilie telefoni
| Mājaslapa           = [http://www.just5.lv www.just5.lv]
}}

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Falco punctatus.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Falconiformes
| kārta_lv       = Piekūnveidīgie
| dzimta         = Falconidae
| dzimta_lv      = Piekūnu dzimta
| ģints          = falco
| ģints_lv       = Piekūni
| suga           = F. punctatus
| suga_lv        = Maurīcijas piekūns
| binomial       = Falco punctatus <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1821)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas piekūns''' (''Falco punctatus'') ir [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]]. Tā ir viena no 37 [[piekūni|piekūnu]] [[ģints (bioloģija)|
gints]] [[suga|sugām]]. [[Endēms|Endēma]] [[Maurīcija]]s salai, kur tas sastopams dienvidrietumu plakankalnes [[mežs|mežos]], klintīs un aizās.<ref name=ellis>Ellis, Richard (2004). No Turning Back: The Life and Death of Animal Species. New York: Harper Perennial. p. 279. {{ISBN|0-06-055804-0}}.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Karl_L).jpg
| att_nosaukums =[[Parastais zalktis]] (''Natrix natrix'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| virsdzimta = Colubroidea
| virsdzimta_lv = Zalkšu virsdzimta
| binomial = Colubroidea <small>([[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], 1811)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Zalkšu virsdzimta''' (''Colubroidea'') ir [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') virsdzimta, kas apvieno 7 čūsku dzimtas, gandrīz visas [[augstākās čūskas|augstāko čūsku]] dzimtas, izņemot [[Kārpaino zalkšu dzimta|kārpaino zalkšu dzimtu]] (''Acrochordidae''). Abas grupas: zalkšu virsdzimta un kārpaino zalkšu dzimta ir māsas taksoni.<ref name=rob>Robert D. Aldridge,David M. Seve, 2011. [https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150420090604/https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false |date={{dat|2015|04|20||bez}} }}</ref> Turklāt  zalkšu virsdzimtas sugas ir atdalījušās no kārpaino zalkšu dzimtas, iespējams, [[terciārs|terciāra]] perioda sākumā.<ref name=rob/>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Voldemārs Svensons
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1862
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1939
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 13
 |       m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šahists]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Voldemārs Svensons''' (dzimis {{Dat|1862|7|27}}, miris  {{dat|1939|1|13}})  bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[šahists]].<ref name=SM>{{laikraksta atsauce |last1= |first1= |last2= |first2= |year=1939 |title=Voldemārs Svensons |journal=Šaha Māksla |publisher=Latvijas Šaha savienības oficiāls orgāns |volume=Nr. 43 |issue= |pages=34. lpp |url= |doi= }}</ref><ref name=KB>{{Grāmatas atsauce |title=Šahs Latvijā līdz 1940. gadam |last=Bētiņš |first=Kārlis |authorlink=Kārlis Bētiņš |coauthors=Arv[īds] Kalniņš un V. Petrovs |year=1940 |publisher= Valters un Rapa |location=Rīga |isbn= |page=7 |pages= }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielie mazie noslēpumi
| attēls                   =  Littlesecrets-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Secrets''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Blērs Treu]]
| producents               =
* [[Džesika Barnodesa]]
* [[Dons Ščeins]]
* Blērs Treu
| scenārija autors         = Džesika Barondesa
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Angarano]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Deivids Galahers]]
| mūzika                   = [[Sems Kardons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|10|17|Hārtlendas filmu festivāls|2002|8|23}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/little-secrets-2001|title=Little Secrets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|405 792}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littlesecrets.htm|title=Little Secrets (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielie mazie noslēpumi"''' ({{val|en|Little Secrets}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Blērs Treu]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Angarano]], [[Evana Reičela Vuda]] un [[Deivids Galahers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|17||bez}} Hārtlendas filmu festivālā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Commonwealth of The Bahamas''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bahamu Sadraudzība
|            valsts_nosaukums = The Bahamas
|               karoga_attēls = Flag of the Bahamas.svg
|            karoga_nosaukums = Bahamu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Bahamas.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bahamu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[March On, Bahamaland]]''
|               kartes_attēls = LocationBahamas.svg
|             kartes_paraksts = Bahamu atrašanās vieta Centrālamerikā
|               galvaspilsēta = [[Naso]]
| latd= 25 | latm= 04 | latNS= N | longd= 77 | longm= 20 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[:en:Governor-General of the Bahamas|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = ''Sir [[:en:Cornelius A. Smith|Cornelius A. Smith]]''
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Bahamu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[:en:Philip "Brave" Davis|''Philip Davis'']]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bahamu vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = pašpārvalde
|          neatkarības_datums = [[1964]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = pilnīga neatkarība
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1973|7|10}}
|                 platība_km2 = 13,878
|               platība_rangs = 155.
|              procenti_ūdens = 28
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 400 516
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 177.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 25,21
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 181.
|                     IKP_PPP = 12,612 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 33 494
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,814
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 58.
|                        Gini = 57
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bahamu dolārs]]
|                valūtas_kods = BSD
|                  laika_zona = [[Eastern Standard Time|EST]]
|                  utc_offset = -5
|              laika_zona_DST = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
|              utc_offset_DST = -4
|                      domēns = [[.bs]]
|              tālsarunu_kods = 1-242
|                iso_kods_num = 044
|              iso_kods_alfa2 = BS
|              iso_kods_alfa3 = BHS
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}
'''Bahamu Salas''' ({{val|en|The Bahamas}}), oficiāli '''Bahamu Sadraudzība''' ({{val|en|Commonwealth of the Bahamas}}) ir [[konstitucionālā monarhija]]s salu valsts [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Karību reģions|Karību reģionā]]. Tajās ietilpst 700 salu un vairāk nekā 2000 saliņu [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Atrodas ziemeļos no [[Kuba]]s, [[Dominikāna]]s un [[Haiti]], ziemeļrietumos no [[Tērksas un Kaikosas]], un dienvidaustrumos no [[ASV štati|ASV štata]] [[Florida]]s. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Naso]]. Apmēram puse bahamiešu dzīvo galvaspilsētā. Lielākā sala ir Androsa, bet rūpniecība koncentrēta Lielajā Bahamā, īpaši Frīportas pilsētas apkaimē. Trešā turīgākā Ziemeļamerikas valsts aiz [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s.

sentences: '''Negadījums''' jeb '''nelaimes gadījums''' ir iepriekš neplānots [[notikums]], kurā radušies [[zaudējumi]], apdraudēta kāda [[veselība]] vai pat [[dzīvība]]. Visvairāk cilvēki negadījumos cieš mājās un [[brīvais laiks|brīvā laika]] nodarbēs. Situāciju, kad pēkšņi sabojājas kādas iekārtas, mašīnas vai sistēmas un rodas negadījums, sauc par '''avāriju''', bet lielus negadījumus — par [[katastrofa|katastrofām]].

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Horvātijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Croatia.svg
| Image_size = 200px
| Use = 111000
| Symbol = {{FIAV|normal}}
| Proportion = 1:2
| Adoption = {{dat|1990|12|21}}
| Design = <small>Horizontāli trīs joslas (sarkana, balta un zila), vidū [[Horvātijas ģerbonis]].</small>
| Image2 = Civil Ensign of Croatia.svg
| Image_size2 = 200px
| Use2 = 000110
| Symbol2 = {{FIAV|normal}}
| Proportion2 = 2:3
| Adoption2 = {{dat|1992}}
| Design2 =
| Image3 = Naval ensign of Croatia.svg
| Image_size3 = 200px
| Use3 = 000001
| Symbol3 = {{FIAV|normal}}
| Proportion3 = 2:3
| Adoption3 = {{dat|1992}}
| Design3 =
}}
'''Horvātijas karogs''' ({{val|hr|Zastava Republike Hrvatske}}) ir viens no [[Horvātija]]s nacionālajiem simboliem. Tas tika pieņemts {{dat|1990|12|21}}. Karogam ir trīs horizontāli vienādas joslas no tām viena [[sarkana]], [[Baltā krāsa|balta]] un [[zila]] kā arī [[Horvātijas ģerbonis]] karoga vidū.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Kamerūnas
| Article =
| Type = Valts karogs un flaga
| Image = Flag of Cameroon.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = 1975. gada 20. maijs
| Design = vertikāls trikolors (zaļš, sarkans, dzeltens) ar zelta zvaigzni vidū
| Designer =
}}
'''Kamerūnas karogs''' ir viens no [[Kamerūna]]s valsts simboliem. Karogā izmantotas panafrikāniskās krāsas (zaļa, sarkana, dzeltena; Kamerūna bija otrā valsts pēc [[Gana]]s, kas savā karogā izmantoja šo krāsu salikumu), kas sakārtotas pēc [[Francijas karogs|Francijas Republikas]] karoga parauga.

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences:
{{noformējums+|Vajadzīgs noformēt slīpraksta un pēdiņu izmantojumus}}
{{DISPLAYTITLE:''macOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste|
 name = macOS
|logo = MacOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =  Mac OS X 10.5 "Leopard"
|developer = [[Apple Inc.]]
|family = [[Unix]]
|source_model = Aizvērtais kods ar ([[Brīvā programmatūra|atvērtā koda]] komponentēm)
|latest_release_version = 10.13.6
|latest_release_date = {{dat|2018|7|8|N|bez}}
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui = [[Aqua]]
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/macosx/ Apple - Mac OS X]
|supported_platforms = [[x86]], [[x86-64]], [[PowerPC]] (32-bitu & 64-bitu), [[ARM]]
|logo size=}}

sentences:
{{novec|Oracle ir nopircis Sun MS un ir būtiskas izmaiņas}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''MySQL''''' ir [[relāciju datubāzu pārvaldības sistēma]], kas ir uzstādīta uz vairāk nekā vienpadsmit miljoniem datoru visā pasaulē.{{nepieciešama atsauce}} ''MySQL'' izstrādā [[Zviedrija]]s uzņēmums ''[[MySQL AB]]'', kuru [[2008. gads|2008]]. gadā pārņēma ''[[Sun Microsystems]]''.

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Frīstailisti| ]]
[[Kategorija:Frīstaila slēpošana olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
[[Kategorija:Madagaskara]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas pilsētas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženifera Daudna
|     vārds_orig = ''Jennifer Doudna''
|         attēls = Professor Jennifer Doudna ForMemRS (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Dženifera Daudna 2016. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Vašingtona}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[bioķīmija]]|[[molekulārā bioloģija]]|[[kristalogrāfija]]|[[rentgendifraktometrija]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (2020)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|tautu Ziemeļeiropā|Somi (nozīmju atdalīšana)|Somi}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =
Somu zemnieki (1901. gads).
| tauta     = Somi
Suomalaiset
| skaits    = 8 miljoni
| vieta     = [[Somija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Zviedrija]], [[Kanāda]]
| valoda    = [[somu valoda]]
| reliģija  = [[luterticība]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|optisku parādību|filmu|Mirāža (filma)}}
'''Mirāža''' ir optiska parādība, kad [[Saule]]s stari atstarojas uz siltu un aukstu (t.i., dažādi blīvu) [[gaiss|gaisa]] masu robežas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jukatanas pussala
|attēls              = Yucatan peninsula 250m.jpg
|attēla paraksts     = Jukatanas pussalas satelītuzņēmums
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Meksika#Ziemeļamerika
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Península de Yucatán''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=18|latm=51 |latNS=N
|longd=89|longm=08 |longEW=W
|platība             = 181 000
|garums              = 600
|platums             = 275—400
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Meksika
|valsts1             = Beliza
|valsts2             = Gvatemala
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = <!-- [[Merida (Meksika)|Merida]] -->
|piezīme =
}}
'''Jukatanas pussala''' ({{val|es|Península de Yucatán}}) ir [[pussala]] [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], ziemeļos no tās atrodas [[Meksikas līcis]], ziemeļaustrumos — [[Jukatanas šaurums]], austrumos — [[Karību jūra]].<ref>{{PZT|312|Jukatana}}</ref> Dienvidrietumos no tās atrodas [[Tevantepekas zemesšaurums]], kas ģeogrāfiski šķir [[Centrālamerika|Centrālameriku]] no [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]].

sentences: [[Edvīns Holls|Edvīna Holla]] vārdā nosauktais '''Holla efekts''' apraksta [[elektriskais spriegums|elektriskā sprieguma]] rašanos [[Elektriskais vadītājs|elektriskajā vadītājā]], pa kuru plūst [[elektriskā strāva]] un kurš atrodas stacionārā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas '''Holla spriegums''' <math>U_{\mathrm{H}}</math>.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna apustuliskā bibliotēka
| native_name         = ''Bibliotheca Apostolica Vaticana''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = The_Sistine_Hall_of_the_Vatican_Library_(2994335291).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vatikāna bibliotēkas Siksta zāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904722 | latNS  = N
| longd = 12.454444 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|www.vaticanlibrary.va}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Malāvija|Malāvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Malāvijas ir iekļautas '''2 vietas''' (1 kultūras objekts un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mw Malāvija]</ref>. Malāvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[1982]]. gada [[5. janvāris|5. janvārī]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kristaps Krišs Upelnieks
| vārds_orig =
| attēls = Kristaps Upelnieks.gif
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]] formas tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1891
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgavas apriņķis|Saukas pagasts}}
(tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1944
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 20
| m_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Liepājas apgabals|Liepāja}}
(tagad {{vieta|Latvija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[Kapteinis (dienesta pakāpe)|kapteinis]]
|  dienesta_laiks = 1914—1917
1919—1923
|          valsts = {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
{{LAT}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
[[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = [[Latvijas Universitāte]]
|     apbalvojumi = [[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] [[Svētā Jura krusts]] (1917)
[[Lāčplēša Kara ordenis]] (1921)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|federālo zemi|pilsētu|Brandenburga pie Hāfeles}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Brandenburga
 | native_name             = ''Brandenburg''
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | image_skyline           = Alter Rhin, Am Ortausgang Friesack Richtung Bahnhof , 30.10.2005.JPG
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Brandenburgas ainava
 | image_flag              = Flag of Brandenburg.svg
 | image_shield            = Brandenburg Wappen.svg
 | capital                 = [[Potsdama]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Brandenburg in Germany.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Brandenburgas atrašanās vieta Vācijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{GER}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 29485.63
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2450000
 | population_as_of        = 30.11.2013.
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.brandenburg.de}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-BB
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Klapje de Kolongs
|          vārds_orig = ''Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue''
|              attēls = Johans Klapjē de Kolongs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1839|3|2}}|22. februārī}}
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1901|5|26}}|13. maijā}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Krievijas Impērija]]
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Klapje de Kolongs''' pilnā vārdā '''Žans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs''' ({{val|de|Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue}}; {{val|ru|Иван Петрович де-Колонг}}; 1839—1901) bija [[Daugavpils|Daugavpilī]] dzimis [[Krievijas Impērija]]s kara flotes virsnieks un izgudrotājs. Krievijas Impērijas Galvenās hidrogrāfiskās pārvaldes vadītājs. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis, [[Lomonosovs|Lomonosova]] prēmijas laureāts (1882).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pārklenda
| attēls                   = Parkland poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Parkland''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Pīters Landesmans]]
| producents               =
* [[Gerijs Gecmans]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Bills Pakstons]]
* [[Naidžels Sinklērs]]
* [[Mets Sinklērs]]
| scenārija autors         = Pīters Landesmans
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
* [[Džekijs Ērls Heilijs]]
* [[Toms Velings]]
* [[Kolins Henkss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Film Company]]''
* ''[[Playtone]]''
| izplatītājs              = ''[[Exclusive Media Group]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|1|Venēcijas filmu festivāls|2013|10|4|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/parkland-2013|title=Parkland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archive-date={{dat|2020|07|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200717084750/https://www.bbfc.co.uk/releases/parkland-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=parkland.htm|title=Parkland (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pārklenda"''' ({{val|en|Parkland}}) ir 2013. gada ASV vēsturiska drāmas filma, kas balstīta uz Vinsenta Bugliosi romānu ''Four Days in November: The Assassination of President John F. Kennedy''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Pīters Landesmans]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Džeimss Bedžs Deils]], [[Džekijs Ērls Heilijs]], [[Toms Velings]], [[Kolins Henkss]], [[Deivids Harbors]] un [[Mārša Geja Hārdena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|2||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H8
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6 °C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09 °C)
}}

sentences: '''Debess poli''' ir punkti, kuros [[pasaules ass]] šķērso [[debess sfēra|debess sfēru]]. Izšķir debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Novērotājam, kurš stāv uz [[Zeme]]s [[ziemeļpols|ziemeļpola]] vai [[dienvidpols|dienvidpola]], attiecīgais debess pols atradīsies tieši virs galvas. Raugoties debesīs uz šo polu, redzams, ka tas ir nekustīgs, bet debess ķermeņi rotē ap to. Tomēr debess pola nekustība attiecībā pret zvaigznēm ir maldīga, jo tas lēnām pārvietojas [[precesija]]s dēļ.

sentences:
{{OSImodelis}}
{{TCPIPmodelis}}
'''Lietojumslānis''' ({{val-en|application layer}}) ir 7. slānis septiņu slāņu [[Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis|OSI]] modelī un 5. slānis piecu slāņu [[TCP/IP modelis|TCP/IP]] modelī. Tas ir augšējais slānis abos modeļos. TCP/IP modelī lietojumslānis izmanto [[transporta slānis|transporta slāņa]] funkcijas. OSI modelī tas izmanto [[pasniegšanas slānis|pasniegšanas slāņa]] funkcijas, lai sniegtu pakalpojumus lietojumprogrammām, nodrošinot lietojumprocesu mijiedarbību.

sentences:
putraimi]]
'''Putraimi''' ir lobīti pārtikas [[grauds|graudi]]. Tie var būt gan veseli graudi, gan skaldīti graudi. Putraimus izmanto dažādu ēdienu gatavošanā. No putraimiem bieži gatavo [[putra]]s. Tie ir svarīga sastāvdaļa dažās desās, piemēram, [[asinsdesa|asinsdesā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Coccoidea
| virsdzimta_lv = Bruņutis
| dzimta=Diaspididae
| dzimta_lv=Vairogutu dzimta
| ģints = Lepidosaphes
| ģints_lv =
| suga = Lepidosaphes alnicola
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial=Lepidosaphes alnicola <small>(Borchsenius, 1978)</small>
}}
'''''Lepidosaphes alnicola''''' ir [[Vairogutu dzimta|vairogutu]] suga. Sastopama [[Ķīna|Ķīnā]].<ref name="scalenet"/> Barojas ar [[Alnis|alni]] (''Alnus'').<ref name="scalenet"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Rasiņš
| vārds_orig =
| attēls = Alfrēds Rasiņš.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 30
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Krasnodaras guberņa|Maikopa|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 02
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Biruta Rasiņa (2022 - 2003), entomoloģe
| bērni = Rūta, Maija, Jānis
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[arheoloģija]], [[augu aizsardzība]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Augu aizsardzības institūts|Latvijas Augu aizsardzības institūts]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]]
| akad_amats = vecākais pētnieks
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| pasniedzēji =
| skolnieki = [[Edgars Vimba]], Austra Āboliņa, [[Gaida Ābele]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Rasiņš''' (1916—1995) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Flora|vaskulāro augu floras]] un sistemātikas pētnieks, [[augu aizsardzība]]s speciālists, [[Ekoloģija|ekologs]] un [[Arheoloģija|arheologs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Āgenskalna līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Riga_panorama_from_pardauga.jpg
| paraksts     = Āgenskalna līcis 20. gadsimta sākumā.
| karte        =
  | vietaskarte          =
  | alt_karte =
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      =
| vieta        = [[Rīga]], {{LAT}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     =
| plat_d= | plat_m= | plat_s= | plat_NS=
| gar_d= | gar_m= | gar_s= | gar_EW=
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Āgenskalna līcis''' ir [[līcis]] [[Rīga|Rīgā]], [[Daugava]]s kreisajā krastā starp bijušo [[Klīversala|Klīversalu]] un [[Ķīpsala]]s augšgalu.<ref>{{enc riga|147|Āgenskalna līcis}}</ref> Līča dienvidu galā ietek [[Mārupīte]]. Rietumos savienots ar [[Zunds (Rīga)|Zundu]] (Daugavas atteka apkārt Ķīpsalai, senāk saukta arī par Mazo Daugavu). Gar līča krastiem iet [[Trijādības iela]], [[Raņķa dambis]] un [[Balasta dambis]]. Līcī atrodas [[Jahta|jahtu]] un kuteru piestātnes, šeit tiek pārziemoti Rīgā izmantotie pasažieru kuģīši. Netālu no Āgenskalna līča atrodas [[Latvijas Jūras administrācija]].

sentences: '''Ģeotekstils''' ir sintētisks ūdenscaurlaidīgs (drenējošs) uz grunts izklājams materiāls (polimēru ģeosintētika), kas ceļa uzbūvē kalpo apakšbūves grunts slāņa nodalīšanai no [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] vai [[Autoceļš|autoceļa]] virsbūves vai grunts pamatnes nodalīšanai no vāji nesošām uzbēruma gruntīm. Ģeotekstils var būt austs, neausts vai adīts.<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 254. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Ģeotekstilu parasti izgatavo no [[polipropilēns|polipropilēna]] vai [[poliesteris|poliestera]] diegiem.

sentences: '''Nīderlandes vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Nīderlande]]s teritorijā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 45
|lv = Četrdesmit pieci
}}
'''45''' ('''Četrdesmit pieci''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[44 (skaitlis)|44]] un [[46 (skaitlis)|46]].
{{commons|45}}
== Matemātika ==
* 45 ir [[nepāra skaitlis]]
*
== Zinātnē ==
* [[Rodijs|Rodija]] [[atomskaitlis]]
== Citās nozarēs ==
* Gada 45. diena ir [[14. februāris]]
* [[45. gads]]
* +45 ir [[Dānija]]s tālsarunu kods
* [[futbols|Futbola]] mačs sastāv no diviem periodiem un katrs ir 45 minūtes garš

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences: '''COROT-3b''' ir [[brūnais punduris]] jeb masīva [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[COROT-3]], kura atrodas 680 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērgļa zvaigznājā]]. Planētas attālums no zvaigznes ir 0,057 [[astronomiskā vienība|AU]] un apriņķošanas periods — 4,2568 dienas. Šī ir planēta, kas atrodas zvaigznei pārāk tuvu, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi. Ja mūsu planēta riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo ''COROT-3b'', tad uz tās būtu ~1550 °C liels karstums, kāds ir [[Martenkrāsns|martenkrāsnī]].

sentences: '''Pirktspējas paritāte''' ({{val-en|purchasing power parity (PPP)}}) [[ekonomika|ekonomikā]] ir teorētisks [[cena|cenu]] salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no [[tirgus]] valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomiju|Teleskops (nozīmju atdalīšana)|Teleskops}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Teleskops
| abbreviation = Tel
| name_latin = Telescopium
| RA = 19
| dec = -50
| areatotal = 252
| arearank = 57. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Tel''
| starmagnitude = 3,49
| neareststarname = ''HD 190422''
| stardistance = 75,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Olga Lisovska
|     vārds_orig =
|         attēls = Lisovska Olga.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jaunpiebalga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   dzīvesbiedrs = [[Aivars Čakste]]
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = dzeja, atdzeja
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džeimss Randi
 |    vārds_orig = ''James Randi''
 |        attēls = RANDI.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1928
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 7
 |      dz_vieta = {{vieta|Kanāda|Toronto}}
 |        m_gads = 2020
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 20
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Florida|Planteišona}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = iluzionists, rakstnieks, skeptiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Deivi Orangels Penja Arteaga (precējušies 2013. gadā)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.southflorida.com/theater-and-arts/sf-jose-alvarez-amazing-randi-art-hollywood-20150326-story.html|title=Now you see them: The tricky world of the Amazing Randi and Jose Alvarez|publisher=Southflorida.com|author=Phillip Valys|date=26 March 2015|accessdate=30 March 2016|archive-date={{dat|2018|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180926193114/http://www.southflorida.com/theater-and-arts/sf-jose-alvarez-amazing-randi-art-hollywood-20150326-story.html}}</ref>
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = JamesRandiSignature.png
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences: '''Tikums''' ir [[morāle]]s princips, norma, to kopums.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | volume= 1.–8. | location= Rīga | publisher= Zinātne | year= 1972.–1996.}}</ref> Par tikumiem tiek uzskatītas rakstura īpašības, kurām sabiedrībā tiek piešķirta pozitīva nozīme. Par četriem “galvenajiem” tikumiem uzskata [[fiziskais spēks|spēku]], [[spriešana|apdomību]], [[taisnīgums|taisnīgumu]] un [[mērenība|mērenību]],<ref name="e-mistērija">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.e-misterija.lv/cilveciskie-un-dieviskie-tikumi/ | title= Cilvēciskie un dievišķie tikumi | publisher= e-misterija.lv | accessdate= 2020. gada 14. janvārī}}</ref> kā arī tiek izdalīti trīs tā sauktie dievišķie tikumi, tas ir, [[ticība]], cerība un [[mīlestība]].<ref name="e-mistērija" /> Pastāv arī citi, it kā mazāk svarīgi tikumi, piemēram, [[godīgums]], [[laipnība]], [[žēlsirdība]], [[labdarība]], [[cēlsirdība]], [[savaldība]] un [[līdzjūtība]].

sentences: MeŠī ir [[Latvija|latviešu]] grupas '''"[[Prāta Vētra]]" diskogrāfija'''. [[Prāta Vētra]] kopumā ir izdevusi 11 studijas albumus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] un 11 [[angļu valoda|angļu valodā]]. [[2000. gads|2000]]. gadā tika izdota izlase [[latviešu valoda|latviešu valodā]] "[[Izlase '89-'99]]" un [[2004]]. gadā tika pārizdots albums "[[Veronika (albums)|Veronika]]". Prāta Vētra ir izdevusi arī 11 singlus. Ir izdoti arī seši DVD.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Nachtigall (Luscinia megarhynchos)-2.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Muscicapidae
|    dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
|  ģints =Luscinia
|  ģints_lv =Lakstīgalas
|  suga=Luscinia megarhynchos
|  suga_lv=Rietumu lakstīgala
|      binomial =Luscinia megarhynchos <small>([[Christian Ludwig Brehm|Brehm]], 1831)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Rietumu lakstīgala''' (''Luscinia megarhynchos'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputni|dziedātājpuntu]] suga, kas pieder pie [[čakstīšu apakšdzimta]]s (''Saxicolinae''). Sastopama [[Eirāzija]]s rietumu daļā un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos. Vienu reizi reģistrēta arī [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
pie [[Ziemeļu forti]]em]]
'''Kureļa grupa''' bija latviešu militārais formējums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara laikā]]. Tas tika izveidots 1944. gada jūlijā no Rīgas apriņķa aizsargiem ar oficiālu mērķi vācu atkāpšanās gadījumā aizstāvēt Daugavu starp Pļaviņām un Ķegumu un organizēt partizānu vienības padomju aizmugurē. Grupas vadība bija saistīta [[Latvijas Centrālā padome|Latvijas Centrālo padomi]] un bija iecerēts, ka tā varētu stāties jaunveidojamās Latvijas valdības rīcībā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vērsis
| abbreviation = Tau
| name_latin = Taurus
| RA = 4
| dec = 2
| areatotal = 797.249
| arearank = 17. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Aldebarans]]
| starmagnitude = 0.85
| neareststarname =[[10 Tau]]
| stardistance = 44.7
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Taurīdas]]
[[Beta Taurīdas]]
| bordering = [[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Eridāna]]
[[Orions]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences: '''Rietumu kultūra''' ir kultūras mantojums, ko veido sociālās normas, ētiskās vērtības, tradicionālās paražas, ticējumi, politiskās sistēmas, kultūras artefakti un tehnoloģijas, kas radušās [[Rietumu pasaule|Rietumos]], kurus kopš Romas un latīņu, romāņu un ģermāņu kultūras uzplaukuma dēvē par [[Eiropa|Eiropu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Palau - valsti Mikronēzijā|PAL (nozīmju atdalīšana)|PAL}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Beluu er a Belau<br />Republic of Palau''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Palau Republika
|            valsts_nosaukums = Palau
|               karoga_attēls = Flag_of_Palau.svg
|            karoga_nosaukums = Palau karogs
|              ģerboņa_attēls = Seal of Palau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Palau ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Belau loba klisiich er a kelulul''
|               kartes_attēls = LocationPalau.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ngerulmuda]]
| latd=7 | latm=21 | latNS=N | longd=134 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Korora]]
|              valsts_valodas = [[palauiešu valoda|palauiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Demokrātiska prezidentiāla republika
|        valsts_galvas_tituls = [[Palau prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Surangel Whipps Jr.]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|               valsts_galva2 = [[Uduch Sengebau Senior]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārvaldītas [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] aizbildniecības
|          neatkarības_datums = 1994. gada 1. oktobris
|                 platība_km2 = 459
|               platība_rangs = 195
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2007
|          iedzīvotāju_skaits = 20 842
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 217
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 43
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 155
|                     IKP_PPP = $157,7 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $10 000
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +9
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .pw
|              tālsarunu_kods = 680
|                iso_kods_num = 585
|              iso_kods_alfa2 = PW
|              iso_kods_alfa3 = PLW
}}{{Atsauces+}}
'''Palau''' ir valsts [[Okeānija|Okeānijā]], [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāgā, [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumu daļā. Valsts teritoriju veido ap 250 salas — galvenokārt vulkāniskās un koraļļu salas. 8 no tām lielākas salas, bet lielākā daļa ir ļoti nelielas, neapdzīvotas salas. Krasta līnija ir 1519 km. Valsts iedalās 16 štatos.

sentences: Šajā lapā apkopoti dažādi statistiskie rādītāji par Vikipēdiju latviešu valodā 2015. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Illustration Plantago major0 clean.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Plantago major|Lielā ceļteka}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Plantaginaceae
| dzimta_lv = Ceļteku dzimta
| suga = P. major
| suga_lv = Lielā ceļteka
| binomial = Plantago major L.
| ģints_lv = Ceļtekas
| ģints = Plantago
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tiagu Brazs
 |      vārds_orig = ''Thiago Braz''
 |          attēls = Thiago Braz em 2021 (crop).jpg
 |         att_izm = 220px
 |        paraksts = Tiagu Brazs 2021. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|12|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|Brazīlija|Marilia}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BRA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=75}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,03 m (2016)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{BRA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2016|teksts=Rio 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{Medal|Bronze|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
}}

sentences: Vikipēdijā apzīmējumam '''vandalisms''' ir īpaša nozīme: labošana (vai cita darbība) ar mērķi traucēt [[WP:5P|projekta mērķa]] sasniegšanu, kas ir brīvas enciklopēdijas radīšana daudzās valodās, apkopojot visas cilvēces zināšanu kopsummu.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pakalpojums''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]] ir dažāda veida palīdzības sniegšana [[fiziska persona|fiziskām]] vai [[juridiska persona|juridiskām personām]] par atlīdzību. Piemēram, [[prece|preču]] [[tirdzniecība]] vai to piegāde [[pircējs|pircējam]] ir pakalpojums, atšķirībā no šo preču [[ražošana]]s. Plaši izplatīts pakalpojumu veids ir juridiskās, finanšu, vadības u.c. konsultācijas.

sentences:
{{Citas nozīmes|1211. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1211. gada kauja pie Turaidas pils
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Turaidas kaujas lokalizācija (igauniski)
|date=[[1211]]. gada vasara
|place= [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[Kaupo]] lielā pils
|result=Igauņiem neizdevās pili ieņemt, Rīgas krustneši sakāva igauņu karaspēku
|combatant1='''[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un [[Rēvele]]s zemju karavīri'''
|combatant2='''[[Rīga]]s [[krustneši]],
[[līvi|līvu]] un [[leti|letu]] karavīri,
  [[Zobenbrāļu ordenis]]'''
|commander1=[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un citu [[Igaunija]]s zemju vecākie
|commander2=[[Bernhards no Lipes]],
 Helmolds no Pleses
|strength1= daudzi tūkstoši jātnieku un vairāki tūkstoši kājnieku,
ap 300 sirotājkuģu
|strength2=
|casualties1= ap 2000 igauņu karavīru, kaujā krita arī Sāmsalas, Ridalas un citu novadu vecākie
|casualties2=Zobenbrāļu ordeņa brālis Everhards, nezināms skaits līvu un letu karavīru
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gali Sabardina
|        attēls  = 1.attēls._Gali_Sabardina.JPG|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1914
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tomska, Krievijas Impērija
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[krieviete]] ([[tatāri|tatāru]] izcelsmes)
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Rīga]], LPSR Zinātņu Akadēmijas Zootehnikas un zoohigiēnas institūts (1946—1951); [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1951—1973)
|     alma_mater = [[Ļeņingradas Valsts Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = LPSR ZA korespondētājlocekle bioloģijas zinātnē, LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorijas]] vadītāja (1951-1973),izveidoja Botānikas laboratoriju, izaudzināja kvalificētu personālu un nodrošināja laboratorijas iesaistīšanos vissavienības pētnieciskajā sistēmā. Izveidoja Latvijas pļavu un ganību klasifikāciju, izstrādāja to ģenēzes koncepciju un organizēja visas Latvijas veģetācijas kartēšanu.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Treniņa diena
| attēls                   = Training Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Training Day''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Antuāns Fukuā]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefrijs Silvers]]
| scenārija autors         = [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Klifs Kērtiss]]
* ''[[Dr. Dre]]''
* ''[[Snoop Dogg]]''
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2001|10|5|ASV}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Training Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainingday.htm|title=Training Day (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Treniņa diena"''' ({{val|en|Training Day}}) ir 2001. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Antuāns Fukuā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Ītans Hoks]], [[Eva Mendesa]], [[Skots Glenns]], [[Klifs Kērtiss]], ''[[Dr. Dre]]'' un ''[[Snoop Dogg]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|2||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ievainojums
| image         = Xraymachine.JPG
| image_size    = 220px
| caption       = Cilvēka [[ceļa locītava]] tiek skenēta ar radiogrāfu pēc ievainojuma
| alt           =
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     =
| pronounce     =
| deaths        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zaļais soilents
| operators =
| attēls = Soylent green.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Ričards Flaišers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Lī Teilore-Janga]]
* [[Čaks Konorss]]
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Broks Pīterss]]
* [[Paula Kellija]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Soylent Green''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|19}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zaļais soilents"''' ({{Val|en|Soylent Green}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Ričards Flaišers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārltons Hestons]], [[Lī Teilore-Janga]], [[Čaks Konorss]], [[Džozefs Kotens]], [[Broks Pīterss]], [[Paula Kellija]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma balstīta uz [[Harijs Herisons|Harija Herisona]] 1966. gada romānu "[[Pavirzieties! Pavirzieties!]]" (''Make Room! Make Room!'').

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Ludvigs Kolinss
|     vārds_orig = ''Georg Ludwig Collins''
|         attēls = Georg Ludwig Collins.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1763
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1814
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Georgs Ludvigs Kolinss''' ({{val-de|Georg Ludwig Collins}}, 1763—1814) bija Rīgas [[Rīgas Reformātu baznīca|reformātu draudzes]] mācītājs.

sentences:
[[File:IEditWikipediaBlueBoxSiko.jpg|thumb|Sieviete T kreklā ar uzrakstu ''I edit Wikipedia'']]
'''T krekls''' ir viens no [[krekls|kreklu]] veidiem, nosaukts pēc tam esošās T burta formas. T krekliem parasti ir īsas piedurknes un apaļa kakla līnija, kā arī tiem nav apkakles. Kreklus visbiežāk izgatavo no kokvilnas tekstila.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs
|     vārds_orig = ''Heinrich Johann Gottlieb von Wolff''
|         attēls = Heinrich Johann Gottlieb von Wolff.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Vecgulbene]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Heinrihs Johans Gotlībs fon Volfs''' ({{val|de|Heinrich Johann Gottlieb von Wolff}}, 1843—1897) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[muižniecība|muižnieks]], [[Vecgulbenes muiža]]s īpašnieks.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Reinīra kalns
| Photo            = Mount Rainier 5917s.JPG
| Augstums         = 4392
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Augstiene        = [[Kaskāžu kalni]]
}}

sentences: '''"Krūdi"''' ({{val|en|The Croods}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[DreamWorks Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]'' un ''[[Universal Pictures]]''.

sentences: Šajā uzskaitījumā iekļautas valstis, kur [[spāņu valoda]] ir [[valsts valoda]] (pēc iedzīvotāju skaita) vai tai ir noteikts īpašs statuss:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tatjana Ļebedeva
 |      vārds_orig = ''Татьяна Лебедева''
 |          attēls = Osaka07 D4A Tatyana Lebedeva interviewed.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|7|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Baškīrijas APSR|Sterļitamaka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 4 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,33 [[Metrs|m]]
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 15,34 [[Metrs|m]]
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tatjana Ļebedeva''' ({{val|ru|Татьяна Романовна Лебедева}}; dzimusi {{dat|1976|7|21}} [[Sterļitamaka|Sterļitamakā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir Krievijas [[vieglatlētika|vieglatlēte]], kura startēja [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās, bija daudzu starptautisku turnīru medaļu ieguvēja, tai skaitā Olimpisko spēļu, Pasaules un Eiropas čempione.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
]]
'''Laiks''' ir galvenais [[mērīšanas sistēma]]s elements, kuru lieto, lai varētu sakārtot secīgi [[notikums|notikumus]], noteikt notikumu [[ilgums|ilgumu]], [[laika intervāls|intervālu]] starp tiem, kā arī kvalitatīvi raksturot [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kustību. Laiks ir bijis gan [[reliģija]]s, gan [[filozofija]]s, gan [[zinātne]]s galvenais temats, bet pat visizcilākie dažādu nozaru [[zinātnieki]] vēl nav vienojušies par to, kāda tad īsti ir laika [[definīcija]]. Laiks pēc būtības ir ātrums, ar kādu notiek izmaiņas. Laiku uzskata par ceturto [[dimensija|dimensiju]] (blakus trim [[telpa]]s dimensijām), un parasti to iedala [[pagātne|pagātnē]], [[tagadne|tagadnē]] un [[nākotne|nākotnē]]. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] laika pamatvienība ir [[sekunde]] (s).

sentences:
s [[Nacionālā darba konfederācija|Nacionālās darba konfederācijas]] karogs ir kļuvis par izplatītu anarhosindikālisma simbolu.]]
'''Anarhosindikālisms''' (arī '''revolucionārais sindikālisms''') ir [[anarhisms|anarhisma]] novirziens, [[ideoloģija]], kas atbalsta [[arodbiedrība|arodbiedrību]] un [[sindikālisms|sindikālisma]] izmantošanu, lai [[proletariāts|strādnieki]] [[kapitālisms|kapitālistiskā sabiedrībā]] iegūtu kontroli pār [[ekonomika|ekonomiku]] un tā varētu izmainīt sabiedrību.
Anarhosindikālisms ietver gan anarhistu ideju, ka augstāka vara nav nepieciešama un sabiedrībai ir jāorganizējas pašai, gan sindikālistu ideju par [[strādnieku kooperatīvs|strādnieku kooperatīviem]] un [[darbavietas demokrātija|darbavietas demokrātiju]]. Anarhosindikālistu pamatprincipi ir [[solidaritāte]], [[tiešā demokrātija]] un rīcība bez augstākas varas iejaukšanās, viņi vēlas atmest algu sistēmu, saucot to par [[algu verdzība|algu verdzību]]. Anarhosindikālisms ir daļa no [[strādnieku kustība]]s.

sentences: '''Starptautiskais astronomijas gads''' jeb ''SAG2009'') ({{val|en|International Year of Astronomy}}, ''IYA2009'') ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s (ANO) gads, kas veltīts [[astronomija]]i. Tas notiek [[2009. gads|2009]]. gadā, atzīmējot 400. gadadienu kopš [[Galileo Galilejs]] pavērsa [[teleskops|teleskopu]] pret debesīm. Pasākuma iniciatori ir [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] (SAS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija ([[UNESCO]]). Lēmums par SAG2009 organizēšanu tika pieņemts ANO 62. Ģenerālajā asamblejā [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|instrumentu|Zemes mākslīgo pavadoni|MICROSCOPE (pavadonis)}}
)]]
'''Mikroskops''' ir ierīce, kuru lieto lai aplūkotu objektus, kas ir pārāk mazi, lai tos varētu saskatīt ar neapbruņotu aci. Zinātni, kas pēta mazus objektus izmantojot šādu ierīci, sauc par mikroskopiju. Jēdziens ''mikrskopisks'' apzīmē kaut ko ļoti mazu, tik mazu, ka bez mikroskopa to saskatīt nav iespējams. Pirmo mikroskopu izgudroja Nīderlandē, 17. gadsimta sākumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kāzu rīkotāja
| attēls                   = The Wedding Planner Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wedding Planner''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Ādams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Pīters Ābramss]]
* [[Debora Del Preta]]
* [[Dženifere Džibgota]]
* [[Roberts R. Levi]]
* [[Džidži Prickere]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Elliss]]
* [[Pamela Falka]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Bridžete Vilsone-Samprasa]]
* [[Džastins Čamberss]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Alekss Roko]]
* [[Džoanna Glīsone]]
* [[Čārlzs Kimbro]]
| mūzika                   = [[Mērvins Vorrens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Tapestry Films]]''
* ''[[Dee Gee Entertainment]]''
* ''[[Prufrock Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|1|26}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wedding-planner-2000|title=The Wedding Planner|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403012546/http://www.bbfc.co.uk/releases/wedding-planner-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weddingplanner.htm|title=The Wedding Planner (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|94,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kāzu rīkotāja"''' ({{val|en|The Wedding Planner}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Ādams Šenkmens]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Lopesa]], [[Metjū Makonahijs]], [[Bridžete Vilsone-Samprasa]], [[Džastins Čamberss]], [[Džūdija Grīra]], [[Alekss Roko]], [[Džoanna Glīsone]] un [[Čārlzs Kimbro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|1|26||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anrī Bergsons
|          vārds_orig = ''Henri Bergson''
|              attēls = Bergson.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = A. Bergsona portrets (''J.E. Blanche'', 1891)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = École normale supérieure
|             zinātne = [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[vitālisms|vitālisma]] un mācības par dzīvības spēku pamatlicējs
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] literatūrā (1927)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Anrī Luijs Bergsons''' (''Henri Louis Bergson'', dzimis {{dat|1859|10|18}}, miris {{dat|1941|1|4}}) bija [[franči|franču]] [[filosofs]], [[Intuitīvisms|intuitīvists]], pazīstamākais t.s. "dzīves filosofijas” pārstāvis.

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences: '''Introdukcija''' [[bioloģija|bioloģijā]] ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu dzīvo organismu sugu ievešana noteiktā teritorijā no citas teritorijas. Šie organismi pielāgojušies jaunajiem apstākļiem un spēj vairoties. Kādas sugas ieviešana apvidū, kur tā kādreiz mitusi, bet vēlāk izzudusi, ir '''reintrodukcija'''.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Varšavas geto sacelšanās
| partof            = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un [[Holokausts|Holokausta]]
| image             = Stroop Report - Warsaw Ghetto Uprising BW.jpg
| alt               = A Jewish boy surrenders in Warsaw, from the Stroop Report to Heinrich Himmler from May 1943
| image_size        = 300px
| caption           = Ebreju sievietes un bērnus ''[[Schutzstaffel]]'' (SS) vienības piespiedu kārtā izveda no bunkura deportācijai uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas]] vai [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas]] [[koncentrācijas nometnes|koncentrācijas nometnēm]] (1943); [[Varšavas geto zēns|viena no ikoniskākajām Otrā pasaules kara bildēm]].
| date              = 1943. gada 19. aprīlis — 16. maijs
| place             = [[Varšavas geto]], [[Ģenerālgubernatūra]] (tagad [[Polija]])
| coordinates       = {{coord|52|14|46|N|20|59|45|E|display=inline,title}}
| result            = Sacelšanās sakauta
* Izdzīvojušie ebreji tika deportēti uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas koncentrācijas nometni]] un [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas koncentrācijas nometni]]
| combatant1        = {{plainlist |
* '''{{flaga|Nazi Germany}}'''[[Trešais reihs]]
* [[Gestapo]], [[Trša reiha kārtības policija|Orpo]], [[Sicherheitsdienst|SD]], [[Waffen-SS]], [[Vērmahts]]
}}
| combatant2        = {{plainlist |
* '''[[Ebreju pretošanās kustība]]'''
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ebreju kaujas organizācija]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Ebreju militārā savienība]]<ref name="Apfelbaum2007">{{grāmatas atsauce|author=Marian Apfelbaum|title=Two Flags: Return to the Warsaw Ghetto|url=https://books.google.com/books?id=kPqlpOQRwhsC&pg=PA15|year=2007|publisher=Gefen Publishing House Ltd|isbn=978-965-229-356-5|page=15}}</ref>
}}
| commander1        = {{plainlist |
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Ferdinands fon Zammern-Frankenegs]]
(atcelts no komandēšanas)
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Jirgens Strūps]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SSPF Oberfīrers [[Arpads Vigands]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SIPO/SD komandieris Dr. [[Ludvigs Hāns]]
}}
| commander2        = {{plainlist |
* {{nowrap|{{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mordehajs Aņelevičs]]{{KIA}}}}
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ichāks Cukermans]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Civija Ļubetkina]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Maurīcijs Orzešs]] (sodīts ar nāvi)
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mareks Edelmans]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Pāvels Frenkjels]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Leons Rodals]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Dāvids Vdovinskis]]
}}
| strength1         = pēc ikdienas vidējā rādītāja ap 2 090, ieskaitot 821 Waffen-SS karavīrus
| strength2         = Apmēram 600 ŻOB un apmēram 400<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.rp.pl/artykul/122686.html |author=Maciej Kledzik |title=Zapomniani żołnierze ŻZW |work=Rzeczpospolita |date=18 April 2008 |language=pl |access-date=7 November 2012 |archive-date=28 April 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150428215807/http://www.rp.pl/artykul/122686.html |dead-url=yes }}</ref> ŻZW kaujinieku, pluss noteikts skaits poļu kaujinieki
| casualties1       = '''pēc vācu datiem:'''
17 nogalināti
93 ievainoti{{sfnp|Stroop|2009|pp=25–30}}
'''pēc pretošanās kustības datiem:'''
300 upuru<ref name=McDonough>McDonough, Frank: ''[https://books.google.com/books?id=U3O2DwAAQBAJ The Hitler Years, Volume 2: Disaster 1940–1945], p. 396</ref>
| casualties2       = 56 065 nogalināti/vai sagūstīti no kuriem apmēram 36 000 deportēti uz koncentrācijas nometnēm (pēc vācu datiem)
| notes             =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Elīda
| native_name    = {{gree|Ἦλις}}
| image          = Elis city.JPG
| image_size     =
| caption        = Elīdas paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 26| latNS = N
| longd = 21| longm = 22| longs = 26| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}}) bija [[Elīda]]s vēsturiskā apgabala galvaspilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]]. Sākotnēji apgabala centrālā pilsēta bija [[Pisa]], kas atradās netālu no [[Olimpija]]s, taču Elīda pārņēma pārvaldi pār šo apgabalu savā ziņā. Pēc vietējā mīta [[Oksils]], Hemona dēls, pārliecināja vietējo ciemu iedzīvotājus pārcelties uz pilsētu, tādējādi padarot to apdzīvotāku un pārticīgāku. Elīda dibināta [[sinoikisms|sinoikisma]] rezultātā 471. gadā pr.Kr.

sentences: '''Sastāva nemainības likums''' ir [[ķīmija]]s likums, kurš nosaka, ka ķīmiski tīram [[Ķīmiskais savienojums|savienojumam]], kura īpašības pamatā nosaka [[molekula]]s struktūra, neatkarīgi no iegūšanas veida ir viens un tas pats [[Ķīmiskā formula|sastāvs]].

sentences:
{{Coord|40|43|48|N|73|59|42|W|type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Ņujorkas Universitāte
|image = [[File:New York University Seal.svg|200px|center]]
|motto = ''Perstare et praestare''
|established = 1831<ref name="About NYU">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about.html |title=About NYU |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|type = Privāta<ref name="About NYU" />
|calendar = Semestris<ref name="About NYU" />
|endowment = {{ASV dolārs|2,755 miljardi}} (2012)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |format=PDF |page=2 |year=2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |accessdate=February 1, 2013 |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|staff = 2242<ref name="Common Data Set 2012-2013">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/ir/pdf/cds/CDS_2012-2013.pdf |title=Common Data Set 2012-2013 |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=Institutional Research and Program Evaluation |publisher=New York University |accessdate=October 31, 2013}}</ref><ref>The total number of administration staff listed here refers to the total number of employees in office and administrative support occupations at the Washington Square and School of Medicine campuses only.</ref>
|faculty = 6564<ref name="Common Data Set 2012-2013" />
|chairman = [[Martins Liptons]]<ref name="Board of Trustees">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/leadership-university-administration/board-of-trustees.html |title=Board of Trustees |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|president = [[Džons Sekstons]]<ref name="Leadership & University Administration">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/leadership-university-administration.html |title=Leadership & University Administration |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher=New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|students = 50 917<ref name="Fast Facts">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.nyu.edu/about/news-publications/nyu-facts/fast-facts.html |title=Fast Facts |author=<!--Staff writer(s); no by-line.--> |date= |website=New York University |publisher = New York University |accessdate=August 30, 2013}}</ref>
|undergrad = 19 401<ref name="Fast Facts" />
|postgrad = 18 990<ref name="Fast Facts" />
|profess = 3428{{citation needed|date=August 2013}}
|residents = 12 000{{citation needed|date=August 2013}}
|alumni = 350 000{{citation needed|date=August 2013}}
|city = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|campus =
|athletics =
|website = [http://www.nyu.edu/ NYU.edu]
|logo = [[File:NYU logo.svg|220px]]
|colors = Violeta {{color box|#57068C}}
}}

sentences:
]]
'''Gondola''' ({{val|it|gondola}}) ir gara un šaura vienaira [[Venēcija|venēciešu]] [[laiva]], kam ir plakans dibens un augsti gali. Vairākus gadsimtus gondolas bija galvenais transporta līdzeklis Venēcijā, arī mūsdienās tās tiek izmantotas [[Lielais kanāls|Lielajā kanālā]], tomēr tagad ar gondolām vairāk pārvietojas tūristi. Notiek arī gondolu [[regate]]s.

sentences:
{{Citas nozīmes|jūras zīdītāju|Delfīns|Delfīns}}
 (''Delphinus'')]]
Par '''delfīniem''' sauc lielāko daļu [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti'') dzīvnieku. Tie ir tuvi radinieki [[vaļi]]em un [[cūkdelfīni]]em. Ir gandrīz 40 delfīnu [[suga]]s, kas iedalītas 17 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. To lielumi ir ļoti dažādi. Mazākais ir [[Jaunzēlandes baltgalvas delfīns]] (''Cephalorhynchus hectori maui''), kas ir 1,2 [[metrs|metrus]] garš un sver 40 [[Kilograms|kg]], bet lielākais ir [[zobenvalis]] jeb plēsoņdelfīns, kas ir 9,5 metrus garš un sver 10 [[tonna]]s. Delfīni ir plaši izplatīti visā pasaulē, bet visbiežāk sastopami seklākajās [[jūra]]s. Tie visi ir plēsīgi un pamatā barojas ar [[zivis|zivīm]] un [[kalmāri]]em. Delfīni ir vieni no inteliģentākajiem [[dzīvnieki]]em [[pasaule|pasaulē]]. To draudzīgā un interaktīvā attieksme pret [[cilvēki]]em tos padarījusi ļoti populārus cilvēku vidū.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Māra Muižniece
 |       name_orig =
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1950|10|10}}
 |        location =
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2006|5|5|1950|10|10}}
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality =
 |           field = [[mākslinieks|māksliniece]], [[keramika|keramiķe]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         website =
}}
'''Māra Muižniece''' (dzimusi {{dat|1950|10|10}}, mirusi {{dat|2006|5|5}}) bija latviešu [[mākslinieks|māksliniece]], [[Keramika|keramiķe]].

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{| style="float: right; border: 1px solid #ccc; margin: 0.5em 0pt 0.8em 1.4em; padding: 3px !important; width: 75px;"
! [[Periodiskās tabulas grupa|Grupa]] →!! VIIIA
|-
! ↓ [[Periodiskās tabulas periods|Periods]]
|-
! [[1. perioda elementi|1]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 2
[[Hēlijs|He]]
|-
! [[2. perioda elementi|2]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 10
[[Neons|Ne]]
|-
! [[3. perioda elementi|3]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 18
[[Argons|Ar]]
|-
! [[4. perioda elementi|4]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 36
[[Kriptons|Kr]]
|-
! [[5. perioda elementi|5]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 54
[[Ksenons|Xe]]
|-
! [[6. perioda elementi|6]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 86
[[Radons|Rn]]
|-
! [[7. perioda elementi|7]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 118
[[Oganesons|Og]]
|-
|}

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences: [[Socioloģija|Socioloģijā]] '''norma''' jeb '''sociālā norma ''' ir sociāli uzspiests [[likums]]. Tieši šī sociālā sankcionēšana ir tas, kas atšķir normas no citiem kultūras artefaktiem, jeb sociālajām konstrukcijām, kā piemēram, nozīmes un vērtības. Normas un to trūkums ir izskatāmas par nozīmīgu faktoru, kas iespaido cilvēka [[uzvedība]]s īpašības.

sentences:
{{Citas nozīmes|ASV galvaspilsētu|Vašingtona (nozīmju atdalīšana)|Vašingtona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vašingtona
 | official_name            = ''Washington, D.C.''
 | settlement_type          = [[Federālais apgabals]]
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = DCmontage4.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Washington, D.C.svg
 | flag_link                =
 | image_seal               = Seal of Washington, D.C.svg
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | image_map                = Washington, D.C. locator map-lv.svg
 | map_caption              =
 | mapsize                  = <!-- bildes lielums -->
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 38 | latm  = 54 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  0 | longs = 59 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | named_for                = [[Džordžs Vašingtons]]
 | area_total_km2           = 177
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 159
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 18
 | elevation_max_m          = 125
 | elevation_min_m          = 0
 | population_footnotes     = <ref name=PopEstUS>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2014/tables/NST-EST2014-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Resident Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2010 to July 1, 2014|date=December 26, 2014|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 26, 2014|archiveurl=https://www.webcitation.org/65BI9D3Xm?url=http://www.census.gov/popest/data/state/totals/2011/tables/NST-EST2011-01.csv|archivedate={{dat|2012|02|03||bez}}}}</ref>
 | population_total         = 658893
 | population_as_of         = 2014. gada aprēķins
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | website                  = {{URL|http://www.dc.gov/}}
 | footnotes                =
}}
'''Vašingtona''' (''Washington, D.C.''), formāli '''Kolumbijas distrikts''' (''District of Columbia, D.C.''), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[galvaspilsēta]] un [[federālais apgabals]], dibināta {{dat|1790|7|16}}. Kolumbijas distrikts atrodas ASV austrumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Tas robežojas ar diviem štatiem: [[Mērilenda|Mērilendu]] un [[Virdžīnija|Virdžīniju]]. Mūsdienās Kolumbijas distrikta robeža atbilst Vašingtonas pilsētas robežām. Gan Vašingtonas pilsētu, gan Kolumbijas distriktu pārvalda viena pašvaldības iestāde, taču [[ASV Kongress|ASV Kongresam]] ir augstākas lemšanas tiesības. Līdz ar to Vašingtonas iedzīvotāju statuss nedaudz atšķiras no ASV [[ASV štats|štatu]] iedzīvotāju tiesībām — štatos ir lielākas [[pašpārvalde]]s tiesības.

sentences:
[[File:First photo from space.jpg|thumb|Pirmos attēlus no kosmosa uzņēma [[V-2 raķete]]s lidojumā, ko ASV palaida 1946. gada 24. oktobrī]]
'''Satelītuzņēmums''' ir [[Zeme]]s virsmas attēls, kas uzņemts no kosmosa ar [[Satelīts|satelīta]] palīdzību. Ar šo attēlu palīdzību cilvēki var sastādīt [[Karte (kartogrāfija)|karte]]s un pētīt vai izzināt dažādas pasaules vietas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bondokas pussala
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Bondoc''
|izvietojums         = [[Lusona]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=13|latm=31 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 30|longs= |longEW=E
|platība             = 2222,54
|garums              = 85
|platums             = 18—40
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Kodiapi
|augstums            = 430
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Kesona]]
|iedzīvotāji         = 355 158 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 160
|pamatiedzīvotāji    = [[tagali]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Bondokas pussala''' ({{val|en|Bondoc Peninsula}}) ir ap {{nobr|85 km}} gara un {{nobr|18—40 km}} plata pussala [[Lusona]]s salas dienvidos [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas [[Sibujanas jūra]]s ziemeļaustrumu daļā; austrumos tās krastus apskalo [[Ragajas līcis]], rietumos [[Mompogas šaurums]] to atdala no [[Marinduke]]s salas. Pussalas dienvidu galā Bondokas rags. Reljefs lielākoties paugurains, piekrastē zemienes. Augstākais punkts ir Kodiapi kalns 430 m vjl pussalas dienviddaļā. Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kesona]]s provincē. Apdzīvo lielākoties [[tagali]]. Pussalā izveidotas divas aizsargājamās teritorijas — Buenavistas aizsargājamā ainava<ref>[https://pais.bmb.gov.ph/pas/home/info/OCKPURZSDIE Department of Environment and Natural Resources. Biodiversity Management Bureau. Buenavista Protected Landscape]</ref> un Mulanajas ūdensšķirtnes meža rezervāts.<ref>[https://pais.bmb.gov.ph/pas/home/info/KAJSNDMTYBF Department of Environment and Natural Resources. Biodiversity Management Bureau. Mulanay Watershed Forest Reserve]</ref>

sentences:
pie [[Iecava (stacija)|Iecavas stacijas]] ]]
 — [[Lāčplēsis (stacija)|Lāčplēsis]] ]]
 ]]
 ]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| attēls = File:Nikolaj G. Černyševskij 1888.jpg
| vārds_orig = ''Николай Гаврилович Чернышевский''
| dz_dat_alt = {{dat|1828|07|24}}
| m_dat_alt = {{dat|1889|10|29}}
| dz_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| m_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| nodarbošanās = [[filozofija]], [[literatūra|rakstniecība]], [[publicistika]], [[žurnālists|žurnālistika]], [[literatūras kritika]], [[pedagoģija]]
| lit virzieni = [[reālisms]]
| žanri = [[proza]]
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| paraksts = File:БСЭ1. Автограф. Автографы. 10.svg
| ietekmējis = [[Ļeņins]], [[Goldmane]], [[Georgijs Pļehanovs|Pļehanovs]]
| ietekmējies = [[Īzaks Ņūtons|Ņūtons]], [[Laplass]], [[Žeroms Lalands|Lalands]], [[Hēgelis]], [[Feierbahs]], [[Visarions Beļinskis|Beļinskis]], [[Hercens]]
}}
'''Nikolajs Černiševskis''' (''Николай Гаврилович Чернышевский'', 1828—1889) bija krievu [[Literatūras kritika|literatūrkritiķis]], [[Publicistika|publicists]], [[rakstnieks]], [[filozofs]]. [[Materiālisms|Materiālists]], [[Sociālisms|sociālists]], [[Revolucionārā demokrātija|revolucionārais demokrāts]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas diriģenti]].''

sentences: '''Savstarpējā apmaināmība''' ir kāda kopsalikuma (konstrukcijas, [[iekārta]]s u.c.) elementu atbilstība noteiktiem parametru standartiem, kas nodrošina šī kopsalikuma pienācīgu darbību neatkarīgi no tā ražošanas un salikšanas vietas un laika, kā arī tiekot labotiem vai aizvietotiem tā elementiem. Apmaināmība attiecināma uz visiem parametriem, kas nodrošina konkrētā izstrādājuma ekspluatāciju, tie var būt ģeometriskie, mehāniskie, elektriskie, optiskie, hidrauliskie, pneimatiskie un citi parametri un to kombinācijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitīna ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|      apakšdzimta = Bolivinitinae
|   apakšdzimta_lv = Bolivinitīnas
|         binomial = Bolivinitinae <small>Cushman, 1927</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitīnas''' (''Bolivinitinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitīnas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Trauksmes traucējumi
| diagnosis     = psiholoģiskais novērtējums
| frequency     = 12% gadā<ref name="Lancet2016">{{Žurnāla atsauce|last1=Craske|first1=MG|last2=Stein|first2=MB|date=24 June 2016|title=Anxiety.|journal=Lancet|volume=388|issue=10063|pages=3048–3059|doi=10.1016/S0140-6736(16)30381-6|pmid=27349358|s2cid=208789585}}</ref><ref name=Kess2007>{{Žurnāla atsauce|last= Kessler | display-authors=etal|date=2007 |title= Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative |journal= World Psychiatry |volume=6 |issue= 3|pages=168–76|pmid=18188442 |pmc=2174588}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = [[Antidepresanti]], [[anksiolītiskie līdzekļi]], [[beta blokatori]]
| treatment     = Dzīvesveida izmaiņas, psihoterapija, medikamenti
| prevention    =
| differential  = [[Hipertireoze]]; [[sirds slimība]]; [[kofeīns]], [[alkohols]], [[kaņepes]] lietošana; atteikšanās no noteiktām zālēm
| risks         = [[Vardarbība pret bērniem]], ģimenes vēsture, [[nabadzība]]
| image         = The Scream.jpg
| causes        = [[Ģenētiskie traucējumi|Ģenētiskie]], vides un psiholoģiskie faktori<ref name=NIH2016>{{Tīmekļa atsauce|title=Anxiety Disorders|url=http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|website=NIMH|access-date=14 August 2016|date=March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727230427/http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|archive-date=27 July 2016}}</ref>
| duration      = > 6 mēneši
| onset         = 15-35 gadi
| symptoms      = Satraukums, ātra sirdsdarbība (tahikardija), trīce
| specialty     = [[Psihiatrija]], klīniskā psiholoģija
| caption       = ''Kliedziens'' ({{val|no|Skrik}}), Edvarda Munka glezna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links/rss/life-arts/feed//product#axzz1sjsVkL2H|title=So, what does 'The Scream' mean?|date=21 April 2012|work=Financial Times|author=Peter Aspden|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014055630/http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links%2Frss%2Flife-arts%2Ffeed%2F%2Fproduct#axzz1sjsVkL2H|archive-date=14 October 2013}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences: '''Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]]. To sāka būvēt [[2021. gads|2021. gada]] rudenī, bet atklāja {{dat|2022|10|14}}. Lai gan nosaukumā minēts [[Centrs (Rīga)|pilsētas centrs]], veloceļš sākas [[Torņakalns|Torņakalnā]], savienojot [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālo bibliotēku]] ar [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitātes Akadēmisko centru]] ([[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māju]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māju]]) un [[Bērnu klīniskā universitātes slimnīca|Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu]], tālāk vedot uz [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnu]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/riga-atklats-jaunizbuvetais-velocels-centrsziepniekkalns.a478043/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Rīgā atklāts jaunizbūvētais veloceļš «Centrs–Ziepniekkalns»] lsm.lv 2022. gada 14. oktobrī</ref>

sentences: '''Karastāvoklis''' ir izņēmuma stāvoklis, kad (valstī, kādā tās teritorijā) civilpārvaldes iestādes ir pakļautas militārajai varai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:141064|title=kara stāvoklis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences: {{Commons category|Capes of Europe|Eiropas zemesragi}}

sentences: '''Makaroni''' (no {{val|it|maccheroni}}) ir dažāda izmēra un formas [[kaltēšana|kaltēti]] [[milti|miltu]] izstrādājumi, ko parasti gatavo no [[raudzēšana|neraudzētas]] [[kvieši|kviešu]] [[mīkla (pārtika)|mīklas]]. Vispiemērotākie milti makaroniem ir augstāka labuma un 1. šķiras speciāla maluma makaronu milti no [[cietie kvieši|cietajiem kviešiem]] vai stiklainiem [[mīkstie kvieši|mīkstajiem kviešiem]], kuru [[lipeklis|lipekļa]] daudzums ir vismaz 28%, tomēr tos var arī gatavot no [[auzas|auzu]], [[mieži|miežu]] un [[rudzi|rudzu]] miltiem.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas produktu tehnoloģija |author1=Daina Kārkliņa |authorlink1=Daina Kārkliņa |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-45-156-5 |page=59}}</ref>

sentences: '''Arhitektūras pieminekļi''' ir būves ar zinātnisku, vēsturiski arhitektonisku vai vēsturiski māksliniecisku nozīmi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|official_name            = Šaiena
|settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
|nickname                 = "Magic City of the Plains"
|website                  = [http://www.cheyennecity.org www.cheyennecity.org]
|image_skyline            = Cheyenne capitol.jpg
|imagesize                =
|image_caption            =
|image_flag               = Flag of Cheyenne, Wyoming.svg
|image_seal               = Seal of Cheyenne, Wyoming.svg
|image_map                = WYMap-doton-Cheyenne.PNG
|mapsize                  = 180px
|map_caption              = Šaiena, Vaiominga
|image_map1               =
|mapsize1                 =
|map_caption1             =
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
|subdivision_type2        = [[Vaiomingas apgabali|Apgabals]]
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        = [[Vaiominga]]
|subdivision_name2        = [[Laramī apgabals|Laramī]]
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Patriks Kolinss
|established_date         = 1867.
|area_footnotes           = |area_magnitude
|area_total_sq_mi         =
|area_land_sq_mi          =
|area_water_sq_mi         =
|area_total_km2           = 57.9
|area_land_km2            = 54.7
|area_water_km2           = 0.2
|population_as_of         = 2020
|population_total         = 64 742
|population_metro         =
|population_density_km2   = 969.6
|population_footnotes     =
|timezone                 = EST
|utc_offset               = -7
|timezone_DST             = EDT
|utc_offset_DST           = -6
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 307
|elevation_m              = 1,848  m
|elevation_ft             =
|latd = 41 |latm = 8 |lats = 44 |latNS = N
|longd = 104 |longm = 48 |longs = 7 |longEW = W
|blank_name               =
|blank_info               =
|blank1_name              =
|blank1_info              =
|footnotes                =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Katedrāles laukums
| native_name         = ''Katedros aikštė''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| status              =
| image               = Vilnius_Cathedral_Exterior_2,_Vilnius,_Lithuania_-_Diliff.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Viļņas katedrāle un zvanu tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Viļņa]], {{LTU}}
| latd  = 54.685278 | latNS  = N
| longd = 25.2875 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
auļos savvaļā]]
Dažādos veidus, kā [[zirgs]] pārvietojas, sauc par '''zirga gaitām'''. Tās var būt gan dabiskas, gan [[cilvēks|cilvēku]] trenētas un attīstītas.<ref>Ensminger, M. E. Horses and Horsemanship 6th edition USA: Interstate Publishers 1990 {{ISBN|0-8134-2883-1}} p. 65-66</ref>

sentences:
{{catmore}}
''Piezīme: [[NSDAP]] ir "Nacionālsociālistiskās Vācu Strādnieku Partijas" nosaukuma abreviatūra vācu valodā.''
{{Commonscat|People of Nazi Germany}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Springharelg.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Pedetes capensis|Kapzemes slaidkājis}}
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Glires
|  lielkārta_lv = Grauzējveidīgie
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Anomaluromorpha
| apakškārta_lv = Zvīņastveidīgie
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pedetidae|Slaidkāju dzimta}}
* {{TaksoSaite|Anomaluridae|Zvīņastlidvāveru dzimta}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Anomaluromorpha <small>([[Jørgen Bugge|Bugge]], 1974)</small>
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Brēms
|          vārds_orig = ''Alfred Brehm''
|              attēls = Brehm-behm.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 02
|            dz_vieta = Unterrenterdorfa
(mūsdienās [[Rentendorfa]], [[Tīringene]], {{GER}})
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Rentendorfa]], [[Vācijas impērija]]
(mūsdienās [[Tīringene]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = žurnāls ''Die Gartenlaube'', [[Hamburgas zooloģiskais dārzs]], akvārijs [[Berlīne|Berlīnē]]
|          alma_mater = [[Jēnas universitāte]]
|             zinātne = [[zooloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = izdevums "Dzīvnieku valsts" (''Brehms Tierleben'', 1829–1884)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Biogrāfija''' ({{val|fr|biographie}}, kas savukārt no {{val|grc|βίος}} (''bios'') — ‘dzīve’ un ''γράφω'' (''gráphō'') — ‘rakstu’) ir literatūras vai kādas citas mākslas formas (piemēram, [[Kinofilma|filmas]]) žanrs, kurā ir kāda cilvēka dzīves hronoloģisks apraksts. Tajā vairāk tiek aprakstīti fakti nekā notikumi. Atšķirībā no cilvēka [[profils|profila]] un [[Curriculum vitae|CV]] biogrāfijas, rakstos vairāk tiek skarta cilvēka [[personība]], pieredze un [[individuālisms]]. Biogrāfijā tiek iekļauti svarīgi [[Fakts|fakti]] — dzimšanas dati, izglītība, [[Strādāšana|darbs]], sasniegumi, attiecības ar citiem cilvēkiem, sabiedriskais stāvoklis un nāve.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| map_label = Audriņu piemineklis
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Audriņi]], [[Audriņu pagasts]], [[Rēzeknes novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.590624 | latNS  = N
| longd = 27.243998 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1972. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta
|      numurs = 50
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Integrētā mārketinga komunikācija''' (''IMK'') ir koncepcija, saskaņā ar kuru uzņēmums koordinē un integrē dažādos komunikācijas kanālus, lai sniegtu skaidru un neatvairāmu ziņu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tā [[Produkts|produktiem]].<ref>Котлер Ф. Маркетинг менеджмент. The millenium edition. Санkт- Петербург: Питер, 2000. 563 c.</ref> Lai veidotu efektīvu komunikāciju starp uzņēmumu un patērētāju un sasniegtu uzņēmuma izvirzītos mērķus, mūsdienu [[mārketings]] piedāvā integrēt [[mārketinga komunikācijas]] jeb izmantot integrētās mārketinga komunikācijas, kuras pielietojot uzņēmums iegūst efektīvāku komunikācijas līdzekli — rezultāts un atdeve ir ievērojami augstāka, jo kompleksa pieeja jautājumu risināšanā ir efektīvāka.

sentences:
{{Citas nozīmes|lidmašīnu|X-1|X-1}}
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = X-1
  |tips = [[raķešlidmašīna]]
  |ražotājs = [[Bell Aircraft]]
  |attēls = Attēls:Bell_X-1_color.jpg
  |paraksts = X-1 #46-062, saukta par "Burvīgo Glenisu" (''Glamorous Glennis'')
  |pirmais lidojums = {{dat|1946|1|19}}
  |stāvoklis = Netiek izmantota
  |lietotājs = [[ASV Gaisa spēki]]
  |pārējie lietotāji = [[NACA]]
  |kopskaits = 7
}}

sentences: '''Gajānas dolārs''' ({{val|en|Guyana Dollar}}) ir [[Gajāna]]s nacionālā valūta kopš 1839. gada 29. janvāra. Starptautiskais apzīmējums ir G$ un GYD.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Šabis''' jeb '''Šābis''' (rakstos: ''Schabe'', ''Schabbe'') bija [[1259]]. gada [[zemgaļi|zemgaļu]] sacelšanās pret [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeni]] karavadoņa iesauka, kas varētu nozīmēt "skābais". Pēc tam, kad zemgaļu senie sabiedrotie [[žemaiši]] un nekristītie [[kurši]] sakāva krustnešus [[Skoda]]s kaujā, zemgaļi pēc Šabja ierosmes izraidīja katoļu garīdzniekus un fogtus, kas ievāca nodevas pēc 1254. gada aprīlī veiktās Zemgales sadalīšanas starp [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapu]] un Livonijas ordeni.
Rakstītos avotos karavadonis Šabis kā "viens brašs [kara]varonis, saukts Šabe" (''ein vromer helt, hieß Schabe'') minēts [[Livonijas Atskaņu hronika|Livonijas Atskaņu hronikā]].

sentences: '''Apšaude skolā''' ir [[vardarbība]]s veids, kurā tiek izmantots [[ierocis|šaujamierocis]] un kas tiek izdarīts izglītības iestādēs. Bieži šajās apšaudēs uzbrucējs (uzbrucēji) ir saistīti ar mācību iestādi, tajā ir iesaistīti uzbrucēja skolas biedri un/vai mācību iestādes personāls. Galvenais uzbrukuma motīvs bieži ir [[atriebība]] vai [[apkaunojums]]. Apšaudes skolās mēdz notikt [[slaktiņš|slaktiņu]] formā, kad tiek izvēlēti nejauši upuri, mēģinot nogalināt pēc iespējas vairāk cilvēku. Uzbrucēji pēc apšaudes nereti izdara [[pašnāvība|pašnāvību]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Codes pagasts
| karte             = Codes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Codes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Codes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Codes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Code
| platība           = 95,32
| iedzīvotāji       = 2773<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2773 / 95.32 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.code.lv
}}

sentences: '''Parīzes laukums''' ({{val|de|Pariser Platz}}) ir laukums [[Berlīne]]s vēsturiskajā centrā, [[Vācija|Vācijā]], kas atrodas pie [[Brandenburgas vārti]]em.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Pečoras jūra
|attēls=Pechora sea4.PNG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |relief = jā
 |latd = 69 |latm = 45 |lats =  |latNS = N
 |longd = 54 |longm = 27 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=81 263
|garums= 300
|platums= 180
|tilpums = 4380
|Max_dziļums= 210
|Vid_dziļums = 6
|valstis={{RUS}}
|pilsētas=[[Varandeja]]<br />[[Bugrino]]
}}
'''Pečoras jūra''' ({{val|ru|Печорское море}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[jūra]] [[Barenca jūra]]s dienvidaustrumos, bieži tiek tai pieskaitīta. Tās akvatorija tiek definēta kā daļa no Barenca jūras uz austrumiem no līnijas, ko velk no [[Kostinšars|Kostinšara]] šauruma dienvidu gala [[Novaja Zemļa]]s dienvidrietumos līdz [[Kolgujeva]]s salas ziemeļu galam un no Kolgujevas dienvidu gala līdz [[Svjatojnoss|Svjatojnosa]] zemesragam pie ieejas [[Čošas līcis|Čošas līcī]]. Pečoras jūrai pieskaitāms [[Pomoru šaurums]] starp kontinentu un Kolgujevas salu, bet nepieskaita [[Karas Vārti|Karas Vārtu]] un [[Jugorskijšars|Jugorskijšara]] šaurumus.<ref>Павлидис Ю. А., Никифоров С. Л., Огородов С. А., Тарасов Г. А. [http://www.evgengusev.narod.ru/geomorph/pavlidis-2007.zip Печорское море: прошлое, настоящее, будущее] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131228221002/http://www.evgengusev.narod.ru/geomorph/pavlidis-2007.zip |date={{dat|2013|12|28||bez}} }} // Океанология, 2007, том 47, № 6, с. 927—939.</ref>

sentences:
]]
'''Ariane 5''' - [[Eiropa]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]] grupa, kas paredzēta [[derīgā krava|kravu]] nogādāšanai [[ģeostacionārā pārejas orbīta|ģeostacionārajā pārejas orbītā]] (visbiežāk), kā arī zemākās orbītās.

sentences: '''Pangas klints''' ({{val-et|Panga pank}}) atrodas uz [[Pangas rags|Pangas raga]] [[Sāremā|Sāmsalā]], kura ziemeļu un ziemeļrietumu malā paceļas visu Igaunijas salu varenākās klintis. Pangas klintis ir 2,5 km garas un vidēji 10—15 m augstas, bet pati augstākā vieta sasniedz pat 21 metru atzīmi. Nobirumi klinšu pakājē veido kaut ko līdzīgu nelielam liedadziņam, pa kuru var noiet gar klinšu apakšpusi.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Alans Vokers
| Attēls = Alan Walker.jpg
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1997|08|24}}
| Vieta_dz = {{flag|Norvēģija}}
| Žanrs = [[Trap]], [[electro pop]], [[electro house]], [[future house]], [[future bass]], [[big room house]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[2012]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = MER, [[Sony Music Entertainment]], RCA, NCS, Ultra, Corite
| Mlapa = [https://alanwalker.com alanwalker.com]
| Dzimums = V
}}

sentences:
s un pilsoņu zvēresta pieņemšana sabombardētajā Rātslaukumā 1710. gada jūlijā]]
'''1710. gada Vidzemes un Igaunijas kapitulācija''' jeb '''Vidzemes bruņniecības un Rīgas pilsētas kapitulācijas''' ({{val|de|Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga}}) bija agrāk [[Zviedrija]]i pakļauto [[Zviedru Vidzeme|Livonijas]] un [[Zviedru Igaunija|Igaunija]]s provinču bruņniecību un pilsētu pašpārvaldes institūciju rātes un [[ģilde|ģilžu]] padošanās [[Krievijas cariste|Krievijas caram]] [[Pēteris I|Pēterim I]]. Vidzemes kapitulācijas parakstīja 1710. gada 15. (4.) jūlijā un Igaunijas kapitulācijas 1710. gada 10. oktobrī (29. septembrī).
Kapitulācijas akti bija viens no [[Baltija]]s guberņu autonomijas pamatojumiem 18. un 19. gadsimtā līdz imperatora [[Aleksandrs III Romanovs|Aleksandra III]] valdīšanas laikā sāktajai [[Baltijas pārkrievošana]]s politikai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pagadiana
 | official_name            = ''Pagadian''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Pgdn City Hall.jpg
| image2                   = Sto. Niño Cathedral Parish Church - panoramio - Herrefoss (2).jpg
| image3                   = Pagadian City - panoramio.jpg
| image4                   = Pagadian Dancing Fountain.JPG
| image5                   = Pagadian Airport front.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator zamboanga del sur pagadian.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Zamboangas Pussala]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidzamboanga]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         =
 | established_title1       = Dibināta
 | established_date1        = 1937
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        = 1969
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 54
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 378.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 210452
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 7 | latm = 49 | lats = 38 | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 26 | longs = 11 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7016
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 187
 | website                  = {{URL|http://www.pagadian.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences: '''Zemestrīce''' ir pēkšņa [[enerģija]]s atbrīvošanās [[Zemes garoza|Zemes garozā]], kā rezultātā veidojas [[seismiskie viļņi]]. Zemestrīces parasti rodas [[litosfēras plātnes|litosfēras plātņu]] sadursmes vietās. [[Mehāniskais spriegums|Spriegums]] palielinās, līdz viena no plātnēm gūst virsroku. Tad notiek straujš [[trieciens]], kas izraisa zemestrīci. Šādas plātņu sadursmes parasti notiek 5—15 kilometru dziļumā. Zemestrīces tiek reģistrētas ar [[seismogrāfs|seismogrāfiem]], kas pazīstami arī kā seismometri. Zemestrīces cilmvietas centrālo punktu sauc par [[hipocentrs|hipocentru]]. Punktu uz Zemes virsmas tieši virs hipocentra sauc par [[epicentrs|epicentru]]. Spēcīgākie viļņi ir hipocentrā, bet, izplatīdamies tālāk, tie pavājinās.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''InnoDB''' ir viena no MySQL datu bāzu izvēles zema līmeņa apakšsistēmām. Tā ir iekļauta visās standarta versijās, kuras paredzētas dažādām operētājsistēmām. Galvenā atšķirība no citām zema līmeņa apakšsistēmām, InnoDB ir transakciju un iekšējo atslēgu mehānisms.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Francis Crick
| attēls =Francis Crick.png
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Northemptona]], [[Northemptonšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=7
| m_diena=28
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Ņujorkas Politehniskā Universitāte]],
[[Salka bioloģisko pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]], [[neirobioloģija]]
| pasniedzēji =[[Makss Perucs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS|DNS struktūra]], [[apziņa]]s pētījumi
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Starptautiskais nepatentētais nosaukums''' ('''SNN'''; {{val|en|International Nonproprietary Name}} — INN) jeb [[ģenēriskais nosaukums]] ir unikāls apzīmējums [[zāles|zāļu]] sastāvā esošajai [[aktīvā viela|aktīvajai vielai]].

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences: '''Eiropas Cilvēktiesību konvencija''' jeb '''Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija''' ir [[Eiropas Padome]]s konvencija, pieņemta 1950. gadā un stājusies spēkā 1953. gadā. Konvencijas dalībvalstis ir visas 47 Eiropas Padomes dalībvalstis. Uzraudzību pār konvencijas īstenošanu īsteno [[Eiropas Cilvēktiesību tiesa]], kas izskata privātpersonu un dalībalstu sūdzības par konvencijas pārkāpumiem (līdz 11. protokola spēkā stāšanās brīdim 1999. gadā sākotnējos lēmumus par sūdzību pieņemšanu izskatīšanai taisīja atsevišķa Eiropas Cilvēktiesību komisija). Spriedumu izpildi uzrauga EP Ministru komiteja.

sentences: '''Užupe''' ({{val|lt|Užupis}}, burtiski — 'Aizupe') ir [[Viļņa]]s apkaime, kas lielākoties atrodas [[Viļņas vecpilsēta]]s teritorijā. Tas ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]]. Apkaime ir populāra mākslinieku vidē un ar savu bohēmisko atmosfēru tiek salīdzināta ar [[Monmartrs|Monmartru]] [[Parīze|Parīzē]] un [[Kristiānija (Kopenhāgena)|Kristiāniju]] [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kad tu pēdējo reizi biji karaļu pilsētā Viļņā? |date= 2013. gada 23. maijs |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= https://www.delfi.lv/turismagids/es-celoju/kad-tu-pedejo-reizi-biji-karalu-pilseta-vilna.d?id=43339433&page=6 |accessdate= 2014. gada 20. oktobrī}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džanni Versače
 |    vārds_orig = ''Gianni Versace''
 |        attēls = Gianni Versace 1982.jpeg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Džanni Versače 1982. gadā
 |       dz_gads = 1946
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = {{vieta|Itālija|Redžo di Kalabrija}}
 |        m_gads = 1997
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 15
 |       m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Florida|Maiamibīča}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = modes dizaineris, uzņēmējs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|dabas stihijās un karos mirušiem cilvēkiem|upuris|upuri}}

sentences:
{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences:
]]
'''Tulle''' (1898- 1954) ir vecākais oficiāli reģistrētais [[zirgs]] pasaulē. Tulle bija [[Īslandes zirgs|Īslandes šķirnes]] [[ķēve]], kas dzīvoja [[Kopenhāgena]]s tuvumā [[Dānija|Dānijā]].

sentences:
laikā [[venēcija|Venēcijā]] ]]
'''Rituāls''' ir kāds [[cilvēks|cilvēku]] darbību kopums, kas parasti tiek izpildīts ar simbolisku nozīmi. Tas var būt balstīts uz kādas kopienas tradīcijām, ieskaitot reliģiskas kopienas. Termins parasti attiecas uz darbībām, kuras ir stilizētas, neieskaitot tādas, kuras to izpildītājs pats var brīvi izvēlēties.

sentences:
{{Infobox
| bodystyle= {{{bodystyle|}}}
| title   = {{{title|{{{name|{{PAGENAME}}}}}}}}
| image   = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{logo|}}}|size={{{logo_size|}}}|sizedefault=250px|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption = {{{logo caption|}}}
| image2  = {{#if:{{{collapsible|}}}|{{hidden begin|title=Ekrānuzņēmums|titlestyle=text-align:center}}}}{{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{screenshot|}}}|size={{{screenshot_size|}}}|sizedefault=300px|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption2= {{{caption|}}}{{#if:{{{collapsible|}}}|{{hidden end}}}}
| label1  = Uzņēmums / izstrādātājs
| data1   = {{{developer|}}}

| label3  = OS saime
| data3   = {{{family|}}}
| label4  = Izstrādes process
| data4   = {{{working_state|{{{working state|}}}}}}
| label5  = Pirmkoda modelis
| data5   = {{{source_model|{{{source model|}}}}}}
| label6  = Pirmais izlaidums
| data6   = {{{released|}}}
| label7  = {{#if:{{{discontinued|}}}|Pārtraukts|Pēdējā izlaiduma versija}}
| data7   = {{#if:{{{latest_release_version|}}}{{{latest_release_date|}}}|{{{latest_release_version|}}} / {{{latest_release_date|}}}}}
| label8  = Pēdējais nestabilais izlaidums
| data8   = {{#if:{{{latest_test_version|}}}{{{latest_test_date|}}}|{{{latest_test_version|}}} / {{{latest_test_date|}}}}}
| label9  = Tirgus mērķis
| data9   = {{{marketing_target|{{{marketing target|}}}}}}
| label10 = Pieejamās [[valoda]]s
| data10  = {{{language|}}}
| label11 = Pieejamās [[programmēšanas valoda]]s
| data11  = {{{prog_language|{{{prog language|}}}}}}
| label12 = Atjaunošanas metode
| data12  = {{{updatemodel|}}}
| label13 = Pakotnes pārvaldnieks
| data13  = {{{package_manager|{{{package manager|}}}}}}
| label14 = Atbalstītās platformas
| data14  = {{{supported_platforms|{{{supported platforms|}}}}}}
| label15 = [[Kodols (operētājsistēma)|Kodola]] tips
| data15  = {{{kernel_type|{{{kernel type|}}}}}}
| label16 = [[Lietotāja telpa]]
| data16  = {{{userland|}}}
| label17 = [[Repozitorijs (versiju kontrole)|Repozitorijs]]
| data17  = {{#if:{{{repo|}}}
                  |{{{repo|}}}
                  |{{#if: {{#property:P1324}}
                      |{{#ifeq: {{wikidata|property|P1324|best|format=%p}} | nav
                          |{{wikidata|property|P1324|best|format=%p}}{{EditAtWikidata|pid=P1324}}
                          |{{Plainlist|

{{URL|{{wikidata|property|P1324|best|format=%p}}}}{{EditAtWikidata|pid=P1324}}

}}
                       }}
                   }}
               }}
| label19 = [[Lietotāja saskarne]] pēc noklusējuma
| data19  = {{{ui|}}}
| label20 = [[Programmatūras licence|Licence]]
| data20  = {{{license|{{{licence|}}}}}}
| label21 = Iepriekšējā
| data21  = {{{preceded_by|}}}
| label22 = Nākamā
| data22  = {{{succeeded_by|}}}
| label23 = Tīmekļa vietne
| data23  = {{{website|}}}
}}<noinclude>{{documentation|content=
== Tukšs paraugs ==

{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   =
| logo                   =
| logo caption           =
| logo_size              =
| logo_alt               =
| screenshot             =
| caption                =
| screenshot_size        =
| screenshot_alt         =
| collapsible            =
| developer              =
| family                 =
| working state          =
| source model           =
| released               =
| latest release version =
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| marketing target       =
| programmed in          =
| language               =
| prog language          =
| updatemodel            =
| package manager        =
| supported platforms    =
| kernel type            =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| preceded by            =
| succeeded by           =
| website                = {{URL|www.example.org}}
}}

}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķes|Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas dziedātāji| Dziedātājas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences: {{cita nozīme|Romas pāvestu|vēsturnieku|Cēzarejas Eisebijs}}

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabadbarana
 | official_name            = ''Cabadbaran''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Cabadbaran Public Market.jpg
| image2                   = AGUSAN DEL NORTE NEW PROVINCIAL CAPITOL (UNFINISHED).jpg
| image3                   = Cabadbaran City Hall (Original Work).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator agusan del norte cabadbaran.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļagusana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1894
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007/2011
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 214.44
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 80354
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 9 | latm = 07 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 32 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8605
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 200
 | website                  = {{URL|http://www.cabadbaranadn.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|sievieti, kura audzina bērnus|mamma (nozīmju atdalīšana)|mamma}}
 laikā]]
'''Māte''' ir [[sieviete]], kura ir devusi dzīvību [[bērns|bērnam]]. Dažreiz par mātēm uzskata arī tās sievietes, kuras audzina bērnus, kas nav tiešie viņas pēcteči. Patiesībā tās ir [[pamāte]]s vai [[audžumāte]]s. Arī tās sievietes, kuras [[adopcija|adoptē]] bērnus, dēvē par mātēm. Mātes mīļākā formā mēdz dēvē par '''māmiņām''', '''māmuļām''', '''māmulītēm''', '''māmuliņām''' un '''mammām'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''IMDb Top 250''''' ir 250 visu laiku labāko filmu saraksts interneta mājaslapā ''[[Internet Movie Database]]''. Sarakstu veido portālā reģistrēto regulāro balsotāju vērtējums. Pašreizējā saraksta līdere ir 1994. gada filma "[[Bēgšana no Šoušenkas]]".

sentences: '''Morions''' (no {{val|la|morrosus}} — 'duļķains, tumšs') jeb '''melnais kristāls''' ir [[kvarcs|kvarca]] paveids. Morions ir tumši brūns līdz melns, necaurspīdīgs kvarcs, ko bieži apvieno ar ļoti līdzīgo [[dūmu kvarcs|dūmu kvarcu]]. Abi šie kvarca paveidi rodas pakļaujot alumīniju saturošu kvarcu radiācijai. Šāds process var notikt dabiski, taču bieži tiek veidots mākslīgs morions/dūmu kvarcs, to speciāli apstarojot. Dabā šāds kvarcs var veidoties [[granīts|granītos]], kuriem piemīt vāja bet pastāvīga radiācija. Lielākie kristāli — līdz 3 tonnas smagi ([[Minasžeraisa]]).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Babītes pagasts
| karte             = Babītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Babītes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Babītes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Mārupes novads
| centrs            = Piņķi
| platība           = 165,2
| iedzīvotāji       = 7795
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 7795 / 165.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.babite.lv
| nos_vācu          = Pinkenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Пинкенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, iekšējās saites, iekšējās atsauces}}
'''Pseidozinātne''' ir metodoloģija, [[ticība]] vai prakse, kas tiek pasniegta kā [[zinātne|zinātniska]], taču neatbilst [[Zinātniskā metode|zinātniskajai metodei]]; tai trūkst zinātniskā statusa pierādījumu, drošticamības vai kādā citā ziņā. Pirmoreiz šo terminu izmantoja 1843. gadā franču [[Fizioloģija|fiziologs]] Fransuā Magendī (''François Magendie''),<ref>[http://vlp.mpiwg-berlin.mpg.de/people/data?id=per112 Magendi] Magendī bio {{en ikona}}</ref> kurš tiek uzskatīts par eksperimentālās fizioloģijas un [[vivisekcija]]s pionieri.

sentences:
{{Gadsimts2|13}}
'''13. gadsimts''' jeb '''XIII gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1201]]. līdz [[1300]]. gadam. Eiropā tas bija vēlo [[viduslaiki|viduslaiku]] periods. Āzijā šajā laikā izveidojās [[Mongoļu impērija]], kas gadsimta beigās sadalījās.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūziķi|Mārtins|Mārtins}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kriss Mārtins
|Vārds_orig    =''Chris Martin''
|Attēls        = ChrisMartinManch030623 (cropped).jpg
|Att_izm       = 200px
|Apraksts      = Kriss Mārtins 2023. gadā.
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Kristofers Entonijs Džons Mārtins
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|2}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Lielbritānija}} [[Eksetera]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[mandolīns]], [[klarnete]], [[mutes harmonikas]]
|Darbojies_arī = [[Coldplay]]
|Gadi          = 1997—pašlaik
|Dzimums       = V
}}

sentences: '''Krievijas Federācijas Bruņoto spēku ģenerālštābs''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Генеральный штаб Вооружённых сил Российской Федерации'') ir [[Krievijas Federācijas Aizsardzības ministrija]]s centrālā militārās vadības un kontroles iestāde un [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas Federācijas Bruņoto spēku]] galvenā iestāde.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sasien mani! Atsien mani!
| operators =
| attēls = ¡átame! poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, romantika
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viktorija Avrila]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Lolesa Leona]]
* [[Fransisko Ravals]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''¡Átame!''
| studija = ''El Deseo S.A.''
| montāža =
| izplatītājs = ''Lauren Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|12}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sasien mani! Atsien mani!"''' ({{Val|es|¡Átame!}}) ir 1989. gada [[Spānija]]s romantiska melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viktorija Avrila]], [[Antonio Banderass]], [[Lolesa Leona]] un [[Fransisko Ravals]].

sentences:
galvaskauss]]
 galvaskauss]]
 galvaskauss]]
'''Galvaskauss''' ({{val|la|cranium}}) ir [[kauli|kaulu]] veidojums, kas ir sastopams [[cilvēki]]em un daudziem [[dzīvnieki]]em. Tas aizsargā galvā esošos [[orgāns|orgānus]].
Galvaskausā izšķir smadzeņu nodalījumu jeb [[Smadzeņu kapsula|smadzeņu kapsulu]] ({{val|la|neurocranium}}) un sejas jeb [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]] ({{val|la|splanchnocranium}}).
Smadzeņu nodalījumu veido pakauša, ķīļa, deniņu, sieta, paura, paurstarpas un pieres kauli. Pakauša, ķīļa un sieta kauli ir nepāra, bet deniņu, paura, paurstarpas un pieres kauli ir pāra.

sentences: '''28. jūlijs''' ir gada 209. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (210. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 156 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktais leitnants
| operators =
| attēls = Bad Lieutenant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Hārvijs Keitels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bad Lieutenant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Aries Films''
* ''LIVE Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1430619649/weekend/|title=Bad Lieutenant |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktais leitnants"''' ({{Val|en|Bad Lieutenant}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galveno lomu atveido [[Hārvijs Keitels]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Niderlandes}}
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Nīderlandē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Sēlpils virspilskunga iecirknis''' jeb '''Sēlpils virspilskundzība''' ({{val|de|Oberhauptmannschaft Selburg}}, no 1819. gada {{val|de|Kreis Selburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s (1617—1795) un [[Kurzemes guberņa]]s (1795—1864) sastāvā. Rietumos tas robežojās ar [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkni]]. Ziemeļos pa [[Daugava]]s upi tā robežojās ar [[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemi]] (1629—1721) un [[Inflantijas vaivadija|Inflantijas vaivadiju]] (1621—1772), vēlāk ar [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa|Vitebskas guberņām]]. Dienvidos Sēlpils virspilskunga iecirknis robežojās ar Lietuvas [[Traķi|Traķu]] un [[Viļņa]]s vaivadijām, vēlāk ar [[Kauņas guberņa|Kauņas guberņu]].

sentences:
[[Kategorija:Kolekcionēšana]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Mapuči|
skaits=~900 tūkst.|
vieta=[[Čīle]]:~600 tūkst.(2002. gada dati)<br />
[[Argentīna]]:~300 tūkst - 500 tūkst<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |title=Mapuches en Argentina |access-date={{dat|2007|10|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071025164006/http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |archivedate={{dat|2007|10|25||bez}} }}</ref>|
valoda=[[mapuču valoda|mapudungunu]] un [[spāņi|spāņu]]|
reliģija=[[mapuču tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=[[moluči]], [[pevenči]], [[pikunči]], [[viliči]], [[lafkvenči]]|
}}
'''Mapuči''' ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''Mapuche'' — ‘zemes cilvēki’) ir [[Dienvidamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu [[Čīle|Čīlē]], kā arī dienvidu [[Argentīna|Argentīnā]]. Pazīstami arī kā '''araukāņi''', taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |title=Mapuches |access-date={{dat|2010|01|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090326014014/http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |archivedate={{dat|2009|03|26||bez}} }}</ref> un vairāk ir saistāms ar [[Araukānija]]s provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences:
{{Valodas infokaste
|          name = Normandiešu valoda
|    nativename = ''Normaund''
|   familycolor = Indoeiropiešu
| pronunciation =
|        states = [[Francija|Francijā]], [[Džērsija|Džērsijā]] un [[Gērnsija|Gērnsijā]]
|      speakers =20 000 (2011–2015)
|        script = [[latīņu alfabēts]]
|          rank =
 |        fam1 = [[indoeiropiešu valodas]]
 |        fam2 = [[itāļu valodas]]
 |        fam3 = [[romāņu valodas]]
 |        fam4 = [[Rietumitāliskās valodas|rietumitāliskās]]
 |        fam5 = [[Rietumromāņu valodas|rietumromāņu]]
 |        fam6 = [[Gallu-ibēriešu valodas|gallu-ibēriešu]]
 |        fam7 = [[Gallu-romāņu valodas|gallu-romāņu valodas]]
|        nation =
|        agency =
|          iso1 =
|          iso2 =
|          iso3 = nrf
|           map = Normandiešu valodas izplatība Normandijā, Džērsijā un Gērnsijā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Krastkalns
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Krastkalns.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1868
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Nurmuižas pagasts}}<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Andrejs Krastkalns''' ({{dat|1868|12|25|N}} — {{dat|1939|2|14|N}}) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un zvērināts advokāts.
[[Rīgas Latviešu biedrība]]s sekretārs, priekšsēdētāja biedrs, priekšsēdētājs ([[1898]]-[[1939]]). Rīgas pilsētas galvas biedrs ([[1916]]-[[1917|17]]), Vidzemes komisārs Pagaidu valdības laikā ([[1917]]), [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis ([[1918]]).
[[Latvijas Saeima|2. Saeimas]] deputāts no [[Kristīgā Nacionālā savienība|Kristīgās Nacionālās savienības]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielā bēgšana
| operators =
| attēls = The Great Escape (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma, trilleris, piedzīvojumu filma
| režisors = [[Džons Stērdžiss]]
| producents = Džons Stērdžiss
| scenārijs =
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Džeimss Gārners]]
* [[Ričards Atenboro]]
* [[Džeimss Donalds]]
* [[Čārlzs Bronsons]]
* [[Donalds Plezenss]]
* [[Džeimss Kobērns]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Great Escape''
| studija = ''The Mirisch Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1963|6|20}}
| ilgums = 172 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielā bēgšana"''' ({{Val|en|The Great Escape}}) ir 1963. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] episka kara filma, kuras režisors un producents ir [[Džons Stērdžiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]], [[Džeimss Gārners]], [[Ričards Atenboro]], [[Džeimss Donalds]], [[Čārlzs Bronsons]], [[Donalds Plezenss]] un [[Džeimss Kobērns]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vērēmu pagasts
| karte             = Vērēmi parish LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vērēmu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vērēmu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Sondori
| platība           = 70,3
| iedzīvotāji       = 1486<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1486 / 70.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.veremi.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Durvis aizveras
| attēls                   = Slidingdoors.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sliding Doors''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               =
* [[Filipa Braitvaite]]
* [[Sidnijs Polaks]]
| scenārija autors         = Pīters Hovits
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Džons Linčs]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|4|24|ASV|1998|5|1|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998|title=Sliding Doors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611163135/http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=slidingdoors.htm|title=Sliding Doors (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Durvis aizveras"''' ({{val|en|Sliding Doors}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džons Hanna]], [[Džons Linčs]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|1998|4|24||bez}}.

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Salivana
|     vārds_orig = ''Anne Sullivan''
|         attēls = AnneSullivanMacy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Fīdinhilsa]], [[Masačūsetsa]], [[ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 20
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāne]]
|   nodarbošanās = [[skolotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Anna Salivana''' ({{val|en|Anne Sullivan}}, dzimusi {{dat|1866|4|14}}, mirusi {{dat|1936|10|20}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] skolotāja.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Jūliuss Jēnihs''' (''Jehnich'', dzimis [[1871]]., miris [[1945]].) bija Latvijas vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Papaver rhoeas
|        attēls = Papaver rhoeas - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-101.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Ranunculales
|      rinda_lv = Gundegu rinda
|        dzimta = Papaveraceae
|     dzimta_lv = Magoņu dzimta
|         ģints = Papaver
|      ģints_lv = Magones
|          suga = P. rhoeas
|       suga_lv = Zīda magone
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Māra Zālīte
| vārds_orig =
| attēls = MaraZalite.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dzejniece un dramaturģe Māra Zālīte 2011.gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Ilze Ķuzule-Skrastiņa]], [[Jānis Ķuzulis]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, dramaturģe, sabiedriska darbiniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]], Barikāžu piemiņas medaļa
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Māra Zālīte''' (dzimusi {{dat|1952|02|18}}) ir latviešu dzejniece un dramaturģe, kā arī sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .hk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Hong Kong Internet Registration Corporation Ltd.''
|sponsors              = ''Hong Kong Internet Registration Corporation Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Honkonga|Honkongu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Honkongā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnus var reģistrēt gan otrajā, gan trešajā līmenī.
|dokumenti             = [https://www.hkdnr.hk/register/rules.jsp?path=register&item=2 Noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.hkirc.hk// www.hkirc.hk]
}}

sentences: '''Smaragds''' (no {{val|el|σμάραγδος}} — 'mirdzošs, spīdošs') (Be3Al2(SiO3)6) ir koši zaļš [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Tas ir viens no vērtīgākajiem dārgakmeņiem līdzās [[dimants|dimantam]], [[rubīns|rubīnam]] un [[safīrs|safīram]], un nereti ir dārgāks nekā pārējie trīs. Lielākajai daļai atrasto smaragda kristālu ir ieslēgumi, kas samazina to vērtību.

sentences: '''Citplanēta''' jeb '''eksoplanēta''' ({{val|en|exoplanet}}, saīsinājumā no ''extrasolar planet'' — 'planēta ārpus Saules sistēmas') ir [[planēta]], kas atrodas ārpus [[Saules sistēma]]s un riņķo [[orbīta|orbītā]] ap citu [[zvaigzne|zvaigzni]].<ref name="Britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/science/extrasolar-planet|title=Extrasolar planet|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|first=Jack J.|last=Lissauer|date=20 February 2019|accessdate=20 April 2019}}</ref> Ar citplanētu meklēšanu un pētīšanu galvenokārt nodarbojas [[astronomija]]s nozare.

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Jordan_by_Lipofsky_16577.jpg
|att_izm     = 225px
|apraksts    = [[Maikls Džordans]] lecienā, lai ietriektu bumbu grozā no augšas (''[[slam dunk]]'').
|savienība   = [[Starptautiskā basketbola federācija|FIBA]]
|iesauka     =
|pirmais     = 1891. gads [[Springfīlda (Masačūsetsa)|Springfīlda]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Kontakts
|komanda     = 12 līdz 15 (5 uz laukuma katrai komandai)
|jdzimums    = Atsevišķs
|kategorijas = Iekštelpu vai ārpustelpu
|bumba       = [[Basketbola bumba]]
|olimpisks   = Kopš 1936. gada
}}

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Fall''
| attēls                   = Fall 1997 film cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ēriks Šafers]]
| producents               =
* [[Epiphany Pictures]]
* [[Fall Productions]]
| scenārija autors         = Ēriks Šafers
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda de Kadeneta]]
* Ēriks Šafers
| mūzika                   = [[Amanda Kravata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|6|20||bez}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fall-1998-1|title=Fall|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51,266}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fall.htm|title=Fall (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Fall''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Ēriks Šafers]]. Tāpat filmā galveno lomu atveido [[Amanda de Kadeneta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|6|20||bez}}.

sentences:
{{Militārās konstrukcijas infokaste
| name = Atlantijas valnis
| partof = [[Trešais reihs|Trešā reiha]]
| location = [[Kontinentālās Eiropas]] un [[Skandināvija]]s rietumu piekraste
| coordinates =
| image = File:Atlantikwall.gif
| image_size=
| caption =
| type = Krasta aizsardzība un fortifikācijas
| code =
| built = 1942–1944. gadi
| builder = [[Tota organizācija]]
| materials =
* Dzelzsbetons
* kokmateriāli
* dzelzs
| length = 1670 miles (2687 km)
| used = 1942–1945. gadi
| demolished =
| condition = Daļēji nojaukts; pārsvarā neskarts
| controlledby = {{flaga|Nazi Germany}} [[Trešais reihs]]
| garrison =
| current_commander =
| past_commanders = [[Ervīns Rommels]] {{small|(1943–1944)}}
| occupants = [[Vērmahts]]
| battles = [[Otrais pasaules karš]]
| events = [[Sentnezēras Reids]]
[[Djepas kauja]]
[[Izcelšanās Normandijā]]
[[Operācija Undergo]]
[[Šelda kauja]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| virsdzimta =Asiloidea
| virsdzimta_lv = Laupītājmušu virsdzimta
| dzimta =Apsilocephalidae
| dzimta_lv =
| iedalījums=
| kategorijas = nē
| binomial = <small>(Nagatomi et al., 1991)</small>
}}
'''''Apsilocephalidae''''' ir [[Mušveidīgie|mušveidīgo]] [[Divspārņi|divspārņu]] dzimta, kas pieder pie [[laupītājmušu virsdzimta]]s (''Asiloidea''). Šajā dzimtā ietilpst 4 mūsdienu sugas un 2 [[Fosilijas|fosilas]] sugas. Sastopamas [[Nearktika|Nearktikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], sausos [[biotops|biotopos]]. Šīs dzimtas sugām tuvākās radinieces ir [[samtmušas]] (''Therevidae''), no kurām ''Apsilocephalidae'' atdalīta 1991. gadā.<ref name=pdf/> Abas dzimtas var atšķirt pēc dzimumorgāniem.<ref>[http://www.2bmoto.com/search/info/Therevidae Apsilocephalidae]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Zolitūde
|attels             =
|paraksts           = Zolitūdes daudzstāvu apbūve: 104. un 119. projekts.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,888 km²
|iedzivotaju_skaits = 19 559 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4z. autobusu maršruts (Rīga)|4z.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1029
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/zolitude/ apkaimes.lv]
}}
 Zolitūdē. 2007. gads.]]
'''Zolitūde''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]], kas atrodas tās R daļā. Tā robežojas ar [[Beberbeķi|Beberbeķu]], [[Imanta (Rīga)|Imantas]], [[Šampēteris|Šampētera]], [[Pleskodāle]]s un [[Mūkupurvs|Mūkupurva]] apkaimēm. Zolitūdes apkaimes robežas ir [[Kārļa Ulmaņa gatve]], Gaviezes iela, Čuguna iela, Jāņa Endzelīna iela, [[Jūrkalnes iela (Rīga)|Jūrkalnes iela]], kā arī [[dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II]] tās Z daļā.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''10. augusts''' ir gada 222. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (223. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 143 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|augu|filmu|Mandarīni (filma)}}
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|         binomial = Citrus reticulata
|          platums =
|           attēls = Mandarin orange tree.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Mandarīnu krūms
|          attēls2 = Mandarins - whole and halved.jpg
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums = Mandarīni
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. reticulata
|          suga_lv = Mandarīni
|           suga_r = Mandarīns
|  izcelsmes_vieta = [[Ķīna]]s dienvidi, [[Vjetnama]]s dienvidi
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: (''Skaruliai'') ciemā netālu no [[Jonava]]s]]

sentences:
{{Infobox Christian leader
|type=Pope
|honorific-prefix=Svētais Pāvests
|name=Benedikts II
|image=BenedictII.jpg
|image_size=220px
|birth_name=
|term_start={{dat|684|6|26|N}}
|term_end={{dat|685|5|8|N}}
|predecessor=[[Leons II]]
|successor=[[Jānis V]]
|birth_date={{dat|635}}
|birth_place= [[Roma]], [[Bizantijas impērija]]
|death_date={{dat|685|5|8}}
|death_place= [[Roma]], [[Bizantijas impērija]]
|other=Benedikts
}}
'''Pāvests Benedikts II''' ({{val|la|Benedictus II}}; dzimis '''Benedikts Sabels''' (''Benedictus Sabellus'') {{dat|635}}, miris {{dat|685|5|8}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] no 684. gada jūnija līdz savai nāvei 685. gadā un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Chenopodium|ģints_lv=Balandas|binomial=Chenopodium album|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Chenopodium album|suga_lv=Baltā balanda|attēls=Melganzenvoet bloeiwijze Chenopodium album.jpg}}
'''Baltā balanda''' ({{val|la|Chenopodium album}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga ar kosmopolītisku izplatību — tā ir sastopama visur, neiekļaujot [[Arktika|Arktiku]] un [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Tas ir viens no vismainīgākā izskata [[Lakstaugs|lakstaugiem]] pasaulē. Nodala varietātes, pasugas vai šos taksonus aplūko kā tuvas sugas.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Nine Inch Nails
| Image            = NIN_logo_live.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 11
| Studio link      = Albumi
| EP               = 2
| EPs link         = Albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Video            = 3
| Video link       = Koncertieraksti
| Singles          = 23
| Singles link     = Singli
| Music videos     = 28
| MV link          =
| Soundtrack       = 5
| Soundtrack link  =
| 2Option          = 4
| 2Option name     = Remiksu albumi
| References       = Yes
| Ref link         = References
}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Angermindes pils
| native_name = ''Stiftsburg Angermünde''
| image = Rinda (Angerminde) piiskopilinnus 8.jpg
| image_size =
| caption = Angermindes pils atliekas
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Ances pagasts]], [[Ventspils novads]], {{LAT}}
| lat_degrees =57.531944
| lat_direction = N
| long_degrees = 21.9075
| long_direction = E
| locmapin =
| built = minēta 1357. gadā
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Angermindes (Rindas) viduslaiku pils
|      numurs = 2523
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Fiat}}
s banknotes ir vecākā zināmā ''fiat'' nauda]]
'''''Fiat'' nauda''' ({{val|en|fiat money}}, {{val|de|Fiatgeld}}) ({{val|la|fiat}} — 'lai top, lai notiek!', sal. ''fiat lux!'' — 'lai top gaisma!',<ref>{{tz|LME|Lai top! Lai notiek!|fiat}}</ref> no ''facere'' — 'darīt, taisīt') jeb '''bezseguma nauda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=https://www.makroekonomika.lv/ka-rodas-nauda-musdienu-monetaraja-sistema-centralas-bankas-loma-un-iespejas|title=Kā rodas nauda mūsdienu monetārajā sistēmā? Centrālās bankas loma un iespējas|author=Ivars Tillers|publisher=Latvijas Banka|date=2016. gada 23. maijā}}</ref> ir [[valūta]], kurai pašai par sevi nepiemīt nekāda īpaša vērtība, bet to lieto kā [[nauda|naudu]], parasti uz valdības rīkojuma pamata. Tās vērtību kā naudai nosaka vai nu ar valdības rīkojumu vai tai tāda piemīt, jo iesaistītie [[Darījuma partneris|darījumu partneri]] par tādu vienojas. ''Fiat'' nauda ir alternatīva [[prečnauda]]i un [[reprezentatīvā nauda|reprezentatīvai naudai]] (parasti ar [[zelts|zelta]] vai [[sudrabs|sudraba]] segumu). Šāda nauda bieži tiek saukta par papīrnaudu, taču nauda ar segumu (piemēram, 1920. un 1930. gadu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikas]] [[lats|latu]] banknotes) arī var būt no [[papīrs|papīra]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia caroliniana|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia caroliniana|suga_lv=Karolīnas liepa|attēls=Tilia caroliniana subsp. heterophylla, Morris Arboretum 02.jpg}}
'''Karolīnas liepa''' ({{val-la|Tilia caroliniana}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Citas nozīmes|disidentu|Astra|Astra}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gunārs Astra
|     vārds_orig =
|         attēls = Gunars_astra.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gunārs Astra 1988. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās = radiotehniķis, pretestības kustības dalībnieks, [[disidents]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Elza Astra un Larions Astra
|          brāļi = Harijs Astra, Leons Astra
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Herta Līvija Astra
|          bērni = Kristaps Astra
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Gunārs Astra''' (dzimis 1931. gada 22. oktobrī [[Rīga|Rīgā]], miris 1988. gada 6. aprīlī [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]]) bija [[latvieši|latviešu]] nacionālās pretestības kustības dalībnieks, [[Latvijas okupācija (1944—1991)|PSRS okupācijas]] laika [[disidents]] un [[politieslodzītais]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fenakīts
|attēls=
|klase= Berilija silikāts
|ŠtruncaID=09.AA.05
|ķīm_formula=[[Be]]2[[Si]][[O]]4
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsains, balts, dzeltens, rozā, brūns
|svītra=
|habituss=Veido caurspīdīgus rombiskas vai prizmatiskas formas kristālus, bieži mazus gabaliņus
|skaldnība=Izteikta uz 1120, nepilnīga uz 1011
|lūzums=
|cietība= 7,5 - 8
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 2,96 - 3
}}

sentences: '''9. decembris''' ir gada 343. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (344. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 22 dienas.

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Rīteru sausgultne un karsta kritenes
|      krāsu_shēma = kritenes
|           attēls = Dolomīta atsegums pie Rīteru sausgultnes.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 56.619609
| gar_d  = 25.495152
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Kokneses pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(La)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, dzeltenzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Glāzgovas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Andrew's_Metropolitan_Cathedral,_Glasgow_01.jpg
| image_size            =
| caption               = Glāzgovas katoļu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Glāzgovas katoļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.855461
| longd                 = -4.252897
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Glāzgova}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džeimss Gillespī Greiems]] (''James Gillespie Graham'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1814. gads
| year_completed        = 1816. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Glāzgovas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2002811"
}
</mapframe>
'''Svētā Andreja metropoles katedrāle''' ({{val|en|The Metropolitan Cathedral Church of Saint Andrew}}) jeb '''Glāzgovas metropoles katedrāle''' ({{val|en|Glasgow Metropolitan Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Glāzgova|Glāzgovā]]. Dievnams ir 1878. gadā nodibinātās [[Glāzgovas arhdiecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences: '''Sociālā korekcija''' ir [[izglītība]]s programma, kas metodiski un organizatoriski pielāgota [[persona|personām]] obligātās izglītības vecumā ar [[sociālā uzvedība|sociālās uzvedības]] novirzēm. [[Latvija|Latvijā]] šīs programmas īsteno tikai sociālās korekcijas [[izglītības iestāde|izglītības iestādēs]].

sentences:
[[Kategorija:Mārupes novada pagasti]]
[[Kategorija:Mārupes novads]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Juris Vectirāns
| vārds_orģ =
| attēls = 12.Saeimas deputātu svinīgais solījums (15532933410).jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Juris Vectirāns 2014. gadā
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|5|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2014|1|23|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1953|10|16}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jaunjelgava|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīves =
| sieva = Evija Vectirāne
| bērni = 3 meitas un 2 dēli
| profesija = politiķis
| alma_mater = Vissavienības Iekšlietu ministrijas Minskas Augstākā skola,
Čehijas Republikas Kara akadēmija
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Juris Vectirāns''' (dzimis {{dat|1953|10|16}} [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]])<ref name="laudis">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijaslaudis.lv/old-data/users/vectirans_juris/|title=Juris Vectirāns|publisher=Latvijaslaudis.lv|accessdate={{dat|2014|3|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304231934/http://www.latvijaslaudis.lv/old-data/users/vectirans_juris/|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] iekšlietu darbinieks, ģenerālis un politiķis. Bijis [[Saeima]]s deputāts, pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]] un [[ZZS|Zaļo un Zemnieku savienību]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Capital One Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Verizon Center wide.jpg
| map_type = Vašingtona
| latNS = N
| latd = 38
| latm = 53
| lats = 53
| longEW = W
| longd = 77
| longm = 1
| longs = 15
| location = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| broke_ground = {{dat|1995|10|18|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1997|||d|bez}}
| opened = {{dat|1997|12|2|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|260 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert =
| cap_basketball = 20 356
| cap_hockey = 18 506
| tenants = [[Vašingtonas "Capitals"]] ([[Nacionālā hokeja līga|NHL]]) (1997-)<br/>[[Vašingtonas "Wizards"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1997-)
}}
'''''Capital One Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{Dat|1997|12|2}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubs [[Vašingtonas "Capitals"]] un [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubs [[Vašingtonas "Wizards"]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Antine'' vai ''Autine''
|nosaukums_latv_val     = Autine
|sugasvārds             = senlatviešu pilsnovads
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] vasaļvalsts
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1212
|
|event_start            = Līdz 1208. gadam maksāja meslus Jersikas ķēniņam, pēc tam noslēdza savienību ar kaimiņu pilsnovadu vecākajiem un Cēsu zobenbrāļiem.
|date_start             =
|event_end              = Pēc 1212. gada [[Autines sacelšanās]] apspiešanas pilsnovadu pievienoja [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] valdījumiem
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Jersika.jpg
|image_map_caption      = Autines novads kā Jersikas valsts galējā ziemeļu daļa.
|
|galvaspilsēta          = urbs Autina ([[Priekuļi|Priekuļu]] Sārumkalns)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Varidots]] (''Waridote de Antine'')
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Autine''' jeb '''Autīna''' (latīņu: ''urbs Autina'', iespējams, no vārda "Avots" vai "Avotiņi") bija [[latgaļi|latgaļu]] pils un pilsnovads tagadējā [[Cēsu novads|Cēsu novadā]] [[Vidzeme]]s vidienē, kas 12.-13. gs. maksāja meslus [[Jersika (valsts)|Jersikai]], vēlāk uz laiku Varidota vadībā kļuva patstāvīgs.

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Učida''' var būt:
* [[Acuto Učida]];
* [[Hifujo Učida]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinolīna struktūrformulas

Hinolīna molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C9H7N
|citi nosaukumi=benzo[''b'']azīns, benzo[''b'']azabenzols,
leikols, leikonīns, benzo[''b'']piridīns,
1-azanaftalīns, hinoleīns
|CAS numurs=91-22-5
|molmasa=129,16
|blīvums=1093
|kušanas temperatūra=−15 °C
|viršanas temperatūra=237 °C
|šķīdība ūdenī=slikta
}}
'''Hinolīns''' (C9H7N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Hinolīna molekula sastāv no kondensētiem [[benzols|benzola]] un [[piridīns|piridīna]] gredzeniem (atšķirībā no [[izohinolīns|izohinolīna]] molekulas hinolīnam [[slāpeklis|slāpekļa]] atoms atrodas tuvāk pie benzola gredzena). Hinolīnam piemīt aromātiskas īpašības, jo tā ''π'' elektronu sistēma ir delokalizēta tāpat kā [[naftalīns|naftalīnam]]. Hinolīns ir iedzeltens šķidrums ar raksturīgu nepatīkamu smaku. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ļoti vāji. Hinolīnam ir [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības, kas ir nedaudz vājākas nekā piridīnam vai izohinolīnam. Ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] tas veido [[sāļi|sāļus]], kurus sauc par hinolīnija sāļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības dienasgrāmata
| attēls                   =  End of the affair.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The End of the Affair''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nīls Džordans]]
| producents               =
* [[Stīvens Vūlijs]]
* Nīls Džordans
| scenārija autors         = Nīls Džordans
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Stīvens Rea]]
* [[Džeisons Aizekss]]
| mūzika                   = [[Maikls Nimans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|3|ASV|2000|2|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999|title=The End of the Affair|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2019|archive-date={{dat|2019|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191026150444/https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0172396/?ref_=bo_se_r_1|title=The End of the Affair|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlestības dienasgrāmata"''' ({{val|en|The End of the Affair}}) ir 1999. gada drāma, kas balstīta uz Greiema Grīna tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Nīls Džordans]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Džūliana Mora]], [[Stīvens Rea]] un [[Džeisons Aizekss]] Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|3||bez}} ASV.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktinolīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts, kalcija [[amfibols]]
|ŠtruncaID=8/F.10-20
|ķīm_formula=Ca2(MgFe)5Si8O22(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, zaļganmelns, zaļi pelēks, melns
|svītra=Balta
|habituss=Plāni asmeņveida kristāli, šķiedraini agregāti, radiāli adatveida kristālu agregāti
|skaldnība=Labi izteikta vienā virzienā
|lūzums=Adatains, skabargains
|cietība=5—6
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,613—1,646 nβ = 1,624—1,656 nγ = 1,636—1,666
|pleohroisms=ir
|blīvums=3,07
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Mezvidu katolu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Mežvidu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Mežvidu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 42  | lats  = 07  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 31  | longs = 36  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Mežvidu pagasts]], [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1936]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Juris Kravalis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1935]]
| length                = 8m
| width                 = 8m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Mežvidu Skapulāra Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub508 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Mežvidu pagasts|Mežvidu pagasta]] centrā [[Mežvidi (Mežvidu pagasts)|Mežvidos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlorbenzola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5Cl
|molmasa=112,56
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=228 K (-45 °C)
|viršanas temperatūra=404 K (131 °C)
}}
'''Hlorbenzols''' (C6H5Cl) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums, kuru var iegūt no [[fenols|fenola]] un [[fosfora hlorīds|fosfora pentahlorīda]]. Tas ir daudzu hloru saturošo pesticīdu (arī [[DDT]]) izejviela. Pats hlorbenzols ir maztoksiska viela. Hlorbenzolu lieto arī par šķīdinātāju.

sentences:
[[temperatūra]] nākamajai dienai. Ar '''Ω''' apzīmē matemātisku telpu ar visām temperatūrām. Katra atsevišķa temperatūra ir gadījuma notikums ar savu varbūtību.]]
, kurai atšķirīgi gadījuma lielumi {-1; +1}, bet vienādā varbūtība 1/2.]]
 ''F(x)'' izmainās lēcienveidā.]]
. Nepārtrauktajā situācijā varbūtību sadalījuma funkcija ''F(x)'' ir monotoni augšupejoša līkne (zilā krāsa)]]
'''Gadījuma lielums''' ir [[skaitlis]]ka vērtība, kuru piešķir katram gadījuma notikumam. [[Varbūtību teorija]]s uzdevums ir noteikt gadījuma lieluma iespējamās vērtības un to [[varbūtība]]s vēl nenotikušiem izmēģinājumiem, izmantojot jau notikušu mēģinājumu rezultātus. Gadījuma lielumu apzīmē ar tā vērtību vai vispārīgāk ar ''X''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lielās acis
| attēls = Big Eyes poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Big Eyes''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Tims Bērtons]]
| producents = * [[Skots Aleksandrs]]
* Tims Bērtons
* [[Lerijs Karazevskis]]
* [[Linete Hauela]]
| scenārija autors = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karazevskis
| galvenajās lomās = * [[Eimija Adamsa]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Džons Polito]]
* [[Kristena Ritere]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Terenss Stemps]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2014|12|15|Ņujorka|2014|12|25|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|title=Big Eyes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200408043510/https://www.bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|archivedate={{dat|2020|04|08||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigeyes.htm|title=Big Eyes (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Lielās acis"''' ({{val|en|Big Eyes}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Adamsa]], [[Kristofs Valcs]], [[Denijs Hjūstons]], [[Džons Polito]], [[Kristena Ritere]], [[Džeisons Švarcmans]] un [[Terenss Stemps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|15||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Izopropilamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Propān-2-amīns, 2-propilamīns
|           CAS numurs = 75-31-0
|      ķīmiskā formula = C3H9N
|              molmasa = 59,11
|              blīvums = 690
|  kušanas temperatūra = -95,2 °C
| viršanas temperatūra = 32,4 °C
|        šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Izopropilamīns''' ((CH3)2CHNH2) (2-aminopropāns, 2-propilamīns) ir bāziska [[organiskās vielas|organiska viela]], [[amīns]]. Tas ir bezkrāsains, higroskopisks, ugunsnedrošs šķidrums ar amonjakam līdzīgu smaku. Izopropilamīnu lieto par ķīmiskās rūpniecības izejvielu. Lieto herbicīda [[glifosāts|glifosāta]] iegūšanai.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Pauls Makss Berči
| image         = Paul Max Bertschy.jpg
| imagesize     = 300px
| caption       = Attēls no 1911. gada publikācijas Kunst-Beilage des Rigaer Tageblatts Nr.3
| birthname     = Paul Max Bertschy
| birthdate     = {{dat|1840|1|1}}
| location      = [[Štrausberga]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1911|3|2|1840|1|1}}
| deathplace    = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = St.Pēterburgas Ķeizariskā mākslas akadēmija
| movement      = romānika, neogotika, gotika
| famous works  = Sv. Annas baznīcas pārbūve,
 Dzelzceļa stacijas ēka,
Hotel De Rome
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences: '''Konduktors''' (no {{val|la|conductor}} — 'uzraugs') ir kāda [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transportlīdzekļa]] — [[autobuss|autobusa]], [[trolejbuss|trolejbusa]], [[tramvajs|tramvaja]] vai [[vilciens|vilciena]] [[pasažieris|pasažieru]] pavadonis. Parasti nodarbojas ar [[biļete|biļešu]] tirdzniecību un uzrauga kārtību transportlīdzeklī. Dzelzceļa konduktoru pienākumos ietilpa arī vagonu [[bremzēšana]], vagonā esošo pasažieru skaitīšana, saziņa ar [[mašīnists|mašīnistu]] u.c. Šī profesija bija pieprasīta no 19. līdz 20. gadsimta otrajai pusei.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vokzal.ru/blog/konduktor-na-zheleznoy-doroge-otgolos |title=Кондуктор на железной дороге: отголоски прошлого или актуальная в наши дни профессия? |access-date={{dat|2020|08|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200928102533/https://vokzal.ru/blog/konduktor-na-zheleznoy-doroge-otgolos }}</ref> Mūsdienās konduktoru darbu pilsētas sabiedriskajā transportā aizvieto elektroniskās norēķinu sistēmas, piemēram, [[Rīga]]s [[E-talons|E-taloni]] un braukšanas apmaksu pārbauda sabiedriskā transporta kontrolieri.

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Macaroni Penguins (js).jpg
| att_nosaukums = [[Zeltcekula pingvīns]] (''Eudyptes chrysolophus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|       kārta_r = Pingvīnu dzimta
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|         ģints = Eudyptes
|      ģints_lv = Cekulainie pingvīni
|      binomial = Eudyptes <small>([[Vieillot]], 1816)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Cekulainie pingvīni''' (''Eudyptes'') ir [[pingvīnu dzimta]]s (''Spheniscidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Cekulaino pingvīnu ģints apvieno 7 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref> lai gan dažādās sistemātikās var būt atšķirīgs sugu skaits.<ref name=pkpen>{{Tīmekļa atsauce |url=http://pkpenguins.com/crested.htm |title=Crested Penguins ( Eudyptes) |access-date={{dat|2011|12|12||bez}} |archive-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120301090037/http://www.pkpenguins.com/crested.htm }}</ref> Dažas no sugām tiek reizēm sistematizētas kā pasugas.

sentences: '''Tabula''' ir veids, kā vizuāli attēlot un vienlaicīgi arī sakārtot vai organizēt datus. Tabula nav vienīgais veids datu sakārtošanai, taču tā ir valdošā metode komunikācijā, pētījumos un datu analīzē. Šāds datu organizēšanas veids ir sastopams presē, ar roku rakstītās piezīmēs, datoru programmatūrā, [[arhitektūra|arhitektūrā]], ceļa zīmēs un vairākās citās vietās. Tabulas var ievērojami atšķirties savā daudzpusībā, struktūrā, elastīgumā, attēlojumā un lietojumā. Grāmatās un tehniskajos rakstos tabulas parasti atdala no galvenā teksta numurētos un izceltos blokos.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Veika sala
|attēls              = Wake Island air.JPG
|attēla paraksts     = Atola aerofotogrāfija
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=19|latm=18|lats=0|latNS=N |longd=166|longm=38|longs=0|longEW=E
 |platība             = 7,4
|garums              = 8
|platums             = 4
|krasta līnija       = 19
|augstākais kalns    = Dakpoints
|augstums            = 6
|salu skaits         = 3
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = [[ASV Mazās Aizjūras Salas]]
|iedzīvotāji         = 150
|iedzīvotāju gads    = 2009
|blīvums             = 20,3
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Veika sala''' ({{val|en|Wake Island}}, {{val|mh|Ānen-kio}}) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļdaļā starp [[Havaju salas|Havaju salām]] un [[Guama|Guamu]]. Izvietojies ziemeļos no [[Māršala Salas|Māršala Salām]], kas apstrīd ASV suverenitāti uz atolu.

sentences:
{{jāuzlabo|eseja (vai labāk dzēst?)}}
'''Piepūšamā konstrukcija''' ir objekts, kas tiek piepūsts ar gaisu,{{fact}} bet var tikt izmantots arī ūdeņradis, hēlijs un slāpeklis. Viena no priekšrocībām ir tā, ka piepūšamo konstrukciju var ērti transportēt un uzglabāt mazās telpās nepiepūstā veidā. Šī tehnoloģija tiek izmantota dažādiem nolūkiem. Piemēram gaisa spilvenos, trieciena aizsargos, transportlīdzekļu riteņa kamerās, ārkārtas drošības spilvenos, piepūšamajās atrakcijās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hanss Joass
|     vārds_orig = Hans Joas
|         attēls =HansJoasFotoThalerTamas.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Minhene}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Heidrūna Joasa Bohme
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], Erfurtes Universitāte, Freiburgas Alberta-Ludviga universitāte
|     alma_mater = Minhenes Universitāte, Berlīnes Universitāte
|        zinātne = [[Socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hanss Joass''' (''Hans Joas''; dzimis {{dat|1948|11|27}}, [[Minhene|Minhenē]]) ir [[Vācija|vācu]] sociologs un sociālais teorētiķis.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds =Francisks no Moliano
|     vārds_orig =''Franciscus de Moliano''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Romas pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   nodarbošanās =Pāvesta sūtnis un inkvizitors
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jons Mikens
|     vārds_orig = ''Jonas Mikėnas''
|         attēls = Romualdas Marcinkus.Jonas Liorentas.Antanas Gustaitis.Juozas Namikas.Jonas Mikenas.Kazys Rimkevicius.near ANBO.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jons Mikens (otrais no labās)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Tēlnieka J.Mikena dzimtās mājas|Skārdupītes]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviators, keramiķis un tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Jozs Mikēns]]
|          māsas = [[Akvile Mikenaite]]
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butadiēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=Н2С=СН—СН=СН2
|molmasa=54,09
|blīvums=šķidrā fāze 640
|kušanas temperatūra=-108,9 °C
|viršanas temperatūra=-4,4 °C
}}
'''1,3-butadiēns''' (butadiēns, divinils, eritrēns, Н2С=СН—СН=СН2) ir vienkāršākais [[alkadiēni|alkadiēns]] ar konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Butadiēns ir bezkrāsaina gāze ar specifisku smaku.

sentences: '''21. jūnijs''' ir gada 172. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (173. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 193 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium February 2008-1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium dissectum
| suga_lv = Šķeltā gandrene
| binomial = Geranium dissectum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Šķeltā gandrene''' (''Geranium dissectum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Dienvideiropa|dienvidu Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Kā [[Nezāles|nezāle]] tā ir ieviesusies arī citur pasaulē. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti, galvenokārt valsts rietumu un centrālajā daļā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug ceļmalās, [[Tīrums|tīrumos]], [[Dārzs|dārzos]] un nezālienēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-dissectum-l/|title=šķeltā gandrene - Geranium dissectum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-15}}</ref>
No citām Latvijā sastopamajām gandrenēm atšķirama pēc līdz pamatam lineārās plūksnās dalītas lapas.

sentences: [[Aļaska|Aļaskā]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).]]

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
[[Fonētika|Fonētikā]] par '''bilabiālu līdzskani''' sauc [[līdzskanis|līdzskani]], ko artikulē ar abām [[Lūpa|lūpām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref> [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] (IPA) iekļautie bilabiālie līdzskaņi ir:

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS Latvijas kuģniecība
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = apvienots ar ''Ventspils nafta'' (tagad ''[[Latvijas kuģniecība]]'')
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1940. gads (1991. gads)
| founder          =
| defunct          = 2019. gads
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = jūras pārvadājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Vitol]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''AS ''Latvijas kuģniecība''''' bija [[Latvija|Latvijā]] reģistrēts [[kuģniecība]]s uzņēmums. Galvenais birojs atradās [[Rīga|Rīgā]]. Uzņēmums tika dibināts 1991. gadā. 2019. gada 16. decembrī tas tika apvienots ar ''Ventspils nafta'', kas savukārt pārdēvēts par ''[[Latvijas kuģniecība]]''.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nācijas dzimšana
| operators =
| attēls = Birth of a Nation theatrical poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = episka drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = * Deivids Vorks Grifits
* Harijs Eitkens
| scenārijs = * Deivids Vorks Grifits
* Frenks E. Vudss
| aktieri = * [[Liliana Giša]]
* [[Meja Mārša]]
* [[Henrijs Volthāls]]
* [[Miriama Kūpere]]
* [[Ralfs Luiss]]
* [[Džordžs Sigmans]]
* [[Volters Longs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Birth of a Nation''
| studija = ''David W. Griffith Corp.''
| montāža =
| izplatītājs = ''Epoch Producing Co.''
| izdošana = {{Filmas datums|1915|2|8}}
| ilgums = 193 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets = {{ASV dolārs|100 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|50–100 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nācijas dzimšana"''' ({{Val|en|The Birth of a Nation}}), oriģināli saukta '''''The Clansman''''',<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/1946/04/04/archives/thomas-dixon-dies-wrote-clansman-book-was-basis-for-birth-of-a.html|title=THOMAS DIXON DIES; WROTE 'CLANSMAN'; Book Was Basis for 'Birth of a Nation,' Provocative Film-- Supported Ku Klux Klan HE HAD HELD PULPIT HERE Also Was Lawyer, Lecturer --'White Supremacy' Was Subject of His Novels|work=The New York Times|access-date=2023-02-23|date=1946-04-04|last=Times|first=The New York|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref> ir 1915. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] episka drāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Vorks Grifits]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Diksons jaunākais|Tomasa Diksona jaunākā]] 1905. gada romānu un lugu ''The Clansman''.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai ne šeit
| attēls                   = Anywhere-but-here-movie-poster-1999-1020272455.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anywhere But Here''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Veins Vangs]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Elvins Sardžents]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Šons Hatosijs]]
* [[Hārts Bočners]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|11|12||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anywhere-here-film|title=Anywhere But Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anywherebuthere.htm|title=Anywhere But Here|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = J v hausmann.jpg
|          vārds = Jūlija Hausmane
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Vesu]], [[Igaunijas guberņa]]s (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
}}
'''Jūlija Hausmane''' ({{val-de|Julie Katharina Hausmann}}, 1826—1901) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[Dzejnieks|dzejniece]], [[guvernante]] un [[mūzika]]s [[Skolotājs|skolotāja]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zilais samts
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| attēls =  Blue Velvet (1986).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, trilleris
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents = [[Freds Karuzo]]
| scenārijs = Deivids Linčs
| aktieri = * [[Kails Maklahlens]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lora Derna]]
* [[Houpa Lenga]]
* [[Džordžs Dikersons]]
* [[Dīns Stokvels]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| oriģinālnos = ''Blue Velvet''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|12|Toronto starptautiskais kinofestivāls|1986|9|19|ASV|}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl155616769/weekend/|title=Blue Velvet (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zilais samts"''' ({{Val|en|Blue Velvet}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kails Maklahlens]], [[Izabella Roselīni]], [[Deniss Hopers]], [[Lora Derna]], [[Houpa Lenga]], [[Džordžs Dikersons]] un [[Dīns Stokvels]]. Filma ir nosaukta pēc tāda paša nosaukuma 1951. gada dziesmas.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Hons Sansu
 | vārds_orig              = 홍상수
 | attēls                  = Hong Sangsoo at Berlinale 2022.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hons Sansu 2022. gada [[72. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlinālē]]
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1960|10|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Hong Sang soo signature.svg
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Inta Kļimoviča-Drēviņa
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = Inta Kļimoviča
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1951|12|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils rajons|Vārve}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=168}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Imants Liepiņš
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1976}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|PSRS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1976|teksts=Monreāla 1976}}|4×100m stafete}}
}}
'''Inta Kļimoviča-Drēviņa''' (dzimusi '''Kļimoviča''' {{dat|1951|12|14}} [[Vārve|Vārvē]])<ref name="Ošiņš" /><ref name="SA" /> ir bijusī [[Latvija]]s vieglatlēte, kas startēja [[400 m]] distancē un pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]] izlasi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
[[File:East Siberia relief location map.jpg|thumb|350px|Austrumsibīrija [[Krievija]]s kartē]]
'''Austrumsibīrija''' ({{val|ru|Восточная Сибирь}}) ir [[Sibīrija]]s daļa, ko norobežo [[Jeņiseja]]s upe rietumos, [[Ziemeļu ledus okeāns]] ziemeļos, [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ūdensšķirtņu grēdas austrumos un [[Krievija]]s robeža dienvidos. Aptuvenā Austrumsibīrijas platība ir 7,2 milj. km². Austrumsibīrijā ietilpst arī [[Vidussibīrija]] un [[Ziemeļaustrumu Sibīrija]].<ref>{{PZT|74}}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Augusto De Luka
 |           image = Augusto De Luca.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{ddv|1955|7|1}}
 |        location = {{vieta|Itālija|Neapole}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |     nationality = Itālis
 |           field = [[Fotogrāfija]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Augusto De Luka''' ({{val|it|Augusto De Luca}}; dzimis {{dat|1955|7|1}}) ir itāļu mākslinieks un fotogrāfs. 1970. gadu vidū kļuva par profesionālu fotogrāfu. Ir vairāk nekā desmit grāmatu autors.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Group of white storcks.JPG
| att_nosaukums = [[Baltais stārķis|Baltie stārķi]] (''Ciconia ciconia'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Ciconiiformes
|      kārta_lv = Stārķveidīgie
|        dzimta = Ciconiidae
|     dzimta_lv = Stārķu dzimta
|         ģints = Ciconia
|      ģints_lv = Stārķi
|      binomial = Ciconia <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Stārķi''', '''stārķu ģints''' (''Ciconia'') ir viena no [[stārķu dzimta]]s (''Ciconiidae'') [[putns|putnu]] ģintīm, kas apvieno 7 sugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/storks/ World Bird List: Storks, frigatebirds, boobies, cormorants, darters, 2020]</ref> Viena no tām mājo [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], bet pārējās sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] vai [[Āfrika|Āfrikā]]. Vislabāk zināmā stārķu ģints suga ir [[baltais stārķis]]. Gājputnu sugas kā baltais stārķis un melnais stārķis lidojumā ir atkarīgi no siltā gaisa plūsmām, jo, saudzējot enerģiju, tie daudz planē. Tie pamatā lido tikai virs sauszemes. Tādēļ [[Vidusjūra|Vidusjūru]] tie šķērso visšaurākajās vietās, kā virs [[Gibraltārs|Gibraltāra]] un [[Bosfors|Bosfora]] šauruma.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetranitropentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2ONO2)4
|molmasa=317,15
|blīvums=1773
|kušanas temperatūra=141,3 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie 190 °C
}}
'''Tetranitropentaeritrīts''' (PETN, C(CH2ONO2)4) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru lieto [[detonators|detonatoriem]]. Tas ir jutīgāks (nestabilāks) par [[trinitrotoluols|trinitrotoluolu]] un [[tetrils|tetrilu]]. Pentaeritrīts lietots kā plastiskais sprāgstvielu komponents.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          =Bristol.zoo.livfruitbat.arp.jpg
| att_nosaukums   = Livingstona augļēdājsikspārnis [[Bristoles zoodārzs|Bristoles zoodārzā]]
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| virsklase       =
| virsklase_lv    =
| infraklase      =
| infraklase_lv   =
| virskārta       =
| virskārta_lv    =
| kārta           = Chiroptera
| kārta_lv        = Sikspārņi
| apakškārta      = Megachiroptera
| apakškārta_lv   = Dižsikspārņi
| infrakārta      =
| infrakārta_lv   =
| virsdzimta      =
| virsdzimta_lv   =
| dzimta          = Pteropodidae
| dzimta_lv       = Augļēdājsikspārņi
| apakšdzimta     = Pteropodinae
| apakšdzimta_lv  =
| ģints           = Pteropus
| ģints_lv        =
| suga            = Pteropus
| suga_lv         = Livingstona augļēdājsikspārnis
| binomial        = Pteropus livingstonii, <small>([[Džons Edvards Grejs|Gray]]), 1866)</small>
| izplatība       =
| kategorijas = nē
| sinonīmi=
* ''Pteropus livingstonei''
}}
'''Livingstona augļēdājsikspārnis''' jeb '''Livingstona augļsikspārnis''' (''Pteropus livingstonii'') ir apdraudēta<ref name="Sarkanā Grāmata"/> [[augļēdājsikspārņu dzimta]]s<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=631635 Integrated Taxonomic Information System]</ref> [[suga]], kas dzīvo [[Komoras|Komoru]] salās [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.

sentences: '''Dzintaru koncertzāle''' ir koncertzāļu komplekss, kas atrodas [[Jūrmala|Jūrmalā]]. Koncertzāle ir plaši pazīstama [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], kā arī citās valstīs pēc tajā rīkotajiem starptautiskajiem festivāliem un koncertiem. Koncertzāle iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kulturaskanons.lv/lv/1/9/14/|title=Dzintaru koncertzāle 1936-2008|author=Anita Antenišķe|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130613102521/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/9/14|archivedate={{dat|2013|06|13||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni =
| piezīmes =
| dzimums = S
}}

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Veloorientēšanās
| attēls       = Mountain bike orienteer 1 - Meehan Range.jpg
| att_izm      = 300px
| paraksts     = Veloorientierists ar aprīkotu velosipēdu
| piktogramma  =
| pikt_izm     =
| pikt_par     =
| savienība    = [[IOF]] - Starptautiskā orientēšanās federācija
| citi_nos     =
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     = Bezkontakta
| komanda      = Individuāls
| ilgums       =
| jdzimums     = Atsevišķas kategorijas
| kategorijas  =Sports, Orientēšanās, Riteņbraukšana
| ekipējums    =MTB velosipēds, Kartes turētājs
| vieta        =
| olimpisks    = nē
| novecojis    =
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Aleksandrs fon Mēdems''' (''von Medem'', 1770.30.III Rumbas muižā—1842.13.XII) bija [[Kurzeme]]s muižnieks un sabiedriskais darbinieks, Kurzemes galma kambarkungs un landhofmeistars (1818-1821).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Jana
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             = Радуга, РТТ-472 - panoramio.jpg
| paraksts           = Jana pie [[Ustjkuiga]]s
| attēla_izmērs      =
| karte             = Yana river.png
| kartes_paraksts   = Janas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=67| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=50| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=133| sāk_gar_m=15| sāk_gar_s=06| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=71| iet_plat_m=32| iet_plat_s=49| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=136| iet_gar_m=43| iet_gar_s=03| iet_gar_EW=E
| garums            = 972
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 132
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 132
| caurtece          = 1021
| gada_notece       =
| baseins           = 238 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Sartana]], [[Dulgalāha]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Janas līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Adiaķi]], [[Bitantaja]]
}}
'''Jana''' ({{val|ru|Яна}}) vai '''Ģāni''' ({{val|sah|Дьааҥы}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], plūst pa [[Sahas Republika]]s teritoriju. Otra lielākā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]] ieplūstošā upe aiz [[Ļena]]s. Nosaukums cēlies no [[jukagiru valoda]]s vārda ''йангэ'' — ‘zoss’.<ref>[https://water-rf.ru/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%8B/771/%D0%AF%D0%BD%D0%B0 Вода России. Яна]</ref>

sentences:
{{Hokeja komanda
| text_color  = #FFFFFF
| bg_color    = #000090
| team        = Red Bull München
| logo        = EHC_München_logo.png
| logosize    = 200px
| city        = {{flaga|Vācija}} [[Minhene]], [[Vācija]]
| league      = [[Vācijas hokeja līga]]
| founded     = [[1998]]
| arena       = ''[[Olympia Eishalle]]''
| colors      = {{color box|#000080}} {{color box|white}} {{color box|red}} {{color box|yellow}}
| owner       = ''[[Red Bull GmbH]]''
| coach       =
| coach2      =
| captain     =
| GM          = {{flaga|Vācija}} [[Kristiāns Vinklers]]
| media       = [http://www.redbullmuenchen.de redbullmuenchen.de]
<!---Čempionāti--->
| DEL         = '''4''' (2016, 2017, 2018, 2023)
}}
'''Minhenes "Red Bull"''' ({{Val-de|Red Bull München}}) ir [[hokejs|hokeja]] komanda, kas bāzēta [[Minhene|Minhenē]], [[Vācija|Vācijā]] un kas spēlē [[Vācijas hokeja līga|Vācijas hokeja līgā]]. Komanda dibināta [[1998]]. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = The-best-exotic-marigold-hotel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi FZ]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|11|30|Pirmizrāde|2012|2|24|Apvienotā Karaliste|2012|3|30|Latvija|2012|5|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190517170231/https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|archivedate={{dat|2019|05|17||bez}}}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexoticmarigoldhotel.htm|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|136,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]"
| imdb =
}}
'''Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu ''These Foolish Things''. Filmas režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|30||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums = [[Timbaland]]
|Image =
|Image size =
|Caption =
|Studio = 3
|Studio link = Studijas albumi
|Compilation = 1
|Comp link = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
|Singles = 10
|Singles link = Singli
|Music videos = 8
|MV link = Video
|Soundtrack =
|Soundtrack link =
|Option =
|Option name = Neizdoti albumi
|Option link = Neizdoti
|Option color = Pink
|1Option =
|1Option name =
|1Option link =
|1Option color =
|2Option =
|2Option name =
|2Option color =
|References =
|Ref link =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hamiltons Moriss''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Hamilton Morris''; dzimis 1987. gada 14. aprīlī) ir amerikāņu [[žurnālists]], dokumentālists un zinātniskais pētnieks. Viņš ir televīzijas raidījuma "''Hamilton's Pharmacopeia"'' veidotājs un režisors, kurā viņš pēta dažādu [[Psihotropā viela|psihoaktīvo vielu]] [[Vēsture|vēsturiskos]], [[Ķīmija|ķīmiskos]] un [[kultūra]]s aspektus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sparta
 | official_name            = {{gree|Σπάρτη}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = ModernSparta.jpg
 | image_caption            = Mūsdienu Sparta.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 84.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 17408
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 04 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 25 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 231 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 210
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sparta''' ({{val|grc|Σπάρτη}}) ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Izvietota 210 metru virs jūras līmeņa [[Eirota]]s upes labajā krastā lejpus [[Inusa]]s ietekas Eirotā. Atrodas [[Peloponēsa]]s dienvidu daļā 153 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]], 28 km uz austrumiem no [[Kalame]]s un 49 km uz dienvidiem no [[Tripole (Grieķija)|Tripoles]]. Pilsēta ir [[Spartas dēms|Spartas dēma]] administratīvais centrs, [[Lakonijas nome|Lakonijas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]]. 2011. gadā pilsētas municipalitāte tika apvienota ar sešām blakus esošajām municipalitātēm, kā rezultātā kopējais iedzīvotāju skaits sasniedza 35 259 cilvēkus, no kuriem 17 408 dzīvoja pašā pilsētā.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Armēņu genocīds
| attēls            = Armenian Genocide Map-en.svg|thumb|500px|Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| attēla_apraksts   = Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| vieta             = {{vieta|Osmaņu impērija}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1915]]. gads—[[1917]]. gads
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]], [[piespiedu islamizācija]]
| bojā_gājušie      = 600 000-1,5 miljoni<ref>Morris, Benny; Ze'evi, Dror (2019). The Thirty-Year Genocide: Turkey's Destruction of Its Christian Minorities, 1894–1924. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-91645-6.</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Savienības un progresa partija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences: '''Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma''' ir [[cunami brīdināšanas sistēma]], kuru izveidoja [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pēc {{dat|2004|12|26}} notikušās [[Indijas okeāna zemestrīce]]s, kura izraisīja [[cunami]] vilni. Šis cunami vilnis prasīja vairāk nekā 230 000 [[upuri|upurus]]. Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma sāka darboties [[2006. gads|2006]]. gada jūnijā.

sentences:
'''Vana''' var būt:
* [[Vana]], pilsēta Turcijā;
* [[Vana Džena]] (王峥, ''Wáng Zhēng''), Ķīnas vieglatlēte, vesera metēja;
* [[Vana Japina]] (王亚平, ''Wáng Yàpíng''), Ķīnas kosmonaute;
* [[Vana Mena]] (王濛, ''Wáng Méng''), Ķīnas šorttrekiste.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sprādziena trauma
| synonyms        =
| image           = MurrahBuildingInjuriesbyFloorOCB.jpg
| caption         = Alfreda P. Mūrra federālā ēkā atrodošo ievainoto/bojāgājušo sadalījums pa stāviem 1995. gada aprīlī [[Oklahomasitija|Oklahomsitijas]] bombardēšanā
| pronounce       =
| field           = [[Neatliekamā medicīna]], [[traumu ķirurģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums = 260px
 | attēls =Lesser_Whitethroat_at_Rajkot.jpg
 | att_nosaukums =
 | att_izmērs = 220px
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Sylviidae
 | dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 | suga = Sylvia curruca
 | suga_lv = Gaišais ķauķis
 | binomial = Sylvia curruca <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Gaišais ķauķis''' jeb '''malējiņš'''<ref name=mal>[http://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vide-un-dzivnieki/dienas-tvits-malejins-jeb-gaisais-kaukis.a83949/ «Malējiņš» jeb gaišais ķauķis]</ref> (''Sylvia curruca'') ir maza auguma [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas ligzdo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], ziemo [[Āfrika|Āfrikā]] un Āzijas dienvidos. Lielākā daļa populācijas ir izteikti gājputni, bet salīdzinoši neliela daļa populācijas Āzijas dienvidos ir nometnieki.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22734992/0 IUCN: Sylvia curruca]</ref> Tam ir trīs pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Grey Nurse Shark at Fish Rock Cave, NSW.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Carcharias taurus|Atlantijas smilšu haizivs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|      sinonīmi =
*''Ectobranchiata''
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Chondrichthyes|Skrimšļzivis}}
*{{TaksoSaite|Osteichthyes|Kaulzivis}}
|     binomial = Gnathostomata <small>([[Karl Gegenbaur|Gegenbaur]], 1874)
|   kategorijas = nē
}}
'''Žokļaiņi''', '''āržauņi''' (''Gnathostomata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu tipa]] (''Chordata'') infratips. Šajā grupā ietilpst visi [[mugurkaulnieki]] ar žokļiem,<ref>[https://www.accessscience.com/content/gnathostomata/293800 Science: Gnathostomata]</ref>  bet [[apaļmutnieki]] un tiem radniecīgie izmirušie dzīvnieki apvienoti [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu infratipā]]. Zinātniskais nosaukums ''Gnathostomata'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un nozīmē "žokļu mute" (''gnathos'' — "žokļi", ''στόμα'' ''(stoma)'' — "mute").

sentences:
{{Senvietas infokaste
 |            name = Rāi akmeņi
 |     native_name = ''Rai stones''
 |           image = Yap_Stone_Money.jpg
 |         caption = Viens no Rāi akmeņiem Japas salā
 |     pushpin_map = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
 | plat_NS = N | plat_d = 9.533333
 |  gar_EW = E | gar_d = 138.116667
 | kartes_paraksts = Japas arhipelāga atrašanās vieta
}}

sentences: '''Pretuzbrukums''' ir [[Stratēģija|stratēģiska]] militāra darbība, ko veic aizsardzības spēki pret [[Agresija|agresora]] uzbrukumu, lai pārtrauktu to un atgūtu kontroli pār teritoriju. Pretuzbrukuma mērķis ir neitralizēt ienaidnieka uzbrukumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Galvu virs ūdens
| attēls                   = Headabovewaterposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Head Above Water''
| žanrs                    = komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Džims Vilsons]]
| producents               =
* [[Džons M. Džeikobsens]]
* Džims Vilsons
| scenārija autors         = [[Terēze Mērija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Kreigs Šefers]]
* [[Billijs Zeins]]
| mūzika                   = [[Kristofers Jangs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|11|7|Norvēģija|1996|6|25|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/head-above-water-1997|title=Head Above Water|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 26, 2019|archive-date={{dat|2019|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190326225608/http://www.bbfc.co.uk/releases/head-above-water-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32 212}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=headabovewater.htm|title=Head Above Water (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 26, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Galvu virs ūdens"''' ({{val|en|Head Above Water}}) ir 1996. gada komēdija, kas veidota kā Norvēģijas filmas "''Hodet over vannet''" rīmeiks. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džims Vilsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hārvijs Keitels]], [[Kemerone Diasa]], [[Kreigs Šefers]] un [[Billijs Zeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|11|7||bez}} Norvēģijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 vertikālais un horizontālais limbs]]
'''Limbs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''limbus'' — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk [[Grāds (leņķis)|grādos]]) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra [[Leņķis|leņķi]]. Limbi tiek izvietoti [[Kompass|kompasos]], darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot [[Nonijs|noniju]].
{{Aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Ģeodēzija]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tabores pagasts
| karte             = Tabores pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Tabore
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 76,64
| iedzīvotāji       = 981<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 981 / 76.64 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.tabore.lv
}}

sentences: '''Askēze''' ({{val|el|askēsis}} — vingrināšanās) vai '''askētisms''' ir galēja [[atturība]]s pakāpe, kad cilvēks atsakās no dzīves labumiem un pārvar jutekliskās tieksmes, lai sasniegtu kādu [[morāle]]s vai [[reliģija|reliģisko]] ideālu, uzupurētos kāda sociālā mērķa labad. [[hēdonisms|hēdonisma]] pretstats.

sentences:
{{Citas nozīmes|melno vārnu|vārna (nozīmju atdalīšana)|vārna}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corvus corone Rabenkrähe 1.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = C. corone
 |       suga_lv = Melnā vārna
 |      binomial = Corvus corone ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =
Melnās vārnas izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā
 |   kategorijas = nē
|attēls2=Carrion Crow (Corvus corone) (W1CDR0001425 BD18).ogg}}

sentences:
[[File:Sales contract Shuruppak Louvre AO3766.jpg|thumb|250px|Senākais zināmais rakstu valodas piemineklis — [[ķīļraksts]] no [[Senā Divupe|Senās Divupes]] (ap 2600. gadu p.m.ē.)]]
'''Rakstu valoda''' ir [[rakstība|rakstā]] fiksēta [[valoda]]s forma,<ref>{{LPE|8|263}}</ref> kas ietver noteiktu [[grafēma|grafikas]], [[alfabēts|alfabēta]], [[ortogrāfija]]s un [[interpunkcija]]s sistēmu.<ref>[https://tezaurs.lv/rakstu%20valoda Tezaurs.lv Rakstu valoda]</ref> Valodas atainošanai rakstos izmanto grafisko līdzekļu sistēmu — grafēmas un citas grafiskās zīmes, kā arī konvencionālus paņēmienus, kas dod vairāk nekā tikai valodas [[fonētika|skaniskās]] formas attēlu. Rakstu valoda nav [[Mutvārdu valoda|runātās valodas]] pilnīgs ekvivalents; tā ir netiešās [[komunikācija]]s līdzeklis, kas to dara neatkarīgu no [[laiks|laika]] un [[telpa]]s.

sentences: '''Ekloga''' ir bukoliskās [[dzeja]]s žanrs: neliela apjoma dzejolis par [[gans|ganu]] dzīves tematiku. Ekloga radusies antīkajā literatūrā (grieķu dzejnieks [[Teokrits]], romiešu dzejnieks [[Vergīlijs]]). [[Renesanse]]s laikā ekloga atspoguļoja galvenokārt lauku dzīvi, nereti dialoga formā. Ekloga beigusi pastāvēt 19. gs. sākumā.

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = cercarial dermatitis lower legs.jpg
| image_size      = 235px
| alt             =
| caption         = Peldētāju niezes izskats 4 dienas pēc peldes
| specialitāte    = [[parazitoloģija]], [[infekcijas slimība]]
| simptomi        = [[izsitumi]], [[nieze]]
| ilgums          = dažas dienas līdz dažas nedēļas
| cēloņi          = ādas infekciozs kairinājums, alerģiska reakcija
| riski           =
| diagnoze        = pēc simptomiem
| DiseasesDB      =
| ICD10           =
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Andersonvilas cietums
|native_name   = ''Andersonville National Historic Site''
|image         = AndersonvilleWall.jpg
|caption       = Cietuma koka sienas posma rekonstrukcija
|map_image     = Džordžija#ASV
|map_text      =
|map_width     =
| latd  = 32 | latm  = 11 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 84 | longm =  7 | longs =  44 | longEW = W
|location      = {{vieta|ASV|Džordžija|Andersonvila}}
|designer      =
|type          = Memoriāls
|material      = Koks
|area          = 208 ha
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1864
|complete      = 1865
|open          =
|governing     = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
|dedicated_to  =
|visitors      = 	1436759 (2011)<ref>https://irma.nps.gov/Stats/Reports/National</ref>
|extra         =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1970|10|16|N|bez}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 70000070<ref>https://npgallery.nps.gov/NRHP</ref>
}}
}}
'''Andersonvilas cietums''', kas atrodas netālu no Andersonvilas, Džordžijas štatā, (pazīstams arī kā ''Camp Sumter''), bija [[Amerikas Valstu Konfederācija|Konfederācijas]] karagūstekņu nometne [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] pēdējos četrpadsmit mēnešos. Lielākā daļa cietuma atrodas Meikonas apgabala dienvidrietumos, blakus Andersonvilas pilsētas austrumu daļai. Koncentrācijas nometnes vietā atrodas arī Andersonvilas Nacionālā kapsēta un Nacionālais karagūstekņu muzejs. Cietums tika izveidots 1864. gada februārī un darbojās līdz 1865. gada aprīlim.

sentences:
[[Kategorija:VIA Technologies|Mikroprocesori]]
[[Kategorija:Mikroprocesori pēc ražotāja|Via]]
[[Kategorija:X86]]

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Polzi]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Poļi]]
[[Kategorija:Poļi]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences: '''Vērpjamais ratiņš''' jeb vienkārši '''ratiņš''' ir kājminama [[vērpšana]]s ierīce ar samērā lielu ratu, lai savērptu dažādu [[šķiedras|šķiedru]] [[dzija|dziju]] , piemēram, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]] vai [[kokvilna]]s. Daudzās kultūrās šī ierīce ir bijusi ļoti nozīmīga, bet mūsdienās tai vairs nav tik lielas nozīmes. Mūsdienās dzijas vērpšanu ir nomainījušas citas tehnoloģijas. Vērpjamajam ratiņam [[amatniecība|amatniecībā]] ir saglabājusies tradicionālā un mākslnieciska elementa nozīme.

sentences:
{{cita nozīme|zivīm|apdzīvotu vietu Nautrēnu pagastā|Zuši (Nautrēnu pagasts)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Anguilla anguilla.jpg
| att_nosaukums = [[Eiropas zutis]] (''Anguilla anguilla'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|       kohorta = Elopomorpha
|    kohorta_lv = Elopu kohorta
|         kārta = Anguilliformes
|      kārta_lv = Zušveidīgās
|    apakškārta = Anguilloidei
| apakškārta_lv = Zušu apakškārta
|        dzimta = Anguillidae
|     dzimta_lv = Saldūdens zuši
|      dzimta_r = Zuši
|         ģints = Anguilla
|      ģints_lv = Zuši
|      binomial = Anguilla <small>([[Garsault]], 1764)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Galotņošana''' ir visas [[koks|koka]] galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai [[Stumbrs|stumbru]] galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir '''stabošana''' vai '''kronēšana'''. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.<ref name="treesaregood.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|02|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140923000252/http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |archivedate={{dat|2014|09|23||bez}} }}</ref>

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas attiecas uz specifisku Zemes reģionu ģeoloģiju.
{{Commonscat|Geology by region}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Svētā Matīsa dienas kauja
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika pie Vīlandes (kartē - ''Fellin'').
|date=[[1217]]. gada [[21. septembris]]
|place= netālu no [[Vīlande]]s pilskalna [[Sakala]]s zemē
|result=krustnešu uzvara
|combatant1= '''Igaunijas zemju konfederācija'''
([[Sakala]], [[Ridala]], [[Harija]], [[Virija]], [[Rēvele]], [[Jerva]])
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]'''
 '''[[Zobenbrāļu ordenis]]'''
 [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[līvi]]
[[Tālava]]s [[leti]]
|commander1=[[Lembits]]†
|commander2= grāfs [[Alberts no Lauenburgas]],
[[Folkvins]]
[[Kaupo]]†
[[Bernhards no Lipes]]
|strength1=ap 6000
|strength2=ap 3000
|casualties1=vairāk kā 1000 nogalināti, tai skaitā karavadonis Lembits un Sakalas vecākie Votele, Manivalde u.c.
|casualties2=līvu karavadonis Kaupo
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Zaķu grīslis|autors=L.|binomial=Carex leporina|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex leporina kz01.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex leporina|sinonīmi=Carex ovalis <i>Gooden.</i>}}'''Zaķu grīslis''' ({{val-la|Carex leporina}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], rietumu un [[Centrālāzija|centrālajā Āzijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Monas Lizas smaids
| operators =
| attēls = Monalisasmile.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maiks Ņūels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dominiks Vests]]
* [[Džuljeta Stīvensone]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mona Lisa Smile''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Red Om Films Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|12|19}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|141,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl409306625/|title=Mona Lisa Smile |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Monas Lizas smaids"''' ({{Val|en|Mona Lisa Smile}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Kirstena Dansta]], [[Džūlija Stailsa]], [[Megija Jillenhola]], [[Dominiks Vests]], [[Džuljeta Stīvensone]] un [[Mārša Geja Hārdena]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Igors Zemļanskihs
 |       name_orig = ''Ігор Землянських''
 |           image = Ігор Іванович Землянських. Фото із сайту.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dzimšanas datums un vecums|1974|12|9}}
 |        location = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Oleksandrivska|td=Ukraina}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         website =
}}
'''Igors Zemļanskihs''' ({{val|uk|Ігор Іванович Землянських}}, dzimis {{dat|1974|12|9}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[gleznotājs]]—animālists<ref>https://ukraine.segodnya.ua/ukraine/khudozhnik-animalict-iz-voronkova-zhenjuc-tolko-na-toj-kotoraja-ponravitcja-moim-ptitsam-92396.html</ref><ref>https://focus.ua/long/359608</ref>, ilustrators un [[ornitoloģija|ornitologs]].

sentences: Par leņķa A '''kotangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|piekatetes]] ''b'' attiecību pret pretkateti ''a''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Ebolas vīruss
|           attēls = Ebola virus em.png
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Virus
|        valsts_lv = Vīrusi
|           dzimta =
|        dzimta_lv =
|            ģints = Ebolavirus
|         ģints_lv =
|             suga =
|          suga_lv =
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Ebolas vīruss''' (''Ebola virus'') ir vienīgais ''Zaire ebolavirus'' [[suga]]s pārstāvis un bīstamākais no pieciem pazīstamajiem [[vīruss|vīrusiem]] ''Ebolavirus'' ģintī.<ref name=KuhnArch/> Var izraisīt smagu un bieži fatālu [[hemorāģija|hemorāģisku]] [[drudzis|drudzi]] [[cilvēks|cilvēkiem]] un citiem zīdītājiem, kas pazīstama kā [[Ebolas vīrusslimība]].

sentences: [[File:Laser Interference.JPG|thumb|200px|Viļņu optika izskaidro tādas parādības kā [[Difrakcija|difrakciju]]]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu sapnis
| attēls                   = americandreamz.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Dreamz''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]
| producents               =
* [[Kriss Veics]]
* Pols Veics
| scenārija autors         = Pols Veics
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Grānts]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Mendija Mūra]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|4|21|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/american-dreamz-2006|title=American Dreamz|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518094426/https://bbfc.co.uk/releases/american-dreamz-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americandreamz.htm|title=American Dreamz|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Amerikāņu sapnis''' ({{val|en|American Dreamz}}) ir 2006. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hjū Grānts]], [[Deniss Kveids]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Vilems Defo]] un [[Mendija Mūra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|4|21||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Bērenss
|     vārds_orig = Johann Christoph Berens
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
 ķeizaram [[Jozefs II Hābsburgs|Jozefam II]] sakarā ar viņa viesošanos Rīgā 1780. gadā.]]
'''Johans Kristofs Bērenss''' ({{val|de|Johann Christoph Berens}}; dzimis {{dat|1729|10|7}}, miris {{dat|1792|11|19}}) bija [[Rīga]]s lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Kārlis Bērenss|Kārli]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Joseph: King of Dreams''
| attēls                   = joseph king dreams.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = animācijas filma, drāma, muzikāla filma
| režisors                 =
* [[Roberts Ramirezs]]
* [[Robs Laduka]]
| producents               =
* [[Kens Sumura]]
* [[Džefrijs Kacenbergs]]
| scenārija autors         =
* [[Jūdžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Džo Stilmans]]
* [[Māršals Goldbergs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Ričards Hērds]]
* [[Marks Hemils]]
* [[Morīna Makgoverna]]
* [[Džodija Bensone]]
| mūzika                   = [[Daniels Pelfrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|11|7||bez}}
| ilgums                   = 75 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Gavia_immer_-Minocqua,_Wisconsin,_USA_-swimming-8.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |      dzimta=Gaviidae
 |    dzimta_lv=Gārgaļu dzimta
 |    dzimta_r=Gārgales
 |     ģints=Gavia
 |    ģints_lv=Gārgales
 | suga = Gavia immer
 | suga_lv = Polārā gārgale
 |         binomial = Gavia immer <small>([[Morten Thrane Brünnich|Brunnich]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
Sakņu paviljons]]
'''Tirgus''' [[saimniecība|saimniecībā]] ir saimniecisko, juridisko un citu nosacījumu kopums, ar kura palīdzību [[pārdevējs|pārdevēji]] un [[pircējs|pircēji]], kas tirgū ir galvenās darbojošās puses, brīvprātīgi vienojas par [[prece|preču]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņu, t.i., veic [[tirdzniecība|tirdzniecību]]. Šaurākā nozīmē ar jēdzienu "tirgus" tiek apzīmēta vieta vai teritorija, kur fiziski notiek preču vai pakalpojumu apmaiņa. Tie ir tirgus laukumi, ielas utt. galvenokārt [[pilsēta|pilsētās]] vai [[ciemats|ciematos]], kā, piemēram, [[Rīgas Centrāltirgus]].

sentences: Šajā rakstā ir apkopota informācija par '''radiostacijām Latvijā'''.

sentences:
'''Bārs''' var būt:
* [[Bārs (ģeomorfoloģija)]], vaļņveida krasta akumulatīvā forma
* [[Bārs (iestāde)]], iestāde, kur pārdod un tiek dzerti alkoholiskie dzērieni
* [[Bārs (mēbele)]]
* [[Bārs (mērvienība)]], spiediena mērvienība

sentences:
aizsargpoti un šļirci tās ievadīšanai]]
'''Vakcīna''' (no {{val|la|vacca}} — 'govs') jeb '''aizsargpote''' ir [[medikaments]], ar kuru veic slimību [[profilakse|profilaksi]]. Vakcīnas sastāvā ir aktīvā viela, kas ierosina [[imūnsistēma]]s atbildes reakciju, organismā sākot veidot [[antivielas]]. Sastopoties ar konkrētas [[infekcija]]s izraisītāju, antivielas to neitralizē. Katra vakcīna ir paredzēta noteiktai slimībai. Vakcīnas iedala dzīvajās (sastāvā ir nekaitīgi novājināti vīrusi vai mikrobi), nedzīvajās (sastāvā ir nogalināti vīrusi vai mikrobi), ķīmiskajās (sastāvā ir ķīmiski izdalīti [[antigēns|antigēni]]) un mikroorganismu metabolītu vakcīnās.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Korejiešu popmūzika
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = magenta
| stila_izcelsme         = [[korejiešu mūzika]], [[eksperimentālā mūzika]], [[popmūzika]], [[gospelis]], [[ritmblūzs]], [[hiphops]], [[džezs]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[klasiskā mūzika]], [[kantrimūzika]], [[rokmūzika]], [[regejs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
| kultūras_izcelsme      = 1990. gadu sākumā [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]]
| instrumenti            = [[balss]], [[bungu mašīna]], [[basģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[klavieres]], [[semplers]], [[sekvenceris]], [[sintezators]], [[vokoders]]
| popularitāte           = Āzijā, Eiropā, Amerikā
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            = [[japāņu popmūzika]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Irish Goat.jpg
|    att_nosaukums = [[Īrijas kaza]]s āzis
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
|             suga = C. aegagrus
|          suga_lv = Savvaļas kaza
|           pasuga = C. a. hircus
|        pasuga_lv = Mājas kaza
|         pasuga_r = Kaza
|         binomial = Capra aegagrus hircus
 ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        sinonīmi = ''Capra hircus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vikipēdijas piemineklis
|native_name   =
|image         = Wikipedia Monument 4 cropped.jpg
|caption       = Statuja
|map_image     = Polija
|map_text      =
|latd  = 52|latm  = 20|lats  = 57.5|latNS  = N
|longd = 14|longm = 33|longs = 37.3|longEW = E
|location      = {{vieta|Polija|Slubice}}
|designer      = Mihrans Hakobajans
|type          =
|material      =
|length        = 60 cm
|width         = 60 cm
|height        = 170 cm
|begin         =
|complete      = 2014
|open          = {{dat|2014|10|22|N|bez}}
|dedicated_to  = [[Vikipēdija]]s papildinātājiem
|extra         =
}}
'''Vikipēdijas piemineklis''' ({{val|pl|Pomnik Wikipedii}}) ir statuja, kas veltīta [[Vikipēdija]]s papildinātājiem. Tā atrodas [[Polija]]s pilsētas [[Slubice]]s centrālajā laukumā ''Plac Frankfurcki''. Šis ir pirmais Vikipēdijai veltītais piemineklis pasaulē.<ref name=PR>{{Tīmekļa atsauce|title=Poland to unveil world's first Wikipedia monument|url=http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument|publisher=Polskie Radio|accessdate=9 October 2014|archive-date={{dat|2018|06|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180618053900/http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument}}</ref>

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Gerhards Kēnigs''' ({{val|de|Johann Gerhard König}}; 1728—1785) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.
Pētījis [[Ājurvēda]]s ārstniecības augus [[Indija|Dienvidindijā]].

sentences: '''Finanšu pārskats''' (saukts arī par '''finanšu atskaiti''') ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], valsts institūcijas vai indivīda finansiālā stāvokļa un veikto darījumu pārskats, kura galvenais mērķis ir nodrošināt to lietotājus ar informāciju par naudas plūsmas darbību.

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Prinča Viljama un Katrīnas Midltones kāzas
| image                    = All smiles Wedding of Prince William of Wales and Kate Middleton.jpg
| image_size               =
| image_name               =
| caption                  = Viljams un Keita pēc kāzām
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = {{dat|2011|4|29|N|bez}}
| time                     =
| place                    = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Vestminsteras abatija}}
| participants             =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}
'''Prinča Viljama un Katrīnas Midltones kāzas''' notika {{dat|2011|4|29||bez}} [[Vestminsteras abatija|Vestminsteras abatijā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
'''20. janvāris''' ir gada 20. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 345 dienas (346 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Aļģis]], [[Aļģirds (vīrieša vārds)|Aļģirds]], [[Oļģerts]], [[Orests]]

sentences:
, 1943. gada vasara]]
'''Adelberts Šulcs''' ([[Vācu valoda|vācu]]: Adelbert Schulz; dzimis 1903. gada 20. decembrī [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijā]], miris 1944. gada 28. janvārī [[Hmeļnickas apgabals|Hmeļnickas apgabalā]]) bija [[Vācieši|vācu]] ģenerālmajors, [[7. tanku divīzija (Vērmahts)|7. tanku divīzijas]] komandieris, [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] dalībnieks, kā arī viens no jaunākajiem [[Vērmahts|Vērmahta]] ģenerāļiem.

sentences: '''Vesterlunds''' (''Westerlund'') ir [[Skandināvija|skandināvu]] izcelsmes uzvārds.

sentences:
{{coord|51|28|40.12|N|0|00|05.31|W|region:GB_scale:2000|display=title}}
[[File:Royal observatory greenwich.jpg|thumb|right|Karaliskā Griničas observatorija]]
'''Karaliskā Griničas observatorija''' ({{val|en|Royal Observatory, Greenwich}}) atrodas [[Griniča|Griničā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Observatorijai bija liela nozīme [[astronomija]]s un [[navigācija]]s attīstībā, tāpat tā ir pazīstama kā vieta, caur kuru iet [[Griničas meridiāns|Griničas (nulles) meridiāns]]. Tā atrodas Griničas parka pakalnā.

sentences:
{{Sporta infokaste
 |   nosaukums = Krikets
 |      attēls = Cricketer bowled.jpg
 |     att_izm = 235px
 |    apraksts =
 |   savienība = {{nobr|[[Starptautiskā Kriketa padome]]}}
 |     pirmais = 16. gadsimts, {{ENG}}s dienvidi
 | reģistrētie =
 |       klubi =
 |     komanda = 11 spēlētāji komandā
 | kategorijas = [[komandu sports]], [[nūjas un bumbiņas spēles|nūjas un bumbiņas spēle]]
 |   ekipējums = [[kriketa bumbiņa]], [[kriketa nūja]], [[kriketa vārti]]
 |    kontakts = nē
 |   olimpisks = [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gadā]]
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                     tips = lantanīds
 |          kārtas skaitlis = 59
 |                 6. čaula = 2
 |                 5. čaula = 8
 |                 4. čaula = 21
 |                 3. čaula = 18
 |                 2. čaula = 8
 |                 1. čaula = 2
 |                  simbols = Pr
 |                 atommasa = 140,90765
 |       valences elektroni = [Xe]4f36s2
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
Prazeodīma paraugi [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |      oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3''', +2
 |      elektronegativitāte = 1,13
 |                  blīvums = 6773
 |      kušanas temperatūra = 1208 K (935 °C)
 |     viršanas temperatūra = 3403 K (3130 °C)
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība =
 |      īpatnējā pretestība = 7,00{{E|-7}}
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}
'''Prazeodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar [[ķīmiskais simbols|simbolu]] '''Pr''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 59. Tas ir trešais elements [[lantanīdi|lantanīdu]] grupā, un tradicionāli tiek uzskatīts par vienu no [[retzemju metāli]]em. Prazeodīms ir mīksts, sudrabbalts, kaļams un elastīgs [[metāli|metāls]] ar nozīmīgām magnētiskām, elektriskām, ķīmiskām un optiskām īpašībām.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ģerģs Bēkēši
|     vārds_orig = ''Békésy György''
|         attēls = Georg von Békésy nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Havajas|Honolulu}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{HUN}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[biofizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = Ungārijas pasts
[[Karaliskais Kārļa institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Havaju Universitāte]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Etveša Lorānda Universitāte|Budapeštas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1961)
[[ASA zelta madaļa]] (1961)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Stīvens Pinkers
| vārds_orig = ''Steven Pinker''
| attēls = Steven Pinker 2005.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1954
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Monreāla]], [[Kvebeka]], {{CAN}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = publicists, lingvists, psihologs
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
| periods = [[21. gadsimts]]
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Mūsu dabas labākie eņģeļi" (''The Better Angels of Our Nature'', 2011)
| ietekmējies = [[Noams Čomskis]], [[Tomass Souls]], [[Ričards Dokinss]], [[Tomass Šellings]]
| alma_mater = [[Makgila Universitāte]], [[Hārvarda Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Deivids Čaums
 |    vārds_orig = ''David Chaum''
 |        attēls = Chaum.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1955
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = izgudrotājs, kriptogrāfs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Deivids Lī Čaums''' ({{val-en|David Lee Chaum}}) ir [[ASV|amerikāņu]] [[datorzinātne|datorzinātnieks]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]]. Viņš ir pazīstams kā ''[[ecash]]'' radītājs, kas bija [[ciparnauda]]s sistēma, kuras mērķis bija saglabāt lietotāju [[anonimitāte|anonimitāti]]. Viņš ir arī vairāku kriptogrāfijas protokolu izgudrotājs un uzņēmuma ''[[DigiCash]]'' dibinātājs.<ref name="Greenberg">Greenberg, Andy (2012). ''This Machine Kills Secrets: How WikiLeakers, Cypherpunks, and Hacktivists Aim to Free the World's Information''. Dutton Adult.  {{ISBN|0525953205}}.</ref> Viņa 1981. gada pētījums "Neizsekojams elektroniskais pasts, atpakaļadreses un digitālie pseidonīmi" ({{val-en|Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms}}) bija pamats tālākai izpētei par anonīmu saziņu datoru tīklos.<ref>Danezis, George; Diaz, Claudia (January 2008) "[ftp://ftp.research.microsoft.com/pub/tr/TR-2008-35.pdf Survey of Anonymous Communication Channels]{{dead link|date=December 2017 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}". Technical Report MSR-TR-2008-35. Microsoft Research; For the paper, see {{cite journal | last1 = Chaum | first1 = David | year = 1981 | title = Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms | url = | journal = Communications of the ACM | volume = 24 | issue = 2| pages = 84–90 | doi = 10.1145/358549.358563 }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Sports in North Korea|Sports Ziemeļkorejā}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Udmurtijas Republika
| karte = Russia - Udmurt Republic (2008-01).svg
| oriģ = Удмуртская Республика
Удмурт Республика
| karoga_attēls = Flag_of_Udmurtia.svg
| karoga_nosaukums = Udmurtijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Udmurtia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Udmurtijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Iževska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[udmurtu valoda|udmurtu]]
| tautas = [[krievi]] (60,12%)
[[udmurti]] (29,33%)
[[tatāri]] (6,96%)
| platība = 42 100
| iedzīvotāji = 1 552 800
| iedz blīvums = 36,9
| pilsētas = 5
| rajoni = 25
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.udmurt.ru/
|ainavas_skats=Votkinsky_District,_Udmurt_Republic,_Russia_-_panoramio_(26).jpg}}

sentences: '''Trīs jaunas māsas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ekonomikas infokaste
|country              =
|image                =
|width                =
|caption              =
|currency             =
|fixed exchange       =
|year                 =
|organs               =
|rank                 =
|gdp                  =
|growth               =
|per capita           =
|sectors              =
|components           =
|inflation            =
|poverty              =
|gini                 =
|labor                =
|occupations          =
|unemployment         =
|average gross salary =
|average net salary   =
|industries           =
|edbr                 =
|exports              =
|export-goods         =
|export-partners      =
|imports              =
|import-goods         =
|import-partners      =
|FDI                  =
|gross external debt  =
|debt                 =
|deficit              =
|revenue              =
|expenses             =
|aid                  =
|credit               =
|reserves             =
|cianame              =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
'''HAT-P-7b''' ir [[citplanēta]], kura riņķo ap zvaigzni [[HAT-P-7]], kas atrodas 318 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbja zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir 0,0377 [[Astronomiskā vienība|AU]] un gads uz tās ilgst 2,20473 dienas. Tā kā planēta atrodas ļoti tuvu zvaigznei, uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HAT-P-7b, tad uz tās būtu 2027 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.
,
Planētas masa ir 1,802 reižu lielāka par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]], un tās rādiuss ir 1,421 reizes lielāks nekā Jupiteram. Masas un rādiusa raksturlielumu dēļ to pieskaita pie Jupitera tipa planētām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria daltoniana.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = ''Fragaria daltoniana''
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria daltoniana
| suga_lv       =
| binomial      = Fragaria
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''F''ragaria daltoniana''''' ir savvaļas [[zemene|zemeņu]] suga, kas aug [[Himalaji|Himalajos]]. Auglim nav ne laba garša, ne vērtība tautsaimniecībā.{{fact}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| autors = Andrz.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| rinda = Caryophyllales
| dzimta = Amaranthaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta_lv = Amarantu dzimta
| ģints = Chenopodium
| ģints_lv = Balandas
| binomial = Chenopodium
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = [[Kvinoja]] (''Chenopodium quinua'')
| attēls = Chenopodium quinoa before flowering.jpg
}}'''Balandas''' ({{val|la|Chenopodium}}) ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgu]] vai [[Viengadīgi augi|viengadīgu]] augu ģints, kuras sugas sastopamas gandrīz visā pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=106630|title=Chenopodium in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-04-05}}</ref> Pēc [[APG II sistēma]]s balandas ir klasificētas [[Amarantu dzimta|amarantu dzimtā]] (''Amaranthaceae''), taču pēc dažām taksonomiskām sistēmām balandas tiek klasificētas atsevišķā dzimtā — balandu dzimtā (''Chenopodiaceae'').<ref>Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Chenopodium" . ''Encyclopædia Britannica''. Vol. 6 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 80.</ref>

sentences: {{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste|title=2021. gada saduršanas uzbrukums Vircburgā|ieroči=Nazis|datums=2021. gada 25. jūnijs|laiks=~17:00|veids=Masu saduršana|bojā_gājušie=3|ievainotie=8 (tajā skaitā uzbrucējs)|izraisītājs=Abdirahmans Jibrils A.|dalībnieki=|vieta=[[Vircburga]], [[Bavārija]], Vācija}}2021. gada 25. jūnijā [[Vircburga|Vircburgā]] ([[Vācija|Vācijā]]) notika masveida cilvēku saduršana. Uzbrucējs nogalināja trīs civiliedzīvotājus un vēl septiņus ievainoja. Pēc dažām minūtēm policija aizdomās turamo sašāva un arestēja.<ref name="B">[https://www.bbc.co.uk/news/world-europe-57618354 German knife attack: Several dead and wounded in Würzburg]</ref><ref name="Zeit">{{Ziņu atsauce|url=https://www.zeit.de/gesellschaft/zeitgeschehen/2021-06/wuerzburg-messerattacke-angreifer-motiv-suche-polizei-tote-verletzte|title=Angreifer war zweimal in psychiatrischer Behandlung|work=[[Zeit Online]]|date=2021-06-26}}</ref>

sentences: '''22. augusts''' ir gada 234. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (235. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 131 diena.

sentences: '''Teoloģija''' ({{val|el|Θεός}} (''theos'') — 'Dievs' un ''λόγος'' (''logos'') — 'mācība') ir kādas [[reliģija]]s [[reliģiska doktrīna|doktrīnu]] kopums. Teoloģija iespējama tikai [[Teisms|teismā]]. Tiek mācīta dažādu iemeslu dēļ. Daži to apgūst, lai labāk izprastu savu reliģiju, savukārt citi noskaidro atšķirības starp dažādām reliģijām.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā
| attēls            = 1st Boston Marathon blast seen from 2nd floor and a half block away.jpg
| attēla_apraksts   = Notikuma vieta pēc pirmā sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
| koordinātas       = {{Coord|42|20|59.2|N|71|04|44.1|W|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2013|4|15|N|bez}}
| laiks             = 14.49
| laika_josla       = [[UTC−4]]
| veids             = sprādzieni, apšaude
| bojā_gājušie      = 3
| ievainotie        = 280
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā''' notika {{dat|2013|4|15||bez}} plkst. 14.49 pēc vietējā laika (21.49 pēc Latvijas laika) [[Bostonas maratons|Bostonas maratona]] laikā, tieši pirms finiša līnijas. Sprādziena rezultātā bojā gāja trīs cilvēki, tāpat tika ievainoti apmēram 264 citi cilvēki.<ref name="globe-number-injured"/> Notika divi sprādzieni ar 12 sekunžu intervālu, sprādzienu vietas atradās 190 metru attāluma viena no otras.<ref name="NYDN-5/15"/><ref name="cnn-what-we-know"/> Kopumā (sprādzienos un vēlākajās apšaudēs) gāja bojā 18 cilvēki un 280 cilvēki tika ievainoti.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis
 | oriģinālnos = ''The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water''
 |      attēls = Suklisbobs2015.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma
 |    režisors = [[Pols Tibits]]
 |  producents =
* [[Mērija Perenta]]
* Pols Tibits
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Eibels]]
* [[Glens Berdžers]]
 |     aktieri =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Toms Kennijs]]
* [[Klānsijs Brauns]]
* [[Rodžers Bampess]]
* [[Bills Fadžerbaks]]
* [[Kerolīna Lorensa]]
* [[Mets Berijs]]
 |      mūzika = [[Džons Debnijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Animation]]''
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[United Plankton Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|28|Beļģija|2015|2|6|ASV|}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spongebob-movie-sponge-out-water-2015|title=The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161018060745/http://bbfc.co.uk/releases/spongebob-movie-sponge-out-water-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|74 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spongebob2.htm|title=The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|325,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = [[Sūklis Bobs (2004. gada filma)|Sūklis Bobs]]
 |      nākamā = [[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3]]
 |        imdb =
}}
'''"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis"''' ({{val|en|The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Pols Tibits]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Antonio Banderass]], [[Toms Kennijs]], [[Klānsijs Brauns]], [[Rodžers Bampess]], [[Bills Fadžerbaks]], [[Kerolīna Lorensa]] un [[Mets Berijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|28||bez}} Beļģijā. Filma ir turpinājums 2004. gada animācijas filmai "[[Sūklis Bobs (2004. gada filma)|Sūklis Bobs]]".

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Streita stāsts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl309495297/|title=The Straight Story |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|1||bez}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 112 minūtes
| izdošana = 1999. gada maijs ([[Kannu kinofestivāls]])<br />{{Filmas datums|1999|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[FilmFour Distributors]]''
* ''[[BAC Films]]''
| studija = * ''[[Asymmetrical Productions]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[FilmFour Productions]]''
* ''[[Ciby 2000]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Fredijs Frānsiss]]
| oriģinālnos = ''The Straight Story''
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| aktieri = * [[Ričards Fērnsvorts]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Harijs Dīns Stentons]]
| scenārijs = * [[Džons Roučs]]
* [[Marija Svīnija]]
| producents = * Marija Svīnija
* [[Nīls Edelsteins]]
* [[Alēns Strade]]
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| žanrs = biogrāfiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Straight Story poster.jpg
| imdb =
}}'''"Streita stāsts"''' ({{Val|en|The Straight Story}}) ir 1999. gada ASV biogrāfiskā drāma, kuras režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Fērnsvorts]], [[Sisija Speiseka]] un [[Harijs Dīns Stentons]]. Filma ir balstīta uz patiesu stāstu par Alvinu Streitu, kurš 1994. gadā veica ceļojumu no [[Aiova]]s uz [[Viskonsina|Viskonsinu]], izmantojot zāles pļāvēju.

sentences:
'''Silverstone''' var būt:
* [[Ališija Silverstone]] — amerikāņu aktrise un bijusī modele;
* [[SilverStone Technology]] — uzņēmums, kas ražo datoru korpusus un barošanas blokus;
* [[Silverstonas trase]] — ''Formula 1'' sacīkšu trase.
* [[Silverstona]] — ciemats Anglijas vidusdaļā.

sentences:
{{citas nozīmes|Ēnavas pieteku|Robežgrāvis|Robežgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Robežgrāvis
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ēnava (Ventas pieteka)|Ēnava]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=52 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 2,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus x canescens|attēls=Noordwijk - Coepelduyn - Grauwe abeel (Populus x canescens).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus x canescens|suga_lv=Pelēcīgā apse|kategorijas=nē|attēls2=2020-08-19 — Populus × canescens, Haaksbergen – 2.jpg}}

sentences: '''Programmed Data Processor''' (''PDP'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmumā [[Digital Equipment Corporation]] (DEC) izstrādāta [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Smalkās aprindas
 | oriģinālnos = ''Café Society''
 |      attēls = Smalkasaprindas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Vudijs Allens]]
 |  producents =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Volsons]]
 |   scenārijs = Vudijs Allens
 |     aktieri =
* [[Džanija Berlīna]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Pārkers Pousijs]]
* [[Kens Skots]]
* [[Korijs Stolls]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Amazon Studios|Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|5|11|Kannu filmu festivāls|2009|7|15|ASV|2016|8|26|Latvija|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016|title=Café Society|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2016|10|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161029213727/http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cafesociety.htm|title=Café Society (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Smalkās aprindas"''' ({{val|en|Café Society}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džanija Berlīna]], [[Stīvs Karels]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Bleika Laivlija]], [[Pārkers Pousijs]], [[Kens Skots]] un [[Korijs Stolls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|11||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Airine Palšīte
 |      vārds_orig = ''Airinė Palšytė''
 |          attēls = Airine Palsyte by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Airine Palšīte 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LTU}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1,98 m (2014)
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 = 2,01 m (2017)
 |           PR2_d = Augstlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2017]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā U23|Eiropas čempionāts U23]]}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U23|Tampere 2013]]|Augstlēkšana}}
}}
'''Airine Palšīte''' ({{val|lt|Airinė Palšytė}}; dzimusi {{dat|1992|7|13}} [[Viļņa|Viļņā]]) ir [[lietuvieši|lietuviešu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Lietuvas rekordiste augstlēkšanā gan stadionā, gan telpās.

sentences:
'' Rīgā]]
'''Viesnīca''' jeb '''hotelis''' ir [[uzņēmums]], kurā par [[nauda|samaksu]] tiek izguldināti un pabaroti viesi, kas vēlas pārnakšņot. Tāpat ar vārdu "viesnīca" apzīmē [[celtne]]s, kurās atrodas šādi uzņēmumi.

sentences: '''3D modelēšana''' (zināma arī kā ''meshing'') ir process, kurā izgatavo precīzu attēlojumu jebkurai 3 [[Dimensija|dimensiju]] objekta virsmai (nedzīvai vai dzīvai) ar specializētu programmatūru. Iegūtais produkts tiek saukts par [[3D modelis|3D modeli]]. Tas var tikt izstrādāts kā divdimensionāls attēls, ko veic ar procesu, kas tiek saukts par [[renderēšana|3D renderēšanu]], vai lietots kā fizisks [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]] datorsimulācijās. Modelis var tikt arī radīts izmantojot [[3D drukas iekārtu]].

sentences: '''18. janvāris''' ir gada 18. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 347 dienas (348 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gijoms Apolinērs
|         vārds_orig = ''Guillaume Apollinaire''
|             attēls = Guillaume Apollinaire foto.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Gijoms Apolinērs 1916. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1880
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = {{Vieta|Itālija|Roma}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1918
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Guillaume Apollinaire signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, prozaiķis
| rakstīšanas valoda = [[Franču valoda|Franču]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]]
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums “[[Spirti (dzejoļu krājums)|Spirti]]” (''Alcools'', 1913)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Drummers by country|Bundzinieki pēc valsts}}

sentences:
[[File:Monument dedicated to the restoration of Independence of Lithuania in Ukmergė, Lithuania.jpg|thumb|Atjaunotais [[Lietuva]]s valsts neatkarības piemineklis [[Ukmerģe|Ukmerģē]] ]]
'''Neatkarība''' ir stāvoklis,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | title= Neatkarība | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2019. gada 13. oktobrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | archivedate= {{dat|2020|03|15||bez}} }}</ref> kad [[valsts|valstij]], [[tauta]]i vai [[organizācija]]i ir [[pašnoteikšanās]], [[pašpārvalde]], tā nav citas, augstākas varas pakļautībā. Neatkarības iegūšana bieži nozīmē veiksmīgi izcīnītu atdalīšanos, un tāpēc tiek svinēta. Neatkarības iegūšanas datums parasti ir datums, kopš kura valsts ir [[Suverenitāte|suverēna]], bet var arī nozīmēt kādu nozīmīgu datumu nācijas veidošanā — dibināšanu, apvienošanu, vai būtisku valsts varas maiņu. Šajā datumā parasti ir [[neatkarības diena]].

sentences: '''Sorbu valodas''' (''Serbsce'', ''Serbski'') ir klasificētas kā [[slāvu valoda|slāvu valodu]] atzars. Sorbu valodās galvenokārt runā [[sorbi]], kas apdzīvo [[Lauzica]]s reģionu [[Vācija|Vācijā]]. Valodu [[ISO 639-2]] kods ir '<tt>wen</tt>. Tās kopā ar [[poļu valoda|poļu]], [[kašūbu valoda|kašūbu]], [[čehu valoda|čehu]] un [[slovāku valoda|slovāku valodām]] pieder pie [[rietumslāvu valodas|rietumslāvu valodu]] grupas.

sentences:
'''"Hamburgas baznīcas arhibīskapu darbi"''' ({{val|la|Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum}}) ir [[Ādams no Brēmenes|Ādama no Brēmenes]] no [[1075]]. līdz [[1081]]. gadam sarakstīta [[hronika]]. Darbs sastāv no piecām daļām:
* ''Liber I'';
* ''Liber II'';
* ''Liber III'';
* "Ziemeļu salu apraksts" (''Descriptio insularum aquilonis'');
* ''M. Adami epilogus ad liemarum episcopum''.

sentences: '''Fotosfēra''' ir [[zvaigzne]]s redzamā virsma — tās [[atmosfēra]]s zemākais, blīvākais slānis, no kura nāk tās [[Starojums|starojuma]] galvenā daļa ([[redzamā gaisma]], [[ultravioletais starojums]], [[siltuma starojums]]).

sentences: '''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 18.11
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Wapen van Gouda.svg
| image_skyline = Gouda, Haven - panoramio (9).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 00
| lats = 40
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 42
| longs = 40
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.gouda.nl/}}
| established_date = [[1272]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 73181
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| official_name = ''Gouda''
| name = Gauda
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Gouda.svg
}}'''Gauda''' ({{Val|nl|Gouda}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 73 181 iedzīvotāji. Pilsēta ir pazīstama ar to, ka tur ir radies [[Gouda (siers)|Goudas siers]].

sentences: '''Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Бела-чырвона-белы сцяг'') ir baltkrievu nacionālais karogs, no 1991. līdz 1995. gadam bija [[Baltkrievija]]s valsts karogs, kā arī [[Baltkrievijas Tautas Republika]]s karogs (1918 – 1919).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Krasnojarska
| official_name = ''Красноярск''
| settlement_type = pilsēta
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage
  |color=#ffffff
  |photo1a = Красноярск (ночной).jpg
  |photo1b = Ngs2015.jpg
  |photo2a = Krs railstation.jpg
  |photo3a = Metropol Business Centre, Krasnoyarsk.jpg
  |photo3b = Krasnoyarsk_Krai_government_building.jpg
  |photo4a = KATEKNIIUgol building in Krasnoyarsk.JPG
  |photo4b = Krasnoyarsk_symbol_leo.jpg
  |spacing = 2
  |border = 0
  |size = 266
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Krasnoyarsk.svg
| image_shield = Coat of Arms of Krasnoyarsk (Krasnoyarsk krai).svg
| shield_size = 80px
| pushpin_map = Krievija#Krasnojarskas novads
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 1
| lats =
| latNS = N
| longd = 92
| longm = 52
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Krievija}}'''
| subdivision_type1 = Federācijas subjekts
| subdivision_name1 = [[Krasnojarskas novads]]
| subdivision_type2 = Federālais apgabals
| subdivision_name2 = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| area_total_km2 = 379.5
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| elevation_m = 287
| population_footnotes =
| population_total = 1 196 913
| population_as_of = {{dat|2023|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone =
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| area_code =
| website = {{url|http://www.admkrsk.ru/}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Čopra''' var būt:

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus pisiformis stem (02).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus pisiformis
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga_lv = Zirņveida dedestiņa
| suga = Lathyrus pisiformis
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Zirņveida dedestiņa ''' (''Lathyrus pisiformis'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Suga ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 1. kategorijā, [[Baltkrievija]]s, [[Lietuva]]s un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā, [[Polija]]s Apdraudēto sugu sarakstā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 182. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref>

sentences: '''Riteņbraukšanas komanda''' ir [[riteņbraukšanas sports|riteņbraucēju]] grupa, kura veido komandu, kopīgi trenējoties un piedaloties riteņbraukšanas sacensībās, kā arī tās atbalsta personāls. Vislielākā nozīme komandas sadarbībai ir [[šosejas riteņbraukšana|šosejas riteņbraukšanā]], kas ir [[komandu sporta veids]], bet sadarbība starp komandas dalībniekiem ir nozīmīga arī [[treka riteņbraukšana|treka riteņbraukšanā]] un [[velokross|velokrosā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Centra seņūnija
| native_name = ''Centro seniūnija''
| image_skyline = Laisvės_alėja.jpg
| imagesize =
| image_caption = Brīvības iela Kauņā
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Centras.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 4.58
| population_total = 14723
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences:
Indiāņu valodas Vikipēdijā
{{Commonscat|Native American languages}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername = Demiens Dafs
| image =
| caption =
| fullname =
| height = 175<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html | title = Premier League Player Profile | accessdate = 18 March 2011 | publisher = Premier League | archive-date = {{dat|2010|10|12||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101012150318/http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html }}</ref>
| dateofbirth = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |title=Damien Duff<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2012|06|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090821102016/http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |archivedate={{dat|2009|08|21||bez}} }}</ref>
| cityofbirth =
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Belibodena}}
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 =
| youthclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Leicester Celtic A.F.C.|Leicester Celtic]]
| youthyears2 =
| youthclubs2 = {{flaga|Īrija}} Lourdes Celtic
| youthyears3 =
| youthclubs3 = {{flaga|Īrija}} St. Kevin's Boys
| years1 = 1996–2003
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| caps1 = 184
| goals1 = 27
| years2 = 2003–2006
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| caps2 = 81
| goals2 = 19
| years3 = 2006–2009
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]
| caps3 = 69
| goals3 = 5
| years4 = 2009–2014
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham F.C.|Fulham]]
| caps4 = 130
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 1998–2012
| nationalteam1 = {{fb|IRL}}
| nationalcaps1 = 100
| nationalgoals1 = 8<!-- When you update this parameter, please update the ntupdate parameter! -->
| caps5 = 15
| caps6 = 9
| clubs5 = {{flaga|Austrālija}} [[Melbourne City FC|Melbourne City]]
| clubs6 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]]
| goals5 = 1
| goals6 = 0
| years5 = 2014–2015
| years6 = 2015
| totalcaps = 489
| totalgoals = 62
| managerclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-15
| manageryears1 = 2015
| managerclubs2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U-15 izlase
| manageryears2 = 2016
| manageryears3 = 2016–2018
| managerclubs4 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] (asistents)
| manageryears4 = 2016–2018
| manageryears5 = 2019–2020
| managerclubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]] (asistents)
| managerclubs3 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-17
| managerclubs6 = {{fb|IRL}} (asistents)
| manageryears6 = 2020–2021
| managerclubs7 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]] U-17
| manageryears7 = 2020–2021
| managerclubs8 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]]
| manageryears8 = 2021–
}}
'''Demiens Dafs''' ({{val|en|Damien Anthony Duff}}; dzimis {{dat|1979|3|2}}) ir bijušais īru [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc žanra]]
[[Kategorija:Romantika]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džordžs no džungļiem
| attēls                   = George Of The Jungle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''George of the Jungle''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Sems Veismens]]
| producents               =
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Džordans Kērners]]
* [[Džons Avnets]]
| scenārija autors         =
* [[Deina Olsena]]
* [[Odrija Vellsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Brendans Freizers]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Džons Klīss]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika                   = [[Marks Šaimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Jay Ward Productions]]''
* ''[[The Kerner Entertainment Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|7|16||bez}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/george-jungle-1997-0|title=George of the Jungle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 24, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=georgeofthejungle.htm|title=George of the Jungle (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|174,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Džordžs no džungļiem 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Džordžs no džungļiem"''' ({{val|en|George of the Jungle}}) ir 1997. gada ASV kinokomēdija, kas balstīta uz Džeja Vorda tāda paša nosaukuma animācijas filmu. Filmas režisors ir [[Sems Veismens]]. Galvenās lomas atveido [[Brendans Freizers]], [[Leslija Manna]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Ričards Roundtrijs]], [[Džons Klīss]] un [[Holanda Teilore]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|7|16||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Džordžs no džungļiem 2]]" (''George of the Jungle 2'').

sentences: '''22. marts''' ir gada 81. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (82. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 284 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
{{citas nozīmes|ģeofizisko observatoriju|Tiksi (nozīmju atdalīšana)|Tiksi}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Tiksi
| oriģinālnosaukums    = ''Тикси''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=35| lats=20| latNS=N
| longd=128| longm=46| longs=53| longEW=E
| novietojums          = [[Tiksi]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]
| pers_vasara          = 10
| pers_ziema           = 10
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā ģeokosmofiziskā observatorija «Tiksi»''' ({{val|ru|Полярная геокосмофизическая обсерватория «Тикси»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://ikfia.ysn.ru/institute/struktura/filialy/polyarnaya-geokosmofizicheskaya-observatoriya/ Институт космофизических исследований и аэрономии им. Ю.Г. Шафера. Полярная геокосмофизическая обсерватория]</ref><ref>[http://www.polarpost.ru/Library/Tiksi-history/main-tiksi-PGO.html Полярная Почта. Полярная геокосмофизическая обсерватория (ПГО) «Тикси». Страници истории.]</ref> Izvietojusies [[Sahas Republika]]s (Jakutijas) ziemeļos [[Tiksi]] pilsētciemata teritorijā 6 km uz dienvidrietumiem no tās centra. Administratīvi ietilpst Bulunas ulusā. Observatorija pieder Krievijas zinātņu akadēmijas Sibīrijas nodaļas Jakutijas zinātniskā centra Jurija Šafera Kosmofizisko pētījumu un aeronomijas institūtam.

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences: '''19. septembris''' ir gada 262. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (263. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 103 dienas.

sentences: '''Sukulenti''' ir [[augi]], kuru atsevišķas daļas ir biezākas un tuklākas nekā parastiem augiem, kas ļauj tiem pielāgoties ilgstoši sausiem apstākļiem un smilšainai [[augsne]]i. Sukulenti parasti vajadzīgo [[ūdens]] daudzumu uzkrāj stublājos vai lapās, bet dažkārt arī saknēs. Sukulenti savas neparastās uzbūves dēļ ir populāri [[krāšņumaugi]].

sentences: '''Teilors''' ({{val|en|Taylor}}; sieviešu dzimtē '''Teilore''') ir populārs [[Angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Teilors var būt:

sentences:
{{cita nozīme|slēgtām sieviešu akadēmiskajām mūža organizācijām|akadēmiskām vīriešu mūža organizācijām|studentu korporācijas}}
'''Studenšu korporācijas''' ir slēgtas sieviešu akadēmiskās mūža organizācijas. Tās veidojušās sākotnēji kā studenšu organizācijas universitātēs, līdzīgi studentu vīriešu korporācijām. Kamēr lielākajā daļā Eiropas valstu tās sauc par korporācijām (corporations), tikmēr [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tās dēvē par sororities - no vārda māsa.

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kalniešu pagasts}}

sentences:
[[File:Jauniešu Saeimas pirmā sēde (5792487907).jpg|thumb|Jauniešu Saeimas pirmā sēde]]
'''Jauniešu Saeima''' ir Latvijas Republikas [[Saeima]]s projekts īstenot jauniešu līdzdalību politiskajos procesos. Jauniešiem ir dota iespēja ierosināt un aizstāvēt savas idejas, kā arī iepazīt Saeimas [[deputāts|deputātu]] ikdienu.

sentences: {{Commonscat|Moorlands, bogs and swamps}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Butuana
 | official_name            = ''Butuan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Aerial photo of Butuan, Apr 2013.jpg
| image2                   = Butuan City proper skyline (Butuan, Agusan Del Norte; 08-24-2023).jpg
| image3                   = BUTUAN CITY HALL NIGHT.jpg
| image4                   = City Hall of Butuan.jpg
| image5                   = RAJAH KOLAMBU STATUE.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1901
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1995
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 86
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 816.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 372910
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 56 | lats = 53 | latNS = N
 | longd =125 | longm = 32 | longs = 35 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 144
 | website                  = {{URL|http://www.butuan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Hokeja komanda
| text_color  = white
| bg_color    = green
| team        = ''Toros''
| logo        = Toros.png
| logosize    =
| city        = {{flaga|Krievija}} [[Ņeftekamska]], [[Krievija]]
| league      = [[Krievijas Augstākā līga hokejā|VHL]]
| conference  = Austrumu konference
| division    =
| founded     = [[1998]]
| arena       = [[Ņeftekamskas Ledus pils]]
| colors      = {{color box|green}} {{color box|blue}} {{color box|white}} {{color box|#0099CC}}|
| owner       =
| coach       =
| coach2      =
| GM          =
| media       =
| affiliates  = [[Ufas "Salavat Julajev"]] ([[Kontinentālā hokeja līga|KHL]])
<!---Čempionāti--->
| krievijasaugstākā = 2
}}
'''Ņeftekamskas "Toros"''' ir [[hokejs|hokeja]] komanda, kas dibināta 1998. gadā un bāzēta [[Ņeftekamska|Ņeftekamskā]], [[Krievija|Krievijā]]. "Toros" pašlaik spēlē [[Krievijas Augstākā līga hokejā|Krievijas Augstākajā līgā]]. 2012. un 2013. gadā komanda izcīnīja līgas čempiones titulu.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gramzdas pagasts}}

sentences: '''22. novembris''' ir gada 326. diena (327. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 39 dienas.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Maderass
| Nosaukums2       = {{ubl|''Maderas''}}
| Photo            = Maderas seen from the South by ET.JPG
| Paraksts         = Maderass
| Augstums         = 1394
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.446 |latNS=N
| longd=85.515 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = -
}}

sentences:
{{cita nozīme|valūtu Taizemē|krievu aktieri, reperi un filmu režisoru|Andrejs Bats}}
{{Valūtas infokaste
|         valūtas nosaukums = Bats
| valūtas nosaukums cit val = บาท
|                  attēls 1 =
|         attēla paraksts 1 =
|          attēla platums 1 =
|                  attēls 2 =
|         attēla paraksts 2 =
|          attēla platums 2 =
|                iso kods = THB
|          oficiāli lieto = {{flag|Taizeme}}
|        neoficiāli lieto = {{flag|Mjanma}}
{{flag|Laosa}}
{{flag|Kambodža}}
{{flag|Vjetnama}}
|      inflācijas līmenis = 1,0%
| inflācijas avota datums =
|       inflācijas metode =
|   subvienības attiecība = 1/100
|   subvienības nosaukums = satangas
|         valūtas simbols = ฿
|        nav daudzskaitļa =
|                 monētas =
|           monētu raksts =
|      bieži liet monētas = ฿1, ฿2, ฿5, ฿10
|       reti liet monētas = 20, 50 satangas
|               banknotes = ฿20, ฿50, ฿100, ฿500, ฿1000
|         banknošu raksts =
|    bieži liet banknotes =
|     reti liet banknotes =
|        izdevēja iestāde = [[Taizemes banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|   izņemta no apgrozības =
|     infokastes paraksts =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Ilongi
|attēls          =
|image_caption   = Ilongu sievietes Kasadjahana svētkos
|native_name = ''mga Hiligaynon''
|skaits=8 608 191 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[ilongu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]] (katolicisms, protestantisms)
|grupas=
|radi= [[visaji]]
}}

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #000000
| nos        = ''FCI Tallinna''
| logo       =
| pilns      = ''FC Infonet Tallinna''
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib        = 2002
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = ''Infonet Lasnamäe Stadium''
| ietilp     = 500
| prez       = {{flaga|EST}} Andrejs Leškins
| tren       = {{flaga|EST}} Vjatšeslavs Smirnovs
| līga       = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez        = 2017.
| poz        = 4. vieta
|
| pattern_la1=_white_stripes2|pattern_b1=_adidaslibero|pattern_ra1=_white_stripes2|
  leftarm1=000000|body1=000000|rightarm1=000000|shorts1=000000|socks1=000000|
 | kit_alt2      =
 | pattern_la2   =
 | pattern_b2    =_black_nzfc_shoulders
 | pattern_ra2   =
 | pattern_sh2   =_black border
 | pattern_so2   =
 | leftarm2      = FFFFFF
 | body2         = FFFFFF
 | rightarm2     = FFFFFF
 | shorts2       = FFFFFF
 | socks2        = FFFFFF
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saikne
| operators =
| attēls = Covenant-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma, trilleris
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dārs Salīms]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Guy Ritchie's The Covenant''
| studija = * ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Toff Guy Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4873118/|title=The Covenant (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Saikne"''' ({{Val|en|Guy Ritchie's The Covenant}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kara filma, kuras režisors ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]] un [[Dārs Salīms]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Advance Australia Fair''''' ir [[Austrālija]]s [[valsts himna]]. To 1878. gadā sarakstīja skotu izcelsmes komponists [[Peter Dodds McCormick|Pīters Dods Makkormiks]]. 1974. gadā ''Advance Australia Fair'' pēc valsts mēroga aptaujas aizstāja ''[[God Save the Queen]]'' kā Austrālijas valsts himna. Tomēr ''God Save the Queen'' joprojām ir Austrālijas karaliskā himna.

sentences:
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ungārija
|        vietējais_nosaukums = ''Magyarország''
|           valsts_nosaukums = Ungārija
|           karoga_nosaukums = Ungārijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Hungary.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ungārijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 40px
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Hungary.svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = [[Ungārijas himna|Himnusz]]
| symbol_width = 65px
|              kartes_attēls = EU-Hungary.svg
|            kartes_paraksts = {{map_caption |location_color=tumši zaļā |region=Eiropa |region_color=tumši pelēkā |subregion=Eiropas Savienība|subregion_color=zaļā |legend=EU-Hungary.svg}}
|             valsts_valodas = [[Ungāru valoda|Ungāru]]
|            etniskās_grupas = 92,3% [[ungāri]],
1,9% [[čigāni]],
5,8% citi<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nepszamlalas.hu/eng/volumes/06/00/tabeng/1/load01_10_0.html |title=Population Census 2001 – National and county data – Summary Data |publisher=Nepszamlalas.hu |access-date={{dat|2011|07|13||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/5mq7Guq5t?url=http://www.nepszamlalas.hu/eng/volumes/06/00/tabeng/1/load01_10_0.html |archivedate={{dat|2010|01|17||bez}} }}</ref>
| etniskās_grupas_year = 2001
| demonym =
|              galvaspilsēta = [[Budapešta]]
| latd = 47 |latm=26 |latNS=N |longd=19 |longm=15 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Parlamentāra republika
|       valsts_galvas_tituls =  Prezidents
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva = [[Tomašs Šujoks]]
|              valsts_galva2 = [[Viktors Orbāns]]
|      valsts_galvas_tituls3 = Spīkers
|              valsts_galva3 = [[Lāslo Kevērs]]
|         iestāšanāsESdatums = 2004. gada 1. maijs
| EUseats = 24
|              platība_rangs = 109.
|                platība_km2 = 93030
| area_sq_mi = 35919
|             procenti_ūdens = 0.74%
|         iedzīvotāju_skaits = 9979000<ref name="KSH">[http://portal.ksh.hu/pls/ksh/docs/hun/xstadat/xstadat_evkozi/e_wdsd001a.html Hungarian Central Statistical Office]. Retrieved 25 July 2010.</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 83.
| population_census = 10198315
| population_census_year = 2001
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 107.2
| population_density_sq_mi = 279.0
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 94.
|               IKP_PPP_gads = 2010
|                    IKP_PPP = $187,627 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2011&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=944&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=37&pr.y=10 |title=Ungārija|publisher=International Monetary Fund|accessdate=21 April 2011}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $18738<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal_year = 2010
| GDP_nominal = $128,960 miljardi<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_per_capita = $12879<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                       Gini = 24.96
|                  Gini_gads = 2008
|                 Gini_rangs = 3.
|            Gini_kategorija = zems
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums =
|         neatkarības_datums = 895
|      neatkarības_notikums2 = ''Recognized as Christian kingdom''
|        neatkarības_datums2 = 1000
|      neatkarības_notikums3 = ''Current 3rd republic''
|        neatkarības_datums3 = 1989. gada 23. oktobris
|                   HDI_gads = 2010
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,805<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2010_EN_Table1.pdf|title=Human Development Report 2010|year=2010|publisher=United Nations|accessdate=5 November 2010|archive-date={{dat|2010|11|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20101121150504/http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2010_EN_Table1.pdf}}</ref>
|                  HDI_rangs = 36.
|             HDI_kategorija = ļoti augsts
|                     valūta = [[Ungārijas forints]]
|               valūtas_kods = HUF
| country_code = hu
|                 laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.hu]]{{smallsup|1}}
|drives_on = right
|             tālsarunu_kods = 36
|                   piezīmes =
|             iso_kods_alfa2 = HU
|             iso_kods_alfa3 = HUN
|               iso_kods_num = 348
|                 sport_code = HUN
|               vehicle_code = H
|                   piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|map_caption={{map_caption |location_color=tumši zaļā |region=Eiropa |region_color=tumši pelēkā |subregion=Eiropas Savienība|subregion_color=zaļā |legend=EU-Hungary.svg}}}}
'''Ungārija''' ({{val|hu|Magyarország}}) ir valsts [[Centrāleiropa]]s vidienē bez pieejas pie jūras.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/hu.html|title=Geography ::Hungary|publisher=cia.gov|accessdate=31 August 2011|archive-date={{dat|2009|06|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090610082839/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/HU.html}}</ref> Rietumos tā robežojas ar [[Austrija|Austriju]], ziemeļos ar [[Slovākija|Slovākiju]], ziemeļaustrumos ar [[Ukraina|Ukrainu]], bet dienvidaustrumos ar [[Rumānija|Rumāniju]], dienvidos ar [[Serbija|Serbiju]], bet dienvidrietumos ar [[Horvātija|Horvātiju]] un [[Slovēnija|Slovēniju]]. Ungārija ir [[Eiropas Savienība]]s, [[NATO]], [[Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija|OECD]] un [[Šengenas līgums|Šengenas zonas]] dalībniece. Valsts oficiālā valoda ir [[Ungāru valoda|ungāru]], kura ir visplašāk izplatītākā ne[[indoeiropiešu valoda]] [[Eiropa|Eiropā]] un izplatītākā [[Urāliešu valodas|urāliešu valoda]] pasaulē.<ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=nlWU3CkTAi4C&lpg=PA82&ots=wiY3TdhJ5F&dq=%22largest%20non-indo%20european%22%20europe%20hungarian&pg=PA82#v=onepage&q=%22largest%20non-indo%20european%22%20europe%20hungarian&f=false |title=Globally speaking: motives for adopting English vocabulary in other languages – Google Books |publisher=Google Books |accessdate=20 September 2010}}</ref> Valsts galvaspilsēta, lielākā pilsēta un ievērojams ekonomiskais centrs ir [[Budapešta]]. Citas ievērojamas pilsētas Ungārijā ir [[Debrecena]], [[Segeda]], [[Miškolca]], [[Pēča]] un [[Ģēra]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Delongs
|     vārds_orig = ''George W. De Long''
|         attēls = George W. De Long cropped portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Ļena|Ļenas delta]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Levi Delongs, Ketrīna Grīmsa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Emma Votona Delonga
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Vašingtons Delongs''' ({{val|en|George Washington De Long}}; dzimis {{dat|1844|8|22}}, miris {{dat|1881|10|31}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Nacionālais liberālisms''' ir [[Konservatīvais liberālisms|labējā liberālisma]] paveids ar [[Nacionālisms|nacionālistisku]] nostāju [[Iedzīvotāju migrācija|migrācijas]], [[Pilsonība|pilsonības]], [[Starptautiskās attiecības|starptautisko attiecību]] un [[Tirdzniecība|tirdzniecības]] jautājumos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences:
ar hostijām.]]
'''Sakramenta maize''' jeb '''hostija''' ({{val|la|hostia}} — 'upuris') ir kristiešu Svētajā Vakarēdienā Kristus miesas simbols. Dažādās kristīgās baznīcas konfesijās pastāv dažādas tradīcijas saistībā gan ar Sv. Vakarēdiena teoloģiju, gan izdalīšanas veidu.

sentences:
'''Franču grupa''' ir [[PSRS]] drošības iestāžu dots apzīmējums latviešu inteliģences [[disidents|disidentu]] grupai, ko 1950. un 1951. gadā [[Valsts drošības komiteja|Latvijas PSR Tautas drošības komisariāta]] darbinieki apsūdzēja buržuāziskajā nacionālismā un dalībā pretpadomju sanāksmēs. Grupas dalībniekiem piesprieda 7-25 gadu ilgu ieslodzījumu un izsūtījumu uz [[PSRS]] nometinājuma vietām.
Represiju mērķis bija izolēt režīmam nelojālus cilvēkus un iebaidīt Latvijas inteliģenci.<ref>[http://www.lma.lv/?parent=1505 Sods par sapni un Franču grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305002351/http://www.lma.lv/?parent=1505 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} lma.lv</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Kārlis Brilovs
| image = Brjullov.jpg
| imagesize =
| caption = Brilova pašportrets, 1848. gads
| birthname =
| birthdate = {{dat|1799|12|12}}
| location = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
| deathdate = {{dat|1852|06|11}}
| deathplace =  Manciana, [[Pāvesta valsts]]
([[Lacio]], {{ITA}})
| nationality =
| field = [[gleznošana]]
| training = [[Pēterburgas Ķeizariskā mākslas akadēmija]]
| movement = [[akadēmisms]]
| famous works = "[[Pompeju pēdējā diena]]", (''Последний день Помпеи'', 1830—1833)
| influenced by = [[Rafaēls]], [[Nikolā Pusēns]], [[Djego Velaskess]]
| influenced = [[Tarass Ševčenko]], [[Ivans Kramskojs]], [[Iļja Repins]], [[Valentīns Serovs]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 10.04
| motto =
| established_title =
| image_shield = AUT Mödling COA.svg
| image_skyline = Mödling.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 05
| lats = 00
| latd = 48
| longEW = E
| longd = 16
| longm = 16
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 20555
| pushpin_map = Austrija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Austrija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Lejasaustrija]]
| native_name = ''Mödling''
| name = Mēdlinga
| subdivision_type1 = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| website = {{url|https://www.moedling.at/}}
}}
'''Mēdlinga''' ({{Val|de|Mödling}}) ir [[pilsēta]] [[Austrija|Austrijā]], [[Lejasaustrija]]s federālajā zemē. 2018. gadā Mēdlingā dzīvoja 20 555 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[FC Admira Wacker Mödling]]'', kas spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Edmunds Vrēdens
|     vārds_orig = ''Эдмунд Романович Вреден''
|         attēls = Вреден Эдмунд Романович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Svislača]]?, [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Svislačas rajons]], [[Grodņas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta = [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Fēlikss Vrēdens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =
Kodeīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-57-3
|ķīmiskā formula       = C18H21NO3
|molmasa               = 299,364
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
galvaspilsētā (509,2 m)]]
{{Atjaunot}}
'''Debesskrāpis''' ([[kalks]] no {{val|en|skyscraper}}) jeb '''augstceltne''' ir sevišķi augsta daudzstāvu [[celtne]]. Par debesskrāpi tiek uzskatīta atsevišķi stāvoša būve, kas vertikālā virzienā vienmērīgi sadalīta [[stāvs|stāvos]] un paredzēta [[cilvēks|cilvēku]] darbam un dzīvošanai. [[Eiropa|Eiropā]] par debesskrāpjiem uzskata celtnes, kuru pēdējais stāvs atrodas vismaz 150 [[metrs|m]] augstumā. [[Rīga|Rīgā]] par debesskrāpjiem mēdz dēvēt arī zemākas celtnes.

sentences:
{{Infobox political party
|country=Vācija
|colorcode=#964B00
|name = Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija
|name_native = Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei
|party_logo =
|leader =[[Kārlis Harers]] (1919–1920)
[[Antons Drekslers]] (1920–1921)
[[Ādolfs Hitlers]] (1921–1945)
[[Martins Bormans]] (1945)
|foundation=1920
|founder=[[Antons Drekslers]]
|dissolution=1945
|ideology = [[Nacionālsociālisms]]
[[Fašisms]]
|position =
|slogan = {{val|de|Ein Volk, ein Reich, ein Führer}} {{small|(neoficiāli)}}
|headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}<ref name="headquarters">Rick Steves. ''Rick Steves' Snapshot Munich, Bavaria & Salzburg''. Berkeley, California, USA; New York, New York, USA: Avalon Travel, 2010. p. 28. "Though the Nazis eventually gained power in Berlin, they remembered their roots, dubbing Munich "Capital of the Movement". The Nazi headquarters stood near today's obelisk on Brienner Strasse..."</ref>
|newspaper = ''[[Völkischer Beobachter]]''
|flag =
}}
'''Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija''' ({{val|de|Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei}}), '''NSDAP''' jeb '''nacistu partija''', bija 1919. gadā dibināta [[politiskā partija]], kas [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] vadībā 1933. gadā nāca pie varas [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
— sengrieķu arhitektūras paraugs]]
'''Arhitektūra''' ({{val|la|architectura}}, no {{val|grc|ἀρχι-}}, ''archi-'' — ‘galvenais’, {{gree|τέκτων}}, ''tektōn'' — ‘celtnieks’) ir [[māksla]]s veids, kas rada telpisku vidi, kurā notiek [[cilvēks|cilvēka]] dzīves procesi. Tā ir arī [[celtne|celtņu]] un dabas objektu kopums, kas veido šo vidi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''IEEE 802.11ax''', ko [[Wi-Fi Alliance]] oficiāli tirgū nosauca par '''{{Nowrap|'''Wi-Fi 6'''}}''' (2.4 GHz un 5 GHz)<ref name="generational2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wi-fi.org/file/generational-wi-fi-user-guide|title=Generational Wi-Fi® User Guide|website=[[Wi-Fi Alliance|www.wi{{nbh}}fi.org]]|access-date=22 March 2021|date=October 2018}}</ref> un '''{{Nowrap|'''Wi-Fi 6E'''}}''' (6 GHz),<ref name="6e2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.wi-fi.org/file/wi-fi-6e-highlights|title=Wi-Fi 6E expands Wi-Fi® into 6 GHz|website=[[Wi-Fi Alliance|www.wi{{nbh}}fi.org]]|access-date=22 March 2021|date=January 2021}}</ref> ir [[Elektronikas un Elektrotehnikas inženieru institūts|IEEE]] standarts bezvadu lokālajiem tīkliem ([[Bezvadu lokālais tīkls|WLAN]]) un [[802.11ac]] pēctecis. Tas ir pazīstams arī kā ''augstas efektivitātes'' {{Nowrap|Wi-Fi}} lai nodrošinātu vispārējiem {{Nowrap|Wi-Fi 6}} klientu uzlabojumiem ar vairāk pieslēgumiem vienā punkta.<ref name="atutorial2">{{Publikācijas atsauce|last=E.Khorov, A. Kiryanov, A. Lyakhov, G. Bianchi|year=2019|title=A Tutorial on IEEE 802.11ax High Efficiency WLANs|journal=IEEE Communications Surveys & Tutorials|publisher=IEEE|volume=21|issue=in press|pages=197–216|doi=10.1109/COMST.2018.2871099|doi-access=free}}</ref> Tas ir paredzēts darbībai no [[ISM radio josla|licences atbrīvotajās joslās]] no 1 līdz 7.125 GHz, ieskaitot 2,4 un 5 GHz joslas, kas jau tiek plaši izmantotas, kā arī daudz plašākas [[WLAN kanālu saraksts|6 GHz josla]] (5,925—7,125 GHz ASV).<ref name="FCC Order 2020-042">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fcc.gov/document/fcc-opens-6-ghz-band-wi-fi-and-other-unlicensed-uses-0|title=FCC Opens 6 GHz Band to Wi-Fi and Other Unlicensed Uses|website=[[FCC|www.fcc.gov]]|access-date=23 March 2021|date=24 April 2020}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Žaks Lakāns
| vārds_orig = ''Jacques Lacan''
| attēls = Lacan2.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1901
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1981
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[psihoanalīze|psihoanalītiķis]], [[psihiatrs]], [[filozofs]]
| darbības_gadi =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| dzimums = V
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Life After Beth''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Life After Beth poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, zombiju filma
 |    režisors = [[Džefs Bena]]
 |  producents =
* [[Maikls Zekins]]
* [[Liza Destro]]
 |   scenārijs = Džefs Bena
 |     aktieri =
* [[Obrija Plaza]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Mollija Šenona]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Pols Raizers]]
* [[Metjū Grejs Gablers]]
* [[Džons Reilijs]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Abbolita Productions]]''
* ''[[Starstream Entertainment]]''
* ''[[XYZ Films]]''
 | izplatītājs = ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|8|15|ASV|}}
August 15, 2014 (United States)
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-after-beth-2014|title=Life After Beth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2019|11|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191112043656/https://bbfc.co.uk/releases/life-after-beth-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|274,717}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeafterbeth.htm|title=Life After Beth (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|1|20||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Life After Beth''''' ir 2014. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džefs Bena]]. Galvenās lomas atveido [[Obrija Plaza]], [[Deins Dehāns]], [[Mollija Šenona]], [[Šerila Hainsa]], [[Pols Raizers]], [[Metjū Grejs Gablers]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Nikolajs Gumiļovs
|     vārds_orig    = ''Николай Степанович Гумилёв''
|         attēls    = Ngumil.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1886
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 15
|       dz_vieta    = [[Kronštate]], [[Krievijas Impērija]]
([[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1921
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 25
|        m_vieta    = [[Sanktpēterburga]]s apkārtne?, [[Padomju Krievija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Anna Ahmatova]] (1910—1918, šķīrušies)
Anna Engelgarta (1919—1921)
Olga Visotska (partnerattiecības)
|          bērni    = [[Ļevs Gumiļovs]] (1912—1992)
Jeļena Gumiļova (1919—1942)
Orests Visotskis (1919—1992)
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, literatūrkritiķis, ceļotājs, virsnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marija Antuanete
| attēls                   = Marie Antoinette (2006 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marie Antoinette''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sofija Kopola]]
| producents               =
* [[Ross Kacs]]
* [[Frānsiss Fords Kopola]]
* Sofija Kopola
| scenārija autors         = Sofija Kopola
| galvenajās lomās         =
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Džūdija Deivisa]]
* [[Rips Torns]]
* [[Eiša Ardžento]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Mollija Šenona]]
* [[Šērlija Hendersone]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tohokushinsha Film Corporation]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Pricel]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Toho-Towa]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Pathé''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|5|24|Francija|2006|10|20|ASV|2007|1|20|Japāna|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marie-antoinette-2006|title=Marie Antoinette|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100943/http://bbfc.co.uk/releases/marie-antoinette-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marieantoinette.htm|title=Marie Antoinette (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marija Antuanete"''' ({{val|en|Marie Antoinette}}) ir 2006. gada vēsturiska drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Sofija Kopola]]. Galvenās lomas atveido [[Kirstena Dansta]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Džūdija Deivisa]], [[Rips Torns]], [[Eiša Ardžento]], [[Rouza Bairna]], [[Mollija Šenona]], [[Šērlija Hendersone]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Stīvs Kūgens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|5|24||bez}} ASV.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Get a Clue''
| attēls                   = getacluedvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Megija Grīnvalda]]
| producents               = [[Džosete Perota]]
| scenārija autors         = [[Alana Burdži Sanko]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Brenda Songa]]
* [[Bags Hols]]
* [[Īans Gomezs]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Flagstaff Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Disney Channel]]''
* ''[[Buena Vista Home Entertainment]]''
* ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|6|28||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-clue-1970|title=Get a Clue|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 11, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Get a Clue''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Megija Grīnvalda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Brenda Songa]], [[Bags Hols]] un [[Īans Gomezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hercogiene
| attēls                   =  Duchess poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Duchess''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Sauls Dibs]]
| producents               =
* [[Maikls Kāns]]
* [[Gabriela Tana]]
| scenārija autors         =
* [[Džefrijs Hačers]]
* [[Anderss Tomass Džensens]]
* Sauls Dibs
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Šārlota Remplinga]]
* [[Dominiks Kūpers]]
* [[Heilija Atvela]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Pathe Distribution]]''
* ''[[BIM Distribuzione]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|5|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008|title=The Duchess|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|10|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191027105021/https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|43,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0864761/?ref_=bo_se_r_1|title=The Duchess|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hercogiene"''' ({{val|en|The Duchess}}) ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Amandas Formanas sarakstīto biogrāfiju ''Georgiana, Duchess of Devonshire''. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Sauls Dibs]]. Galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Reifs Fainss]], [[Šārlota Remplinga]], [[Dominiks Kūpers]] un [[Heilija Atvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|5||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences: '''Dolma''' jeb '''vīnogu lapu tīteņi'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://epadomi.lv/tavavirtuve/receptes/uzkodas/22082013-tavavirtuve_lv_1377156285 | title= Dolmas jeb vīnogu lapu tīteņi | publisher= KatraiVirtuvei.lv – epadomi.lv | accessdate= 2020. gada 18. maijā}}</ref> ir sautēti [[gaļa]]s, parasti [[jēra gaļa|jēra]], rullīši, kas ietīti [[vīnkoki|vīnogulāju]] lapās. Kā piedevas var būt pievienoti dažādi [[dārzenis|dārzeņi]], piemēram, [[dārza sīpoli|sīpoli]], [[baklažāns]], [[tomāts|tomāti]], [[sarkanie pipari]] un [[cukīni]]. Vīnogulāju lapu vietā dažreiz izmanto arī [[galviņkāposti|kāpostu]] lapas, bet gaļas vietā var lietot [[rīsi|rīsus]]. Ēdiens tiek ēsts gan karstā, gan aukstā veidā kā uzkoda. Dolma ir izplatīta [[Turcija|Turcijā]], [[Balkānu pussala|Balkānu pussalā]] un [[Kaukāzs|Kaukāzā]]. Turcijā šī ēdiena variācija tiek saukta arī par [[sarma (ēdiens)|sarmu]].

sentences:
[[Bneibraka|Bneibrakā]], Izraēlā]]
 (1920)]]

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Italy}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Jānis Pieče
| vārds_orig =
| attēls = JanPeche.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1881
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Tadaiķu pagasts]], [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1942
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 24
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = revolucionārs, valsts darbinieks
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Loja
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Loja, Sējas novada pašvaldība.jpg
| image_caption = Sējas kultūras nama ēka Lojā
| pushpin_map = Latvia <!-- tiek ģenerēta karte; ja nav kooordinātu, rindu jādzēš -->
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Saulkrastu novads]]
| subdivision_name2 = [[Sējas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 1,62
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2021
| population_footnotes = <ref>[https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2877 Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 382
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 9
| lats = 10
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 38
| longs = 40
| longEW = E
| elevation_m = 55
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-2142 [[Murjāņi]]
}}
'''Loja''' ir apdzīvota vieta [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novadā]]. [[Sējas pagasts|Sējas pagasta]] administratīvais centrs. Izvietojusies [[Loja (upe)|Lojas]] upes ielokā uz 69 m augstā Jēņu kalna pie autoceļa [[Murjāņi]]-[[Sēja (ciems)|Sēja]].<ref>{{EncLP}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Phoque de Weddell - Weddell Seal.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Lobodontini
|      cilts_lv = Krabjēdājroņu cilts
|         ģints = Leptonychotes
|      ģints_lv = Vedela roņi
|      ģints_r  = Vedela ronis
|          suga = Leptonychotes weddellii
|       suga_lv = Vedela ronis
|     izplatība =
|      binomial = Leptonychotes weddellii
 ([[Lesson]], 1826)
|   kategorijas = nē
}}
'''Vedela ronis''' (''Leptonychotes weddellii'') ir samērā liels [[krabjēdājroņu cilts]] (''Lobodontini'') [[Roņi|ronis]], kas pieder īsto [[roņu dzimta]]i (''Phocidae''). Tā ir vienīgā suga '''Vedela roņu ģintī''' (''Leptonychotes'').

sentences: {{Labs raksts}}{{Anatomijas vienības infokaste|Name=Virsnieru dziedzeri|Caption=Nieres un virsnieru dziedzeri|Image=Virsnieru dziedzeri.jpg|Image2=1801 The Endocrine System.jpg|Caption2=[[Endokrīnā sistēma]]|Latin=Glandula supralienalis|Sistēma=[[Endokrīnā sistēma]]|Vēna=Suprarenālā vēna}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis Alata.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis alata}} rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv = Psammolepju dzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepididae
}}
'''Psammolepju dzimta''' ({{val|la|Psammolepididae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''λεπίς'' — 'zvīņas') ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1962. gads|1962. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar vienu ģinti ''Psammolepis''. [[Psammolepji]] bija [[saldūdens]] iemītnieki.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Savoja
| official_name           = ''Savoie''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason duché fr Savoie.svg
| shield_size             = 75px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Šamberī]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 73 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Sartas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 6028
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 418949
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.savoie.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Savoja''' ({{val|fr|Savoie}}) ir [[Francija]]s departaments, kā arī vēsturisks reģions. Izvietojies valsts dienvidaustrumos [[Itālija]]s pierobežā.

sentences: '''Glikagons''' ir [[peptīdi|peptīdu]] [[hormoni|hormons]], ko [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzerī]] izdala [[Langerhansa saliņas|Langerhansa saliņu]] alfa šūnas. Glikagons izraisa [[glikokenolīze|glikogenolīzi]] aknās un [[lipolīze|lipolīzi]] [[taukaudi|taukaudos]], nodrošina sabalansētu [[glikoze]]s līmeni asinīs. Glikagons darbojas pretēji [[insulīns|insulīnam]], paaugstinot glikozes līmeni asinīs. Kad glikozes līmenis asinīs ir zems, piemēram, pēc ēdienreizes izlaišanas vai lielas fiziskās slodzes, aizkuņģa dziedzeris izdala glikagonu.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H7NO4
|molmasa=133,1
|blīvums=1660
|kušanas temperatūra=271 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=2,77
}}
'''Asparagīnskābe''' ('''''Asp''''', 2-aminobutāndiskābe, ''d''-aminodzintarskābe, C4H7NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tās nosaukums, tāpat kā [[asparagīns|asparagīnam]], cēlies no grieķu vārda ''asparagos'' - [[sparģelis]]. Asparagīnskābes sāļus un esterus sauc par '''asparaginātiem''' jeb '''aspartātiem''' (arī asparagīnskābi bieži dēvē par vienkārši par aspartātu).

sentences: '''Izzināšana''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesi un to likumsakarības, uzmanība, uztvere, paternu atpazīšana, [[zināšanas|zināšanu]] reprezentācijas, [[atmiņa]], [[valoda]], [[domāšana]], problēmu risināšana, radošums, lēmumu pieņemšana, mākslīgais un cilvēka [[intelekts]]. Kognitīvos procesus pēta [[kognitīvā psiholoģija]]. Šos procesus sauc arī par '''kognitīvajiem procesiem''' ({{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens').

sentences: '''Keizerlingi''' ({{val|de|von Keyserling}} vai ''von Keyserlingk'') ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences:
]]
'''Orhonas raksts''' jeb '''sentjurku rūnas''' bija rakstība, ko izmantoja [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] no 5. gs. p.m.ē līdz 10. gs. m.ē. Pirmais zināmais [[tjurki|tjurku]] [[alfabēts]]. Nosaukts pēc pirmā atraduma Orhonas ielejā ([[Mongolija|Mongolijā]]). Dažreiz to sauc par '''tjurku rūnām''', jo zīmes ir līdzīgas [[Rūnu raksts|ģermāņu rūnu rakstam]] (dažas pat sakrīt gan vizuāli, gan fonētiski).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Margerita Jursenāra
|         vārds_orig = ''Marguerite Yourcenar''
|             attēls = Marguerite Yourcenar-Bailleul-1982.10.04.Bernhard De Grendel (9).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1903
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1987
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 17
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Meina}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = ASV
|            tautība = Francūziete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Mémoires d'Hadrien''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Margerita Jursenāra''' ({{val|fr|Marguerite Yourcenar}}; dzimusi {{dat|1903|6|8}}, mirusi {{dat|1987|12|17}}) bija [[Beļģija|Beļģijā]] dzimusi franču [[rakstniece]] — rakstīja romānus un esejas. Saņēmusi ''Prix Femina'' (1968) un ''Erasmus'' balvu (1983). Pirmā sieviete, kas ievēlēta [[Franču akadēmija|Franču akadēmijā]].

sentences:
{{novecojis|dopinga apsūdzība}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Natālija Antjuha
 |          attēls = Natalya Antyukh Barcelona2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = N. Antjuha 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|26}}
 |         dz_viet = [[Ļeņingrada]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m]], [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
| [[Vasaras olimpiskās spēles]] | 1 | 1 | 1
| [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]] | 1 | 0 | 3
| [[Pasaules jauniešu spēles]] | 2 | 0 | 0
}}
{{MedalCountry     | {{flaga|RUS}} [[Krievija]] (RUS)}}
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | [[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens sievietēm|400 m, barjeras]]}}
{{MedalSilver     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4x400 metru stafete sievietēm|4×400 m, stafete]]}}
{{MedalBronze     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri sievietēm|400 m]]}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mārlijs un es
| attēls                   = MarleyPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marley & Me''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Deivids Frankels]]
| producents               =
* [[Kārena Rozenfelts]]
* [[Džils Neters]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Frenks]]
* [[Dons Rūss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Ouens Vilsons]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Sunswept Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|25}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marley-me-2008|title=Marley & Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018|archive-date={{dat|2017|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170809155311/http://bbfc.co.uk/releases/marley-me-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|255,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marleyandme.htm|title=Marley and Me (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mārlijs un es"''' ({{val|en|Marley & Me}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas ir balstīta uz Džona Grogana tāda paša nosaukuma memuāru. Filmas režisors ir [[Deivids Frankels]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]] un [[Ouens Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|25||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|dokumentālo filmu|Šķērsiela|Šķērsiela}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Šķērsiela
|    oriģinālnos =
|         attēls = Skersiela.jpg
|        att_izm =
|       paraksts = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "Šķērsiela", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
|          žanrs = [[Dokumentālā filma]]
|       režisors = [[Ivars Seleckis]]
|     producents =
|      scenārijs = [[Tālivaldis Margēvičs]]<ref name="letonika" />
|        aktieri =
|         mūzika = [[Ivars Vīgners]]<ref name="letonika" />
|      operators = [[Ivars Seleckis]]<ref name="letonika" />
|        montāža = [[Maija Selecka]]
|        studija = "[[Rīgas Kinostudija]]"
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{dat|1988|||N|bez}}
|         ilgums = 89 minūtes<ref name="letonika" />
|         valsts = {{flag|Latvijas PSR}}
|         valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        budžets =
|       ienākumi =
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
|           imdb =
}}
.]]
'''"Šķērsiela"''' ir 1988. gada [[Latvijas PSR]] [[dokumentālā filma]], kuras režisors un operators ir [[Ivars Seleckis]]. Filmā ir tikuši uzņemti dažādi [[Šķērsiela (Rīga)|Šķērsiela]]s (iela [[Imanta (Rīga)|Imantā]], [[Rīga|Rīgā]]) iedzīvotāji, tiek vērota viņu ikdiena, iedzīvotāji tiek intervēti.<ref name="filma">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latfilma.lv/d/069/indexLAT.html|title=Šķērsiela|publisher=Latfilma.lv|accessdate={{dat|2014|12|15||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada novembrī,}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{ievads+}}
{{noformējums+}}
Latviešu nacionālā kustība un emancipācijas process [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrajā pusē izveidoja grāmatniecības aizsākumu. [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā [[Latvija|Latvijā]] tika iedibinātas latviešu [[Grāmata|grāmatu]] [[Iespiešana]]s tradīcijas.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enijs Maiks (''Annie Mike'')
|          Attēls = Enijs_Maiks_2016_foto_Igors_Linga.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = 2016. gadā
|        Dz_vārds = Ainārs Micītis
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1965|02|8}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Elektronika (mūzikas žanrs)|Elektronika]], [[alternatīvais pops]], [[psihodēliskais pops]]
|    Nodarbošanās = ierakstu producents, dziesmu un tekstu autors, izpildītājs
|     Instrumenti = [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]], [[sitamie instrumenti]], [[personālais dators]], [[balss]]
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = ''[[MicRec]]''
''[[Mapl]]''
''[[Studija Mix]]''
''[[Estrada Chart Music]]''
''[[Elektrikana Rekordz]] (One Man And A Drum Machine)''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.elektrikelderz.com elektrikelderz.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Enijs Maiks''' ({{val|en|Annie Mike}}; īstajā vārdā '''Ainārs Micītis'''; dzimis {{dat|1965|02|08}}) ir latviešu [[elektroniskā mūzika|elektroniskās mūzikas]] un [[popmūzika]]s izpildītājs, ierakstu producents, dziesmu un tekstu autors, neatkarīgās ierakstu izdevniecības ''[[Elektrikana Rekordz]] (One Man And A Drum Machine)'' līdzdibinātājs. Ar dažādiem pseidonīmiem izdevis deviņpadsmit albumu. Producējis dziesmas un virkni albumu arī citiem izpildītājiem, tai skaitā ar [[Jana Hermane|Janu Hermani]].

sentences: '''Bukultu viduslaiku pils'''  ({{val-la|Novum Molendinum}}, {{val-de|Schloß Neuermühlen}}) jeb '''Ādažu pils''' bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums uz Rīgas-Ādažu ceļa pie dzirnavu tilta pāri Bukultu strautam jeb Bērzupītei. Viduslaiku pils vieta tagad atrodas [[Rīga]]s [[Bukulti (Rīga)|Bukultu apkaimē]] uzkalniņā [[Juglas kanāls|Juglas kanāla]] ziemeļu krastā.

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Dankans''' (siev. dz. '''Dankana'''; {{val-en|Duncan}}) ir viduslaiku [[Skotijas karaļi|Skotijas karaļu]] vārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{jāuzlabo|Jāvikificē}}
'''Tiesības''' tiek lietotas vairākās nozīmēs:
*	Tiesības — sociāli tiesiskās prasības — dabiskās tiesības;
*	Par tiesībām uzskata tiesību [[Norma (socioloģija)|normu]] sistēmu, kas ir spēkā atsevišķā valstī — objektīvās tiesības;
*	Par tiesībām uzskata oficiāli atzītas fizisko un juridisko personu iespējas — subjektīvās tiesības. Tiesības kā iespēja, var realizēties un var nerealizēties.
*	Ar terminu tiesības apzīmē visu tiesisko sistēmu parādību, ieskaitot dabiskās tiesības, objektīvās tiesības, subjektīvās tiesības.
Tiesības — sabiedrības, tās ekonomikas un vēstures ietekmes produkts.

sentences: '''Diletantisms''' ({{val-fr|dilettantisme}}, {{val-it|dilettare}} baudīt) ir [[amatierisms]] (negatīvā nozīmē), pavirša nodarbošanās ar kādu [[zinātne|zinātni]], [[māksla|mākslu]] vai arodu.

sentences:
s zinātni.]]
 "Dievs kā Ģeometrs (arhitekts)" no ''Bible moralisée'' (13. gs.).]]
'''Brīvmūrniecība''', arī '''Brīvmūrnieku ordenis''', '''masonu''' jeb '''frankmasonu''' (no {{val|fr|franc}} — 'brīvs', ''maçon'' — 'mūrnieks') '''kustība''', ir saskaņā ar [[brālība]]s principiem veidota organizācija, lielā mērā arī vairāk vai mazāk integrēta vispasaules savienība, kuras dalībniekus — brīvmūrniekus — vieno kopīgi [[morāle]]s, [[ētika]]s, [[filosofija]]s, [[metafizika]]s principi un [[ideāls|ideāli]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sapraša
| attēls            = Recreation area near Pestava River.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Atpūtas vieta Saprašas krastā pie [[Ipiķu skola]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = DA no [[Meizakila]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rūja]]
| sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=05| sāk_plat_s=16| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=13| sāk_gar_s=41| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=16| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   ={{LAT}}<br />{{EST}}
| tek_caur          =
| garums            = 24
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 26
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,029
| baseins           = 100,4
| baseins_latvijā   = 86,1
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Cedēšana'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/image/catalog/dokumenti/finansu_termini.pdf |title=Finanšu termini |access-date={{dat|2019|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210919103626/https://vvc.gov.lv/image/catalog/dokumenti/finansu_termini.pdf }}</ref> [[apdrošināšana|apdrošināšanā]] attiecas uz saistību daļām apdrošināšanas sabiedrības polišu portfelī, kas tiek nodota pārapdrošinātājam. Risku var nodot pārapdrošinātājam divos veidos — proporcionāli vai neproporcionāli. Proporcionāla pārapdrošināšana ir vienošanās, kurā apdrošinātājs un pārapdrošinātājs dala noteiktu prēmiju un zaudējumu procentuālo daļu. Neproporcionāla pārapdrošināšana ir sistēma, kurā pārapdrošinātājs maksā tikai tad, kad zaudējumi pārsniedz iepriekš noteiktu summu.[https://www.investopedia.com/terms/c/cession.asp [1<nowiki>]</nowiki>]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Veselovs''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Bergengrūens
|     vārds_orig = ''Hermann Bergengruen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''''DX 200''''' ir ciparu [[automātiskā telefona centrāle]], kuru piedāvā uzņēmums ''[[Nokia Siemens Networks]]''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džuzepe Džakoza
|     vārds_orig = ''Giuseppe Giacosa''
|         attēls = Giacosa Giuseppe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1847
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Pjemonta]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[librets|libretists]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Džuzepe Džakoza''' ({{val|it|Giuseppe Giacosa}}, dzimis {{dat|1847|10|21}}, miris {{dat|1906|9|1}}) bija [[itāļi|itāļu]] [[dzejnieks]], [[dramaturgs]] un [[librets|libretists]].

sentences: {{Commons cat|Famous horses|Īpaši zirgi}}

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences: '''Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu harta''' ir 1992. gadā parakstītā un 1998. gadā spēkā stājusies [[Eiropas Padome]]s konvencija, kuru ratificēja 23 valstis. Hartas dalībvalstīm jāuzņemas vismaz 35 no 98 Hartā paredzētām saistībām; reizi trijos gados tās iesniedz EP ziņojumus par hartas izpildi, kurus izvērtē Ekspertu komiteja; uz šo vērtējumu Ministru komiteja sniedz valstīm rekomendācijas. Hartas ratifikāciju visām EP dalībvalstīm rekomendēja [[Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage |title=ECRI general policy recommendation N° 3 |access-date={{dat|2008|05|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080604091628/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage }}</ref> Latvijai ECRI rekomendēja ratificēt Hartu 2001.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Otrais ziņojums par Latviju, 2001 — sk. 2. pkt. |access-date={{dat|2008|05|20||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123627/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf }}</ref> un 2007. ("cik drīz vien iespējams") gados.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 7. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref> 2007. g. ECRI ziņojuma sagatavošanās laikā Latvijas institūcijas paziņojušas, ka uzskata par neiespējamu šā dokumenta ratificēšanu tuvākajā laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 4. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref>

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''1917. gada Krievijas revolūcija Latvijā''' bija daļa no [[1917. gada Krievijas revolūcija]]s. Tā iezīmēja galīgo šķelšanos [[Latvijas sociāldemokrātija|Latvijas sociāldemokrātijā]], [[Latviešu strēlnieki|latviešu strēlnieku]] vienību radikalizēšanos un pāriešanu [[Boļševiki|boļševiku]] pusē, boļševiku dominēšanu jaunizveidotajās padomēs un vēlētajos varas orgānos, kā arī nelielo pilsonisko partiju nostāšanos [[Latvijas neatkarības idejas]] pusē. Svarīgākie revolūcijas notikumi notika Rīgā un Vidzemē. Īslaicīgais padomju varas posms Vidzemē un Latgalē deva iemeslu 1918. gada novembra [[Padomju Krievija]]s [[Latvijas brīvības cīņas|iebrukumam Latvijā]] lai atjaunotu padomju varu un izveidotu [[LSPR|Latvijas SPR]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Anabara
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             = Anabar river near the mouth of Polovinnaya tributary, р. Анабар, устье р. Половинной - panoramio.jpg
| paraksts           = Anabara pie Polovinnajas ietekas
| attēla_izmērs      =
| karte             = Anabar.png
| kartes_paraksts   = Anabaras baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=69| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=31| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=106| sāk_gar_m=19| sāk_gar_s=32| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=73| iet_plat_m=12| iet_plat_s=30| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=113| iet_gar_m=33| iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| garums            = 939
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 700
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 498
| gada_notece       = 17,8
| baseins           = 100 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Anabaras plato]]
| ieteka             = [[Anabaras līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Udja]], [[Mazā Kuonamka]]
}}

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Eberhards Budbergs
|     vārds_orig = Andreas Eberhard von Budberg
|         attēls = Andrey Yakovlevich von Budberg (Russian portraits, Vol.2, Num.164) - retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1812
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 01
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klusā revolūcija
| operators =
| attēls = The Silent Revolution 2018 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Larss Kraume]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Leonards Šeihers]]
* [[Toms Grāmencs]]
* [[Lēna Klenke]]
* [[Jonass Daslers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Das schweigende Klassenzimmer''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|2|20|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{DEU}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Klusā revolūcija"''' ({{Val|de|Das schweigende Klassenzimmer}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Vācija]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Larss Kraume]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leonards Šeihers]], [[Toms Grāmencs]], [[Lēna Klenke]] un [[Jonass Daslers]].

sentences:
19. gadsimta beigās]]
'''Arheoloģija''' ({{val|el|ἀρχαῖος}} (''arhaīos'') — ‘sens’; {{gree|-λογία}} (''-logiā'') — ‘mācība’) ir [[vēstures zinātne]]s nozare, kas pēta [[vēsture|vēsturi]], izmantojot lietiskos [[vēstures avoti|vēstures avotus]] — [[arheoloģiskie pieminekļi|arheoloģiskos pieminekļus]] ([[senlieta]]s, senās [[celtne]]s, [[apbedījumi|apbedījumus]]). Šīs liecības parasti iegūst [[arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]]. Kaut gan pirmie arheoloģiskie izrakumi izdarīti tālā senatnē ([[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtā p.m.ē.]]), par zinātni arheoloģija izveidojās tikai [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās un [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|zemesragu|Mērsrags (rags)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mērsrags
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Enter Mersrags.jpg
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Mērsraga pagasts]]
| established_title        =
| established_date         =
| area_total_km2           = 11,9
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3110&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 1532
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =20  | lats =00  | latNS =N
| longd =23  | longm =07  | longs =30  | longEW =E
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 4
| website                  = {{url|www.mersrags.lv}}
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences: s noslēgšanas ([[Tērbatas bīskapija]] atradās Krievijas okupācijā, [[Rīgas brīvpilsēta]] saglabāja patstāvību, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] bija Lietuvas vasaļvalsts).]]

sentences:
'''Ports''' var būt:
* [[ports (TCP/IP)]] — [[TCP/IP modelis|TCP/IP modeļa]] [[Transporta slānis|transporta slāņa]] protokola kontroles informācija;
* [[pieslēgvieta]] — Fizikāla aparatūras pieslēgvieta savienojumam ar citām iekārtām;
* [[Ričijs Ports]] (''Richie Porte'') — Austrālijas šosejas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā).

sentences: Šajā sarakstā ir uzskaitīti '''[[Paragvaja]]s prezidenti'''.

sentences: '''Rakstāmmašīna''' ir [[mašīna|mehāniska]] vai [[elektromehānika|elektromehāniska]] [[rakstīšana]]s ierīce, kur ar reljefas metāla zīmes krāsu lenti piespiež pie [[papīrs|papīra]], veidojot nepieciešamo burtu vai simbolu. Parasti teksts ar noteiktu [[burtveidols|burtveidolu]] uzreiz tiek drukāts uz [[papīrs|papīra]] lapas. Rakstāmmašīnas plaši izmantoja 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā. Mūsdienās tās tikpat kā vairs netiek izmantotas — tās ir nomainījuši [[dators|datori]] un [[printeris|printeri]].

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences: '''.co''' ir [[Kolumbija]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Dņestra
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Dniester01.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | vietaskarte       = Ukraina#Eiropa
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Karpati]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Dņestras limāns]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Ukraina]], [[Moldova]]
  | garums            = 1362
  | iztekas_augstums  = 818
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 818
  | caurtece          = 310
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 10
  | baseins           = 72100
  | pietekas          = [[Zbruča]], [[Sereta]], [[Jahorluka]], [[Kuručana]], [[Smotirča]], [[Zolota Lipa]]
  | sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=29 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=53 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=46 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=30 | iet_gar_m=16 | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}
'''Dņestra''' ({{val|uk|Дністер}}, {{val|ro|Nistru}}) ir [[upe]] [[austrumeiropa|Austrumeiropā]]. Uz upes izbūvēta [[Dubosari|Dubosaru]] [[HES]] ar 120 km garu ūdenskrātuvi. Kuģojama no grīvas līdz Dubosariem un no Dubosariem līdz [[Soroka]]i Moldovā. Upei sniegūdeņu un lietusūdeņu pieplūde.

sentences: '''5. augusts''' ir gada 217. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (218. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 148 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           vārds = Endrū Breitbārts
|      vārds_orig = ''Andrew Breitbart''
|          attēls = Andrew Breitbart by Gage Skidmore 2.jpg
|         att_izm = 250px
|   att_nosaukums = Breitbārts Konservatīvās politiskās rīcības konferencē (CAPC) 2012. gadā
|      pseidonīms =
|      dz_dat_alt = {{dat|1969|2|1}}
|        dz_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|       m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2012|3|1|1969|2|1}}
|         m_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosas apgabals}}
|           žanri =
|    nodarbošanās = rakstnieks, žurnālists, publicists
|         periods =
|   darbojies_arī =
|           mlapa = www.breitbart.com
|         dzimums = V
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Ragana (nozīmju atdalīšana)|Ragana}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ragana
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Krimuldas novada dome.jpg
| image_caption            = Krimuldas un Lēdurgas pagastu apvienības pārvalde
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Siguldas novads]]
| subdivision_name2        = [[Krimuldas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3,95
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2006
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2818&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 1168
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 10 | lats = 53 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 42 | longs = 35 | longEW = E
| elevation_m              = 50
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2144
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Ragana''' ir apdzīvota vieta [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Krimuldas pagasts|Krimuldas pagastā]], pagasta centrs. Apdzīvotā vieta veidojusies pie vēsturiskās Raganas [[pasta stacija]]s un atrodas autoceļa [[A3]] krustojumā ar reģionālajiem ceļiem [[P6]], [[P7]] un [[P9]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tātad... Karš!
| attēls                   = This Means War Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Means War''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, spiegu filma
| režisors                 = [[MakDžī]]
| producents               =
* [[Saimons Kinbergs]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Roberts Simondss]]
* [[Vills Smits]]
| scenārija autors         =
* [[Timotijs Doulings]]
* Saimons Kinbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Pains]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Tils Šveigers]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Robert Simonds Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              =  ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2012|2|17||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/means-war-2012|title=This Means War|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2018|archive-date={{dat|2015|09|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150920141217/http://www.bbfc.co.uk/releases/means-war-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thismeanwar.htm|title=This Means War (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|156,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tātad... Karš!"''' ({{val|en|This Means War}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[MakDžī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kriss Pains]], [[Toms Hārdijs]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Tils Šveigers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|17||bez}}.

sentences: '''8. jūlijs''' ir gada 189. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (190. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 176 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|2015. gada filmu|2021. gada filmu|Makbets (2021. gada filma)}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Makbets
| attēls                   =  Macbeth 2015 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Macbeth''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džastins Kurzels]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šērmans]]
* [[Lora Hestingsa-Smita]]
| scenārija autors         =
* [[Džeikobs Koskovs]]
* [[Maikls Leslijs]]
* [[Tods Luizo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Meriona Kotiljarda]]
* [[Pedijs Konsidains]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Džeks Reinors]]
* [[Elizabete Debiska]]
* [[Deivids Tjūliss]]
| mūzika                   = [[Džeds Kurzels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4]]''
* ''[[DMC Film]]''
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|23|Kannu filmu festivāls|2015|10|2|Apvienotā Karaliste|2015|12|4|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015|title=Macbeth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019101404/https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15-20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=macbeth15.htm|title=Macbeth|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Makbets"''' ({{val|en|Macbeth}}) ir 2015. gada drāma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] tāda paša nosaukuma [[Makbets|traģēdiju]]. Filmas režisors ir [[Džastins Kurzels]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Meriona Kotiljarda]], [[Pedijs Konsidains]], [[Šons Heriss]], [[Džeks Reinors]], [[Elizabete Debiska]] un [[Deivids Tjūliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Aukstasiņu dzīvnieks''' jeb '''poikilotermijs''' ir dzīvnieks, kura ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides [[temperatūra|temperatūras]]. Pie aukstasiņu dzīvniekiem pieder [[rāpuļi]], [[abinieki]], [[zivis]] un visi [[bezmugurkaulnieki]].

sentences:
{{infokaste+}}
. Gājiena priekšgalā "helsinkieši" [[Eva Biteniece]] un Rolands Silaraups]]
'''Rolands Silaraups''' (1965) ir [[Latvieši|latviešu]] [[disidents]], viens no organizācijas "[[Helsinki-86]]" aktīvistiem.

sentences: '''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''IM Flash Singapore''
| native_name      =
| logo             = IM Flash Singapore.jpg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             = iekļauts ''[[Micron Technology]]'' meitas uzņēmumā ''Micron Semiconductor Asia Pte.''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2007. gads
| founder          =
| defunct          = 2012. gads
| location_city    =
| location_country = {{SGP}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''IM Flash Singapore''''' bija [[Singapūra]]s [[pusvadītājs|pusvadītāju]] komponenšu uzņēmums, kas ražoja ''NAND'' [[zibatmiņa]]s mikroshēmas. Tas no 2007. līdz 2012. gada bija ''[[Micron Technology]]'' un ''[[Intel|Intel Corporation]]'' kopuzņēmums. Tagad tas nav atsevišķa juridiska vienība, rūpnīca pieder ''Micron'' meitas uzņēmumam ''Micron Semiconductor Asia Pte.''

sentences:
{{Cita nozīme|jēdzienu bioloģijā|automašīnu marku|Audi (auto)}}
 audi (1 — folikula, 2 — epitēlijs, 3 — endotēlijs.]]
'''Audi''' ir [[šūna|šūnu]] un [[starpšūnu viela]]s kopums ar kopīgu izcelsmi, līdzīgu uzbūvi, kuras organismā veic vienādas funkcijas. Audus iedala specializētajos audos (augiem: [[segaudi]], [[balstaudi]], [[vadaudi]] un citi) un [[veidotājaudi|veidotājaudos]] (augiem: [[meristēma]]s). Audi ir sastopami tikai daudzšūnu [[eikarioti|eikariotos]]. Dzīvo organismu audu uzbūvi pētī [[histoloģija]]. Dažādi mijiedarbojošos audu kopumi veido [[orgāns|orgānus]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Marģers Skujenieks
| attēls = Margers Skujenieks.jpg
| att_izm = 195px
| amats = [[Latvijas Republikas Ministru prezidenti|Latvijas Republikas Ministru prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1931|12|6|N|}}
| term_beigas = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents = [[Alberts Kviesis]]
| priekštecis = [[Kārlis Ulmanis]]
| pēctecis = [[Ādolfs Bļodnieks]]
| term_sākums2 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas2 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents2 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| priekštecis2 = [[Arturs Alberings]]
| pēctecis2 = [[Pēteris Juraševskis]]
| dzim_dati = {{dat|1886|06|22}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1941|07|12|1886|06|22}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[LSDSP]] (?—1921)
[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb =
| profesija = [[ekonomika|ekonomists]], [[statistika|statistiķis]]
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Latvijas Republikas finanšu ministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|1932|02|21|N|}}
| term_beigas3 = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents3 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers3 = Marģers Skujenieks
| priekštecis3 = [[Gustavs Zemgals]]
| pēctecis3 = [[Jānis Annuss (politiķis)|Jānis Annuss]]
| amats4 = [[Latvijas Republikas iekšlietu ministrs]]
| term_sākums4 = {{dat|1931|12|06|N|}}
| term_beigas4 = {{dat|1932|03|20|N|}}
| prezidents4 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers4 = Marģers Skujenieks
| priekštecis4 = [[Ansis Petrevics]]
| pēctecis4 = [[Jānis Kauliņš]]
| term_sākums5 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas5 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents5 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| premjers5 = Marģers Skujenieks
| priekštecis5 = [[Eduards Laimiņš]]
| pēctecis5 = Eduards Laimiņš
}}
'''Marģers Skujenieks''' ({{dat VS|{{dat|1886|06|22|N}}|{{dat||06|10|N}}}} — {{dat|1941|07|12|N}}) bija [[Latvija]]s sabiedriski politiskais darbinieks, statistiķis, publicists. Divas reizes (no 1926. līdz 1928. un no 1931. līdz 1933. gadam) bijis [[Latvijas Ministru prezidents]], vēlāk vadījis [[Latvijas Olimpiskā komiteja|Latvijas Olimpisko komiteju]]. [[Tautas padome]]s loceklis, [[Latvijas Satversmes sapulce]]s un visu četru pirmskara Saeimu deputāts. Pēc [[Latvijas okupācija (1940)|okupācijas]] deportēts uz [[Padomju Savienība|PSRS]] un nošauts 1941. gadā.

sentences: '''Ķīmiskā formula''' ir koncentrēts veids, kā atainot informāciju par [[atoms|atomiem]], kas veido noteiktu [[ķīmiskais savienojums|ķīmisko savienojumu]]. [[molekulārais savienojums|Molekulāriem savienojumiem]] tas uzrāda katru no savienojumu veidojošiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], ko pieraksta ar attiecīgo elementa simbolu. Turklāt ar aiz elementa simbola [[apakšraksts|apakšrakstā]] rakstītu ciparu norāda atomu skaitu katrā šī savienojuma [[molekula|molekulā]]. 19. gadsimta avotos apakšraksta vietā nereti lietoja [[augšraksts|augšrakstu]]. [[jonu savienojums|Jonu savienojumiem]] un citām nemolekulārām vielām apakšraksts apzīmē elementu daļas [[empīrisks|empīriskajā]] formulā.

sentences:
'''Sorbets''' ({{val-it|Sorbetto}}), senākā forma '''šerbets''' ({{val-tr|şerbet}}), ir no augļu saldējuma un vīna, [[šampanietis|šampanieša]] vai liķiera pagatavots ūdeņaina [[sniegs|sniega]] izskata [[saldējums]], ko pasniedz [[punšs|punša]] glāzēs.<ref>{{LKV|XX.|39 887}}</ref>
Lielāka mielasta laikā starp ēdieniem garšas atsvaidzināšanai var pasniegt [[citrons|citronu]] sorbetu.

sentences: '''Vērpjamā vārpsta''' ('''vārpstiņa''') ir rīks [[dzija]]s vērpšanai ar rokām. Viens no senākajiem instrumentiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tīrīšana: Anarhija
| attēls                   = The Purge – Anarchy Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Purge: Anarchy''
| žanrs                    = [[antiutopija]], [[drāma]], [[trilleris]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Džeimss Demonako]]
| producents               =
* [[Džeimsons Blums]]
* [[Maikls Bejs]]
* [[Endrū Forms]]
* [[Breds Fulers]]
* [[Sebastjēns K. Lemersjē]]
| scenārija autors         = Džeimss Demonako
| galvenajās lomās         =
* [[Frenks Grillo]]
* [[Karmena Edžogo]]
* [[Zeks Gilfords]]
* [[Kīle Sančesa]]
* [[Maikls K. Viljamss]]
| mūzika                   = [[Neitans Vaitheds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Platinum Dunes]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Why Not Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = * 2014. gada 18. jūnijs ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
| ilgums                   = 103 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film|title=THE PURGE: ANARCHY|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}|archive-date={{dat|2014|07|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140707082350/http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-anarchy-film}}</ref>
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=purge2.htm|title=The Purge:
Anarchy|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2019|01|01||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|111 miljoni}}
| iepriekšējā              = [[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]
| nākošā                   = [[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]
| imdb                     =
}}
'''Tīrīšana: Anarhija''' ({{val|en|The Purge: Anarch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Demonako]]. Galvenās lomas atveido [[Frenks Grillo]], [[Karmena Edžogo]], [[Zeks Gilfords]], [[Kīle Sančesa]] un [[Maikls K. Viljamss]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2014. gada 18. jūnijā. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "[[Tīrīšana (filma)|Tīrīšana]]". Filmai ir izdoti divi turpinājumi – "[[Tīrīšana: Vēlēšanu gads]]" (2016) un "[[Tīrīšana: Sākums]]" (2018).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Ādolfs Veismanis fon Veisenšteins
|         attēls = Otto Adolf Weisman von Weißenstein.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Ģenerālis Oto Ādolfs Veismanis fon Veisenšteins
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Vecķeipenes muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1773
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Osmaņu impērija|Kajnardža|td=Bulgārija}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[Ģenerālmajors]]
|  dienesta_laiks = 1756 — 1773
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
|       struktūra = [[Krievijas impērijas armija]]
|         vienība =
|       komandēja = 13. Belozerskas kājnieku pulks
|          kaujas = [[Septiņgadu karš]]
**[[Grosjēgersdorfas kauja]]
[[Krievu—turku karš (1768—1774)]]

|       izglītība =
|     apbalvojumi = Sv.Jura ordenis
Sv.Aleksandra Ņevska ordenis
|      cits_darbs =
}}
}}
{{infokaste+}}
'''Oto Ādolfs Veismanis fon Veisenšteins''' ({{val-de|Otto Adolf Weißmann von Weissenstein}}, 1726—1773) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas impērija]]s [[ģenerālmajors]] (1770). [[Veismaņu muiža]]s (''Weißenstein'', no 1770)<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/veismanu_muiza/ vietas.lv]</ref> un [[Dzērbenes muiža]]s (no 1771) īpašnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža
 | oriģinālnos = ''The Naked Gun 2½: The Smell of Fear''
 |      attēls =  Naked Gun 2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Deivids Zakers]]
 |  producents = [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* Deivids Zakers
* [[Pets Profts]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Roberts Gūlē]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
* [[Ričards Grifitss]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Zucker, Abrahams and Zucker]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1991|6|28}}<ref name=AFI>{{tīmekļa atsauce |url=https://catalog.afi.com/Search?searchField=MovieName&searchText=NAKED+GUN+2+1%2F2%3A+THE+SMELL+OF+FEAR&sortType=sortByRelevance|title=The Naked Gun 2|publisher=[[Amerikas Kinoinstitūts]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990|title=The Naked Gun 2½: The Smell of Fear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 8, 2019|archive-date={{dat|2019|07|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190708133046/https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun2.htm|title=The Naked Gun 2 1/2:
The Smell of Fear|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Kailais ierocis]]" (1988)
 |      nākamā = "[[Kailais ierocis 33 1/3]]" (1994)
 |        imdb =
}}
"'''Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža'''" ({{val|en|The Naked Gun 2½: The Smell of Fear}}) ir 1991. gada ASV parodijkomēdijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Deivids Zakers]]. Filma ir turpinājums 1988. gada filmai "[[Kailais ierocis]]". Šī ir otrā filma "Kailā ieroča" filmu sērijā. 1994. gadā izdeva filmas turpinājumu "[[Kailais ierocis 33 1/3]]".

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences:
{{Citas nozīmes|apgaismošanas ierīci|svece (nozīmju atdalīšana)|svece}}
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
{{jāuzlabo|lieli teksta fragmenti kopēti no citām lapām, vietām nav ievērota neitralitāte}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Antaress
|               attēls =
Antaresa atrašanās vieta [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā
|       citi nosaukumi =
|           zvaigznājs = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
|          deklinācija = −26° 25′ 55″
|        rektascensija = 16h 29m 24s
|    redzamais spožums =
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 7,2
}}
'''Antaress''', pazīstams arī kā '''Skorpiona Alfa''' jeb '''Skorpiona α''' (''α Sco, Alpha Scorpii''), ir sarkanā [[pārmilzu zvaigzne]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika|galaktikā]]. Tā ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|15. spožākā zvaigzne]] pie debesīm nakts laikā un lielākā un spožākā zvaigzne [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā. Antaress atrodas aptuveni 550 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref name="aaa474_2_653">{{cite journal | first=F. | last=van Leeuwen | year=2007 | month=November | title=Validation of the new Hipparcos reduction | journal=Astronomy and Astrophysics | volume=474 | issue=2 | pages=653–664 | bibcode=2007A&A...474..653V | doi=10.1051/0004-6361:20078357 |arxiv = 0708.1752 }}</ref> tās rādiuss ir pielīdzināms 883 [[Saule]]s rādiusiem, tādējādi, ja Antaress atrastos Saules sistēmas centrā, tā ārējā virsma atrastos kaut kur starp [[Marss (planēta)|Marsu]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences: '''Lokarno starptautiskais kinofestivāls''' ({{val-it|Festival del film Locarno}}) ir ikgadējs starptautisks kinofestivāls, kas kopš 1946. gada katru augustu norisinās [[Lokarno]], [[Šveice|Šveicē]]. Festivālā izrādītās filmas sacenšas par galveno balvu - Zelta leopardu. Uzvarētāju izvēlas profesionāla žūrija.

sentences: '''OGLE-TR-56b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-56]], kas atrodas 1612 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0235 AU un gads uz tās ilgst tikai 29 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemēroti dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-56b, tad uz tās būtu 1988 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences: '''Jods-131''' ir pazīstamākais no [[jods (elements)|joda]] [[radioaktivitāte|radioaktīvajiem]] [[izotops|izotopiem]]. To bieži sauc vienkārši par '''radioaktīvo jodu'''. Joda-131 [[pussabrukšanas periods]] ir apmēram 8 [[diennakts|diennaktis]]. Šis joda izotops veidojas [[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] [[kodolu dalīšanās]] procesos (kodolu dalīšanās produkti satur līdz 3% radioaktīvā joda).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Murder by Death''
| operators =
| attēls = Murder by death movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[Roberts Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ailīna Brenana]]
* [[Trūmens Kapote]]
* [[Džeimss Koko]]
* [[Pīters Falks]]
* [[Aleks Giness]]
* [[Elza Lančestera]]
* [[Deivids Nivens]]
* [[Pīters Selerss]]
* [[Megija Smita]]
* [[Nensija Vokera]]
* [[Estella Vinvuda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Murder by Death''
| studija = ''Rastar''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|6|23}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Murder-by-Death#tab=summary|title=Murder by Death (1976) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Murder by Death''''' ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Roberts Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ailīna Brenana]], [[Trūmens Kapote]], [[Džeimss Koko]], [[Pīters Falks]], [[Aleks Giness]], [[Elza Lančestera]], [[Deivids Nivens]], [[Pīters Selerss]], [[Megija Smita]], [[Nensija Vokera]] un [[Estella Vinvuda]].

sentences: '''Piltenes fogti''' ({{val-de|Stiftsvogt von Pilten}}) bija [[Kurzemes bīskapija]]s laicīgās pārvaldes un tiesas kungi no 1424. līdz 1583. gadam. Fogti pakļāvās [[Kurzemes bīskapi]]em ar sēdekli [[Piltene|Piltenē]] un domkapitulam ar sēdekli [[Aizpute|Aizputē]]. Pēc [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] izveides 1585. gadā fogtu funkcijas pārņēma Piltenes landrātu kolēģijas prezidenti (poliski saukti par [[stārastija|stārastiem]]).

sentences:
{{Tauta|population=0,7 miljoni|regions={{RUS}} 0,6 miljoni (2021)
{{flag|Azerbaidžāna}} 3200
{{flag|Uzbekistāna}} 2700
{{flag|Kirgizstāna}} 2400
{{flag|Ukraina}} 1300
{{flag|Kazahstāna}} 1000|valoda=[[dargu valodas]], ir izplatīta arī [[krievu valoda|krievu]]|religions=[[sunnītu islāms]]|flag=}}

sentences: '''Gada vārds Latvijā''' ir [[Rīgas Latviešu biedrība]]s (RLB) [[Latviešu valodas attīstības kopa]]s (LVAK) kopā ar [[Latvijas Rakstnieku savienība|Latvijas Rakstnieku savienību]] (LRS) un [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s (LZA) [[Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisija|Terminoloģijas komisiju]] (TK) rīkota anketēšana par gada vārdu, nevārdu un spārnoto teicienu [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. Aptauja tiek rīkota kopš 2003. gada katra gada beigās.

sentences: '''Hērona formula''' palīdz aprēķināt dažādmalu [[trijstūris|trijstūra]] [[laukums|laukumu]], ja zināmas visas tā malas a, b un c:

sentences:
Pēteris mēģina iet pa ūdeni" (1766), [[Fransuā Bušē]] glezna]]
'''Pārdabiskums''' ir parādību vai būtņu īpašība, kas nav pakļautas [[likums (zinātne)|dabas likumiem]].

sentences: '''Horizonts''' ({{val-el|ορίζον}}, ''orizon'' — ‘norobežojošs’) jeb '''apvārsnis''' ir vizuāli šķietama līnija, kur it kā [[debesis]] satiek [[Zeme|Zemi]]. Horizonts norobežo novērotājam redzamo Zemes daļu. Atrodoties vienā līmenī ar horizonta līmeni, cilvēks var saskatīt priekšmetus un dabu aptuveni 5 [[kilometrs|km]] attālumā. Tiklīdz pakāpjas augstāk, piemēram, [[pakalns|pakalnā]], [[tornis|tornī]], uz [[ēka]]s jumta un tā tālāk, tad ir iespējams saskatīt priekšmetus daudz tālāk.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas Nikolaja baznīca
| image                 = Iglesia_de_San_Nicolás,_Tallinn,_Estonia,_2012-08-05,_DD_06.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59.435922 | latNS  = N
| longd = 24.742756 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms|luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1230, 1405
| year_completed        = 1275, 1420, 1515, 17. gs beigas
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2466''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2466''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|2|SK}} 04:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2464]]'', ''[[Kosmos-2465]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2016
| Darbības_beigu_datums  = 2016. gada jūnijs
| Darbības_ilgums        = < 6 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2465]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2471]]''
}}
'''''Kosmos-2466''''' (''Космос-2466'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada septembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 738. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 16.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Simetrijas ass''' ir [[taisne]], kas sadala [[plakne]]s figūru divās daļās, kas ir viena otras [[spoguļattēls]] attiecībā pret šo taisni. Piemēram, jebkura taisne, kas iet caur [[Riņķis|riņķa]] centru, ir riņķa simetrijas ass.

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Sweden|Universitātes Zviedrijā}}

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Austrālija un Okeānija]]
[[Kategorija:Austrālija]]
[[Kategorija:Okeānija]]

sentences:
{{Notikuma infokaste
|title                    = Baltijas valstu okupācija
|image                    = Red Army enters the territory of Lithuania during its occupation, 1940 (cropped).jpg
|image_size               = 250px
|caption                  = [[Sarkanā armija]] 1940. gadā šķērso PSRS—Lietuvas robežu un ieiet Lietuvā
|date                     = 1940. gada 15. jūnijs — 1991. gada 6. septembris
|place                    = [[Igaunija]], [[Latvija]], un [[Lietuva]]
|also known as            = Baltijas operācija ([[Padomju Savienība|PSRS]])
|outcome                 =
}}
'''Baltijas valstu okupācija''' ({{val|ru|Прибалтийская кампания}} — Baltijas kampaņa) bija triju [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] militāra sagrābšana [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] sākumā ar sekojošu pievienošanu [[Padomju Savienība|PSRS]]. 1939. gada 23. martā Lietuva bija spiesta parakstīt līgumu par [[Klaipēdas apgabals|Klaipēdas apgabala]] atdošanu Vācijai. Neilgi pēc [[Polijas kampaņa]]s 1939. gada oktobrī PSRS uzspieda trim Baltijas valstīm parakstīt vienošanos par militāro bāzu izvietošanu to teritorijās, kas iesāka PSRS protektorāta periodu (1939—1940). Ceturtā valsts [[Somija]] protektorāta līgumu parakstīt sākotnēji atteicās, tāpēc [[Ziemas karš|Ziemas karā]] [[Sarkanā armija]] okupēja tās austrumu un ziemeļu daļas un 1940. gada martā tomēr piespieda Somiju parakstīt līgumu par militāro bāzu izvietošanu.
 1939. gadā paredzētās teritoriālās izmaiņas (pa kreisi) un to izpilde 1940. gadā (pa labi)]]

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            =
|attēls               = Eurofighter 9803 5.jpg
|paraksts             = Vācijas GKS (''[[Luftwaffe]]'') iznīcinātājs ''Eurofighter''
|tips                 = [[daudzuzdevumu iznīcinātājs]]
|valsts               =
|ražotājs             = {{flaga|Eiropas Savienība}} [[Eurofighter GmbH]]
|dizaineris           = Eurofighter GMBH
|pirmais lidojums     = {{Dat|1994|03|27}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               = atrodas bruņojumā, tiek ražots
|primārais lietotājs  = {{flaga|GER}} [[Luftwaffe]]
{{flaga|GBR}} [[Karaliskie Gaisa spēki]]
{{flaga|ESP}} [[Spānijas Gaisa spēki]]
{{flaga|ITA}} [[Itālijas Gaisa spēki]]
{{flaga|AUT}} [[Austrijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1994-''Pašlaik''
|skaits               = 571 (2020. gada oktobris)
|izmaksas             = [[$]] 123,0 milj. (2012)
|attīstīts no         = [[British Aerospace EAP]]
|modifikācijas        =
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences: {{Commonscat|Philosophers by century|Filozofi pēc gadsimta}}

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Latvijas Pasts
| logo =
| caption =
| type = [[Valsts akciju sabiedrība]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = {{dat|1992|1|2|N|bez}}
| founder =
| defunct =
| location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| area_served = Latvija
| key_people = Beāte Krauze-Čebotare (valdes priekšsēdētāja)
Kristaps Krūmiņš
Andris Puriņš
Jānis Kūliņš
| industry =
| products =
| services = Pasta pakalpojumi
| revenue = 89 110 milj. EUR (2018)
{{gain}}96 167 milj. EUR (2019)<ref name="ReferenceA">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.valstskapitals.gov.lv/images/userfiles/GP2019_LV_Parskats-par-valsts-un-pasvaldibu-kapitalsabiedribam-un-dalam-2019-gada_LV%281%29.pdf|title=Publiskais pārskats par valsts kapitālsabiedrībām, valstij un pašvaldībām piederošajām kapitāla daļām 2019. gadā|date=2020|access-date={{dat|2021|03|29||bez}}|archive-date={{dat|2021|01|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210124181816/http://www.valstskapitals.gov.lv/images/userfiles/GP2019_LV_Parskats-par-valsts-un-pasvaldibu-kapitalsabiedribam-un-dalam-2019-gada_LV%281%29.pdf}}</ref>
| operating_income =
| net_income =2 010 milj.(2018)
{{loss}}1 489 milj. (2019)<ref name="ReferenceA" />
| aum =
| assets =
| equity =
| value = 111 499,8 milj. EUR (2018)
{{gain}}118 945,8 milj. EUR (2019)<ref name="ReferenceA" />
| owner =
| num_employees =
<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/342620-latvijas-pasts-pern-stradajis-ar-2-miljonu-eiro-pelnu|title="Latvijas pasts" pērn strādājis ar 2 miljonu eiro peļņu|website=Jauns.lv|access-date=2021-03-29|language=lv}}</ref>
{{loss}}2300(2024)<ref name="ReferenceB">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sam.gov.lv/lv/jaunums/latvijas-pasts-jau-desmito-reizi-aicina-izveleties-labako-pastnieku-un-pasta-operatoru-katra-latvijas-regiona|title=Latvijas Pasts jau desmito reizi aicina izvēlēties labāko pastnieku un pasta operatoru katrā Latvijas reģionā {{!}} Satiksmes ministrija|website=www.sam.gov.lv|access-date=2021-03-29|language=lv}}</ref>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|http://www.pasts.lv/}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''VAS Latvijas Pasts''' ir galvenais, valstij piederošais [[Pasts|pasta]] pakalpojumu sniedzējs, kuru dibināja 1992. gada 2. janvārī, īsi pēc [[Latvijas neatkarības atjaunošana|neatkarības atjaunošanas]]. Latvijas Pasts nodrošina plašāko pasta pakalpojumu pieejamību visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, uzturot 620 pasta nodaļas. Uzņēmuma pamatfunkcija ir pasta un [[filatēlija]]s, pārvadājumu un ''ekspress'' pasta, finanšu, preses un mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšana.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ernests Mārtiņa dēls Ūdris
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ropažu pagasts}}
| dz_dat_alt = {{dat|1894|06|20}}
| m_dat_alt = {{dat|1967|07|05}}
| attēls = Attēls:Ernests Ūdris.jpg
| att_izmērs = 190px
| pilsonība = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
}}

sentences:
]]
'''Rīgas kuģis''' ir nosaukums ar [[12. gadsimts|12. gadsimta]] beigām datētam vācu tirgotāju kuģim, kura atliekas tika atsegtas 1939. gadā [[Vecrīga|Vecrīgā]], senās Rīgas ostas akvatorijā.

sentences: '''''Mikko''''' bija [[1970. gadi|1970. gados]] [[Somija]]s uzņēmuma ''[[Nokia]]'' elektronikas nodaļas izstrādātu [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Patusas lagūna
|attēls=Noiva do Mar.jpg
|paraksts=[[Riugrandi]] Patusas lagūnas krastā
|karte=Lagoa dos Patos PIA03444 lrg.jpg
|kartes_paraksts=Patusas lagūnas satelītattēls
|map = Brazīlija
| plat_d=31 | plat_m=0 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=51 | gar_m=16 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{BRA}}
|platība=10 144
|garums=280
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=Riugrandi
|baseins=
|valstis=[[Brazīlija]], [[Urugvaja]]
|salas=
|pilsētas=[[Portualegri]], [[Pelotasa]], [[Riugrandi]]
}}

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ķekavas pagasts
| karte             = Ķekavas pagasts location Latvia.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Ķekavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Ķekavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ķekavas novads
| centrs            = Ķekava
| platība           = 193,5
| iedzīvotāji       = 11 517
| iedzīvotāji_gads  = 2022
| blīvums           = {{#expr: 11517 / 193.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ķekavas pagasts''' ir lielākā no [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Baloži (pilsēta)|Baložu]] un [[Ķekava]]s pilsētām, [[Daugmales pagasts|Daugmales pagastu]] un [[Baldones pagasts|Baldones pagastu]], kā arī [[Rīga]]s pilsētu, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un pa [[Rīgas HES ūdenskrātuve|Rīgas HES ūdenskrātuvi]] un [[Sausā Daugava|Sauso Daugavu]] ar [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils pagasts|Salaspils pagastu]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Emma Grīna Tregaro
 |          attēls = Emma Green Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Emma Grīna Tregaro 2010. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|8}}
 |         dz_viet = [[Gēteborga]], {{SWE}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Augstlēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Emma Anna Marija Grīna Tregaro''' ({{val|sv|Emma Anna-Maria Green Tregaro}}; dzimusi {{dat|1984|12|8}} [[Gēteborga|Gēteborgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir zviedru [[vieglatlēte]], startē augstlēkšanas distancē.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija||Niger|Nigēra}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = {{{kauja|}}}
| partof2     = {{{konfl|}}}
| image       = {{{attēls|}}}
| caption     = {{{paraksts|}}}
| date        = {{{laiks|}}}
| place       = {{{vieta|}}}
| result      = {{{iznāk|}}}
| combatant1  = {{{puse1|}}}
| combatant2  = {{{puse2|}}}
| commander1  = {{{karavad1|}}}
| commander2  = {{{karavad2|}}}
| strength1   = {{{spēki1|}}}
| strength2   = {{{spēki2|}}}
| casualties1 = {{{zaud1|}}}
| casualties2 = {{{zaud2|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]<templatedata>
{
	"params": {
		"kauja": {},
		"konfl": {},
		"attēls": {},
		"paraksts": {},
		"laiks": {},
		"vieta": {},
		"iznāk": {},
		"puse1": {},
		"puse2": {},
		"karavad1": {},
		"karavad2": {},
		"spēki1": {},
		"spēki2": {},
		"zaud1": {},
		"zaud2": {}
	},
	"format": "block"
}
</templatedata></noinclude>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Deivids Hjūms
|          vārds_orig = David Hume
|              attēls = David Hume.jpg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1711
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|              m_gads = 1776
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Edinburga]], [[Skotija]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[skoti|skots]]
|            paraksts =
|               skola = [[Skotu apgaismība]], [[empīrisms]], [[naturālisms (filozofija)|naturālisms]], [[skepticisms]], [[utilitārisms]], [[klasiskais liberālisms]]
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[loģika]], [[metafizika]], [[prāta filozofija]], [[ētika]], [[estētika]], .
|              idejas =
|          alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Džons Loks]], [[Džordžs Bērklijs]], [[Frensis Hatčesons]], [[Īzaks Ņūtons]]
|          ietekmējis = [[Ādams Smits]], [[Ādams Fergusons]], [[Imanuels Kants]], [[Džeremijs Bentams]], [[Džeimss Medisons]], [[Aleksandrs Hamiltons]], [[Ogists Konts]], [[Viljams Džeimss]], [[Čārlzs Darvins]], [[Bērtrands Rasels]], [[Tomass Hakslijs]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Alberts Einšteins]]
|               darbi = [[Traktāts par cilvēka dabu]], [[Pētījums par cilvēka sapratni]]
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Raiss''' var būt:

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences: '''13. marts''' ir gada 72. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (73. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 293 dienas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Bruno Tauts
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|05|04}}
| location = [[Kēnigsberga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1938|12|24}}
| deathplace =  [[Stambula]], {{TUR}}
| nationality = [[ebrejs]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[ekspresionisms]], [[modernisms]]
| famous works = [[modernisms|modernistiskās]] [[Berlīne]]s dzīvojamās ēkas (1913-1930)
| influenced by = [[Teodors Fišers]], [[Valters Gropiuss]]
| influenced = [[Valters Gropiuss]], [[Lekorbizjē]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences: '''28. oktobris''' ir gada 301. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (302. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 64 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sārtais flamings
|         binomial = Phoenicopterus roseus
|           autors = Pallas, 1811
|           attēls = Greater flamingo (Phoenicopterus roseus) Bahrain.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Phoenicopteriformes
|         kārta_lv = Flamingveidīgie
|          kārta_r = Flamingi
|           dzimta = Phoenicopteridae
|        dzimta_lv = Flamingu dzimta
|         dzimta_r = Flamingi
|            ģints = Phoenicopterus
|         ģints_lv = Flamingi
|             suga = P. roseus
|          suga_lv = Sārtais flamings
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Tiešā tirgvedība''' jeb '''tiešais mārketings'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=direct%20marketing&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - direct marketing]</ref> ir [[tirgvedība]]s veids, kurā uzņēmumu [[reklāma]]s ziņas tiek piegādātas tieši potenciālajiem klientiem, bez citu [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] starpniecības. Šie reklāmas materiāli var būt fiziski — iespiesti materiāli, kas tiek izdalīti uz ielas vai nosūtīti pa pastu; un elektroniski — e-pasta sūtījumi vai [[īsziņa]]s. Trīs lielākie tiešās tirgvedības paveidi ir [[telemārketings]], [[e-pasta mārketings]] un [[tiešā pasta mārketings]]. Kopumā tiešā tirgvedība ir daudz agresīvāks tirgvedības veids, jo cenšas potenciālo klientu sasniegt individuāli un izraisīt tūlītēju, aktīvu darbību. Tiešās tirgvedības materiālu mērķis ir veicināt pārdošanu, tāpēc tie vienmēr aicina sūtījuma saņēmēju uz konkrētu rīcību — zvanīt uz norādīto telefonu, rakstīt uz norādīto e-pasta adresi vai apmeklēt interneta lapu, kurā tiek veikts pārdošanas darījums.

sentences:
iedalījuma)}}
{{legend|#177245|[[Austrumāfrikas savienība]]}}
{{legend|#ACE1AF|bijušās [[Centrālās Āfrikas Federācija]]s dalībvalstis}}
{{legend|#00f000|[[Nīla]]s ieleja (pieskaita pie [[Ziemeļāfrika]]s)}}]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačinsonīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosāls
|ŠtruncaID=2/E.13-45
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2As5S9
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Koši sārts līdz tumši ķiršsarkans taču spīduma dēļ šķiet pat sudrabains
|svītra=Koši sārta līdz tumši ķiršsarkana
|habituss=Prizmatiski līdz adatveida kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=1,5-2
|spīdums=Dimanta, pusmetālisks
|caurspīdīgums=Vāji puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 3.078 nβ = 3.176 nγ = 3.188
|pleohroisms=
|blīvums=4,6
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| attēls = salnyn.jpg
| dz_diena = 26
| dz_mēnesis = 08
| dz_gads = 1885
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 08
| m_vieta = [[KPFSR]], [[PSRS]]
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[Brigādes komisārs]]
| dienesta_laiks = 1920—1938
|          valsts =  [[Krievijas PFSR]]
{{USSR}}
|         vienība =
|       komandēja =
|       struktūra =
|          kaujas = [[Ķīnas Austrumu dzelzceļa konflikts]]
[[Spānijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]
[[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
| att_nosaukums = Ķīnā pēc Pirmā pasaules kara
}}

sentences:
jeb Vatikāna bazilika]]
'''Katoļticība''' jeb '''katolicisms''' ({{val|el|καθολικός}} ''(katholikos)'' — 'visaptverošs', 'vispasaules') ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē vienu no [[kristietība]]s virzieniem, kas izveidojās, kad [[Kristīgā baznīca]] sašķēlās katoļticīgajos un [[pareizticība|pareizticīgajos]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurjers
| operators =
| attēls = The Courier poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska spiegu filma
| režisors = [[Dominiks Kuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Merabs Ninidze]]
* [[Reičela Brosnahena]]
* [[Džesija Baklija]]
* [[Enguss Raits]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Courier''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|3|19|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt8368512/|title=The Courier (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kurjers"''' ({{Val|en|The Courier}}) ir 2020. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska spiegu filma, kuras režisors ir [[Dominiks Kuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Merabs Ninidze]], [[Reičela Brosnahena]], [[Džesija Baklija]] un [[Enguss Raits]].

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Maklīna šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Lougheed Island.jpg
| paraksts     = Maklīna šaurums satelītainā
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Prinča Gustava Ādolfa jūra]]
| savieno1     = [[Penija šaurums]]
| atdala       = [[Sverdrupa salas]]
| atdala1      = [[Perija salas]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=77| plat_m= 30| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=103| gar_m= 30| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 100
| platums      = 67
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Maklīna šaurums''' ({{val|en|Maclean Strait}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Ellefa Ringnesa sala|Ellefa Ringnesa]] un [[Karaļa Kristiana sala|Karaļa Kristiāna]] salām ziemeļaustrumos un [[Findleja salas|Findleja salām]] dienvidrietumos. Savieno [[Prinča Gustava Ādolfa jūra|Prinča Gustava Ādolfa jūru]] ziemeļrietumos ar [[Penija šaurums|Penija šaurumu]] dienvidaustrumos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAKEG Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Maclean Strait]</ref>

sentences: '''Krustā sišana''' ir vēsturisks soda vai [[Nāvessods|nāvessoda]] veids, kurā upuris tiek piesiets vai pienaglots pie lielas koka sijas un atstāts karāties, iespējams, vairākas dienas, līdz galīgai nāvei no nespēka un [[nosmakšana]]s.<ref>{{cite journal|last1=Edwards|first1=William D.|date=March 21, 1986|title=On the Physical Death of Jesus Christ|url=https://archive.org/details/sim_jama_1986-03-21_255_11/page/1455|journal=JAMA|volume=255|issue=11|pages=1455–63|citeseerx=10.1.1.621.365|doi=10.1001/jama.1986.03370110077025|pmid=3512867}}</ref><ref>{{cite journal|last1=Byard|first1=Roger W.|date=March 5, 2016|title=Forensic and historical aspects of crucifixion|journal=Forensic Science, Medicine, and Pathology|volume=12|issue=2|pages=206–208|doi=10.1007/s12024-016-9758-0|pmid=26945744|s2cid=5955208}}</ref> Romieši to izmantoja kā sodu. Krustā sišana dažās pasaules daļās tika izmantota vēl divdesmitajā gadsimtā.<ref>Roger Bourke, ''Prisoners of the Japanese: Literary imagination and the prisoner-of-war experience'' (St Lucia: University of Queensland Press, 2006), Chapter 2 "''A Town Like Alice'' and the prisoner of war as Christ-figure", pp. 30—65.</ref>

sentences: '''Topoloģiska telpa''' ir [[matemātiska struktūra]], kurā iespējams formāli definēt tādus jēdzienus kā [[konverģence]], [[sakarīga telpa|sakarīgums]] un [[nepārtraukta funkcija|nepārtrauktība]]. Topoloģiskas telpas jēdziens caurvij gandrīz katru mūsdienu [[matemātika]]s nozari. It īpaši tās tiek pētītas matemātikas nozarē, ko sauc par [[topoloģija|topoloģiju]]. Topoloģiska telpa ir ļoti vispārīgs un abstrakts jēdziens — to apraksta tikai trīs [[aksioma]]s. Gandrīz visas matemātikā lietotās telpas, piemēram, [[Hilberta telpa]], ir topoloģiskas telpas speciāls gadījums.<ref>{{Atsauce | first1=Teodors | last1=Cīrulis | first2=Dace | last2=Cīrule | title=Funkcionālanalīze | url=http://rex.izm.gov.lv/liis/prog/macmat.nsf/10d216d8b8f0cb4dc22565820056266e/a68f70207b9ee0c6c2256af8003e248e!OpenDocument }}{{Novecojusi saite}}, liis.lv.</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| nosaukums =
| attēls = Totenkopfaeffchen.jpg
| att_izmērs = 235px
| att_nosaukums = [[Vāveru pērtiķis]] (''Saimiri sciureus'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| apakškārta = Haplorrhini
| apakškārta_lv = Sausdeguna pērtiķi
| binomial =Haplorrhini <small>([[Pocock]], 1918)</small>
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 infrakārtas:
*[[Augstākie primāti]] (''Simiiformes'')
*[[Tarsiji]] (''Tarsiiformes'')
}}
'''Sausdeguna pērtiķi''' (''Haplorrhini'') ir viena no divām [[primāti|primātu]] kārtas apakškārtām, kas apvieno [[augstākie primāti|augstākos primātus]] (''Simiiformes''), ieskaitot [[pērtiķi|pērtiķus]], [[cilvēkpērtiķi|cilvēkpērtiķus]] un [[cilvēks|cilvēkus]], un [[puspērtiķi|puspērtiķu]] [[tarsiji|tarsiju dzimtu]] (''Tarsiidae'').<ref name=li>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=203722 |title=Par primātu latvisko nosaukumu |access-date={{dat|2010|08|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140905081436/http://likumi.lv/doc.php?id=203722 |archivedate={{dat|2014|09|05||bez}} }}</ref><ref> Groves, C. (2005). Wilson, D. E., & Reeder, D. M, eds. ed. Mammal Species of the World (3rd ed.). Baltimore: Johns Hopkins University Press. pp. 127–184. {{ISBN|0-8018-8221-4}}.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Dermoptera
|        attēls = Colugo (Galeopterus variegatus, adult female), Central Catchment Area, Singapore - 20060618.jpg
| att_nosaukums = [[Zundu ādlidonis]]
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Euarchonta
|  lielkārta_lv = Euarhonti
|         kārta = Dermoptera
|      kārta_lv = Ādlidoņi
|    iedalījums =
3 dzimtas:
* [[ādlidoņu dzimta]] (''Dermoptera'')
* †''[[Plagiomenidae]]''
* †''[[Mixodectidae]]
| izplatība =  Sarkanā krāsā iekrāsota Zundu ādlidoņa izplatība, bet zaļā krāsā — Filipīnu ādlidoņa izplatības areāls
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gőtehal.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas protopters]] (''Protopterus annectens'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|      binomial = Sarcopterygii <small>([[Alfred Romer|Romer]], 1955)</small>
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Onychodontiformes|Onihodveidīgās}}
* {{TaksoSaite|Coelacanthimorpha|Celakantveidīgās}}
* {{TaksoSaite|Rhipidistia|Ripidistijas}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Maģistrs''' ir [[akadēmiskais grāds]], ko maģistrānts iegūst pēc maģistra studiju programmas pabeigšanas.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cameroon|Kamerūna}}

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences: '''Lendlers''' ir vācu un austriešu zemnieku pāru deja, izpildāma palēnā tempā 3/4 vai 3/8 [[taktsmērs|taktsmērā]]. [[Valsis|Valša]] priekštecis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Fantastiskā sieviete
|    oriģinālnos = ''Una mujer fantástica''
|         attēls = A Fantastic Woman.png
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Sebastjans Lelio]]
|     producents =
* Huans de Dios Larains
* [[Pablo Larrains]]
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
|      scenārijs =
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Maza
| galvenajās lomās         =
* [[Daniela Vega]]
* [[Fransiko Rejes]]
|         mūzika = [[Metjū Herberts]]
|      operators = Benhamins Ečasareta
|        montāža =
|        studija =
* ''Fabula''
* ''Komplizen Film''
|    izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Classics]]''<ref name="Sony">{{Tīmekļa atsauce|url=http://deadline.com/2017/02/a-fantastic-woman-berlin-deal-sony-pictures-classics-1201907101/|title=Sony Classics Picks Up Berlin Competition Pic ‘A Fantastic Woman’|last=Hipes|first=Patrick|website=[[Deadline Hollywood]]|publisher=[[Penske Business Media]]|date=9 February 2017|accessdate=10 February 2017}}</ref>
|       izdošana = {{Filmas datums|2017|2|12|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2017|4|6|Čīle}}
|         ilgums = 104 minūtes
|         valsts =
* {{CHI}}
* {{DEU}}
* {{ESP}}
* {{USA}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |work=[[LUMIERE]] |title=Una mujer fantástica |url=http://lumiere.obs.coe.int/web/film_info/?id=72670 |accessdate=8 March 2018 |publisher=[[European Audiovisual Observatory]]}}</ref>
|         valoda = spāņu
|        budžets =
|       ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|title=Una Mujer Fantástica (A Fantastic Woman)|website=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]]|accessdate=24 March 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170916053008/http://www.boxofficemojo.com/movies/intl/?page=&wk=2017W36&id=_fUNAMUJERFANTSTI01|archivedate={{dat|2017|09|16||bez}}}}</ref><ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movie/mujer-fantastica-Una-(Chile)#tab=summary|title=Una Mujer Fantástica|website=[[The Numbers]]|publisher=Nash Information Services|accessdate=10 November 2017}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Fantastiskā sieviete"''' ({{val|es|Una mujer fantástica}}) ir 2017. gada čīliešu [[drāma (kino un TV)|drāmas filma]]. Filmas režisors ir [[Sebastjans Lelio]], scenārija autori ir Lelio un Gonsalo Maza,<ref name="SD">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.screendaily.com/news/production/a-fantastic-woman-wraps-shoot/5101226.article |title='A Fantastic Woman' wraps shoot |accessdate=15 December 2016 |work=Screen Daily |publisher=[[Screen International]] |first=Jeremy |last=Kay |date=8 March 2016}}</ref> producenti Huans de Dios un [[Pablo Larrains]]. Galvenās lomas atveido [[Daniela Vega]] un [[Fransiko Rejes]]. Filma tika izvirzīta [[Zelta lācis|Zelta lāča]] balvai [[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|67. Berlīnes starptautiskā kinofestivāla]] galvenajā filmu skatē.<ref name="Berlin">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html|title=Aki Kaurismäki, Oren Moverman, Agnieszka Holland, Andres Veiel, and Sally Potter – First Films for the Competition of the Berlinale 2017|publisher=[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlin International Film Festival]]|date=15 December 2016|accessdate=15 December 2016|author=Press Office|work=Annual Archives: 2017|archive-date={{dat|2018|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628044315/https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2017/08_pressemitteilungen_2017/08_pressemitteilungen_2017detail_34708.html}}</ref> [[Čīle]] filmu izvirzīja [[90. Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvai]] nominācijā [[Labākā starptautiskā spēlfilma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākā filma svešvalodā"]],<ref name="Premios Óscar Latinos">{{Tīmekļa atsauce |url=https://premiososcarlatinos.wordpress.com/2017/09/12/los-latinos-al-oscar-2018-chile/ |title=Los latinos al Óscar 2018: Chile |author=Bacherbas |work=Premios Óscar Latinos |date=11 September 2017 |accessdate=11 September 2017}}</ref> ko arī saņēma.<ref name="Nom90th">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.co.uk/news/entertainment-arts-42788267 |title=Oscars 2018: The list of nominees in full |work=[[BBC News]] |publisher=[[BBC]] |date=23 January 2018 |accessdate=23 January 2018}}</ref>

sentences: '''Kontracepcija''' (no {{val|la|contra}} — 'pret' un {{val|la|[con]ceptio}} — 'ieņemšana') ir nevēlamas [[grūtniecība]]s novēršanas līdzekļu (paņēmienu un [[ierīce|ierīču]]) kopums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Definition of Birth control|url=http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=53351|work=MedicineNet|accessdate=9 August 2012|archive-date={{dat|2012|08|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120806234913/http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=53351}}</ref> Kontracepcija tiek izmantota ģimenes plānošanā.<ref name=OED2012>{{Grāmatas atsauce|title=Oxford English Dictionary|year=June 2012 (online)|publisher=Oxford University Press|url=http://www.oed.com/view/Entry/19395}}</ref> [[Drošs sekss]], piemēram, [[prezervatīvs|prezervatīvu]] izmantošana, ļauj izsargāties arī no [[Seksuāli transmisīvā slimība|seksuāli transmisīvām slimībām]]. Kontracepcijas lietošana [[jaunattīstības valsts|jaunattīstības valstīs]] ir samazinājusi [[auglis (anatomija)|augļu]] mirstību pirmajās grūtniecības nedēļās par 44%, bet, ja kontracepcija tiktu lietota apjomā, kādā tā tiek pieprasīta, tas novērstu 73% augļu neiznēsāšanas gadījumu. Tā kā pusaudžu grūtniecība mūsdienās ir aktuāla problēma, kas rada tādas lietas kā priekšlaicīgu piedzimšanu, mazu jaundzimušā svaru un [[zīdainis|zīdaiņu]] mirstības pieaugumu, daži autori ir ieteikuši pusaudžiem nodrošināt [[dzimumizglītība|dzimumizglītību]], kā arī pieeju kontracepcijai un citiem reproduktīvās veselības pakalpojumiem. Pagarinot laiku starp grūtniecības reizēm, kontracepcija ļauj nodrošināt sieviešu organisma labāku atkopšanos pēc [[dzemdības|dzemdībām]] un arī samazināt savu dzimušo bērnu nāves risku.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Holts''' var būt:

sentences:
interpretācija [[kristietība|kristietībā]]]]
'''Monoteisms''' ({{val|grc|μόνος}}, ''mónos'' — 'viens' un {{gree|θεός}}, ''theós'' — 'dievs') jeb '''viendievība''' ir [[ticība|reliģiska pārliecība]], ka pastāv tikai viens [[Dievs]] un atzīst tikai to,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/monoteisms | title= monoteisms | publisher= tezaurs.lv}}</ref> pretstatā [[duālisms|duālismam]] un [[politeisms|politeismam]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://plato.stanford.edu/entries/monotheism/ | title= Monotheism | publisher= Stanford Encyclopedia of Philosophy | language= en}}</ref> Monoteismā Dievs parasti ir visu varens, visur esošs, visu zinošs un vienmēr taisnīgs. Monoteisma reliģijas ir [[Ābrama reliģijas]] ([[kristietība]], [[islāms]], [[jūdaisms]]), [[deisms]], [[druzi]], [[rastafari]], [[jezīdisms]], [[bahāisms]], [[bābisms]], [[mandeisms]] un [[atonisms]]. Vēl monoteisms piemīt dažiem [[hinduisms|hinduisma]] novirzieniem, piemēram, [[šaivisms|šaivismam]] un [[vaišnavisms|vaišnavismam]]. Monoteisma elementi ir sastopami [[zoroastrisms|zoroastrismā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kampora Sandžovanni
 | official_name            = ''Campora San Giovanni''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Campora San Giovanni 09 Panorama Sunrise.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Italy
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        = [[Kalabrija]]
 | subdivision_name2        = [[Kozencas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.2
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2009. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 7340
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 39 | latm = 04 | lats = 05 | latNS = N
 | longd = 16 | longm = 05 | longs = 38 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 87032
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 55
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Atslēgas kauls |
  Latin        = Clavicula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray200.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray201.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Atslēgas kauls''' (''Clavicula'') ir pāra, [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]]. Tas novietojas horizontālā plaknē un piegulst [[krūškurvis|krūškurvim]] no priekšpuses. Kaulam ir S veida forma un kopā ar [[lāpstiņa|lāpstiņu]], tas veido nenoslēgtu kaulu gredzenu. Atslēgas kaula mediālais gals (''extremitas sternalis'') ir vērsts pret [[krūšu kauls|krūšu kaulu]] un tas ir uzbiezināts. Uz tā atrodas krūšu kaula gala locītavas virsma (''facies articularis sternalis''), kas artikulē ar [[krūšu kauls|krūšu kaula]] rokturi (''manubrium sterni''). Šajā rajonā kaulam ir liekums uz priekšu. Atslēgas kaula laterālais gals (extremitas acromialis) ir saplacināts un uz tā atrodas pleca paugura gala locītavas virsma (''facies articularis acromialis''), kas artikulē ar [[lāpstiņa]]s pleca izaugumu (''acromion''), šeit tam ir izliekums atpakaļ. Augšējā izliektā kaula virsma priekšpusē viegli sataustāma zem [[āda]]s, bet apakšējā virsma ir reljefaina, jo tur piestiprināti [[muskuļi]] un [[saites]].

sentences:
{{cita nozīme|augu ģinti|augļiem|ķirbis}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 26em
|        nosaukums = Ķirbji
|         binomial = Cucurbita
|           attēls = Cucurbita 2011 G1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = Ķirbju augļi ir dažādas formas un krāsas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infobox OS
| name                   = Series 90
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''[[Nokia 7710]]'' ar ''Series 90''
| website                =
| developer              = ''[[Nokia]]''
| family                 = ''[[Symbian]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = ''[[Nokia Communicator]]'' [[viedtālrunis|viedtālruņi]]
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| working_state          = pārtraukts
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        =
}}
'''''Series 90''''' (nosaukums izstrādes procesā ''Hildon'') ir programmatūras platforma [[viedtālrunis|viedtālruņiem]], kas bāzēta uz ''[[Symbian]]'' operētājsistēmu. To izstrādāja ''[[Nokia]]'' sadarbībā ar ''[[Psion]]''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences:
[[Kategorija:Masu slepkavības]]
[[Kategorija:Skolas]]
[[Kategorija:Drošība]]

labels: MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija VÄsture ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Sports Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Sports Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki MÄksla Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra VÄsture Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Politika KultÅ«ra Politika Latvija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports CilvÄki Politika CilvÄki CilvÄki Latvija VÄsture KultÅ«ra Sports MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika CilvÄki MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika VÄsture Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Politika ReliÄ£ija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki CilvÄki VÄsture MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Sports MÄksla Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba Sports CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Politika Latvija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Notikumi Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Notikumi Daba CilvÄki VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika Sports Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Sports Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Notikumi Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba Politika CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija Daba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba VeselÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla MÄksla Politika Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba JÄdzieni Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Politika Daba CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki Politika KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture Sports KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture MÄksla VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Daba MÄksla MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Politika MÄksla CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Sports CilvÄki ReliÄ£ija Politika KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Notikumi Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Latvija VÄsture ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Sports ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija Latvija ReliÄ£ija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki MÄksla KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Latvija VÄsture VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Notikumi Latvija Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Sports Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba JÄdzieni VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba JÄdzieni CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Latvija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra Daba Latvija Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba JÄdzieni Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Politika Latvija CilvÄki CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Latvija JÄdzieni MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba Politika SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ReliÄ£ija Daba CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Politika JÄdzieni Latvija MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla Politika CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Sports Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Politika ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba JÄdzieni Sports Politika MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Notikumi Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Politika Daba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Politika SabiedrÄ«ba Daba Daba VÄsture Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Politika Latvija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Daba Latvija Daba Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture CilvÄki Daba KultÅ«ra CilvÄki Notikumi DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra MÄksla MÄksla Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Daba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla ReliÄ£ija Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki VÄsture Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba